               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 11.2.2021.
            COM(2021) 68 final
            2021/0036(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom radi postizanja dogovora o ukupnim dopuštenim ulovima za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom o utvrđivanju ukupnih dopuštenih ulova (TAC) za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               2.Kontekst prijedloga

               Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum o trgovini i suradnji”)
                  1
                privremeno je stupio na snagu 1. siječnja 2021.
                  2

               Unija i Ujedinjena Kraljevina („stranke”) sporazumjele su se da će surađivati kako bi osigurale da ribolovne aktivnosti za dijeljene stokove u njihovim vodama budu dugoročno okolišno održive i da doprinose ostvarivanju gospodarskih i društvenih koristi, uz puno poštovanje prava i obveza neovisnih obalnih država koje stranke ostvaruju.

               Objema je strankama cilj da se dijeljeni stokovi iskorištavaju do stopa koje omogućuju održavanje i postupno obnavljanje populacija lovljenih vrsta iznad razina biomase koje mogu proizvesti najviši održivi prinos.

               U skladu s člankom FISH.6. Sporazuma o trgovini i suradnji stranke trebaju održati savjetovanja radi postizanja dogovora o TAC-ovima za sljedeću godinu.

               Stoga će Komisija u ime Unije sudjelovati u savjetovanjima s Ujedinjenom Kraljevinom o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za dijeljene stokove za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
                predviđeno je da Unija treba osigurati dugoročnu okolišnu održivost aktivnosti u ribarstvu i akvakulturi i upravljanje tim aktivnostima na način koji je u skladu s ciljem ostvarivanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje te s ciljem doprinošenja dostupnosti opskrbe hranom. Tom je uredbom predviđeno i da Unija u upravljanju ribarstvom treba primjenjivati predostrožni pristup te nastojati osigurati da se pri iskorištavanju živih morskih bioloških resursa populacije lovljenih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos.

               Nadalje, predviđeno je i da Unija treba poduzimati mjere upravljanja i očuvanja na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta, podržavati razvoj znanstvenog znanja i savjetovanja, postupno napuštati praksu odbacivanja ulova i promicati ribolovne metode koje doprinose selektivnijem ribolovu, što većem izbjegavanju i smanjenju neželjenih ulova te ribolovu sa slabim učinkom na morski ekosustav i ribolovne resurse.

               Uz to, u članku 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013 izričito je utvrđeno da Unija te ciljeve i načela treba primjenjivati u svojoj vanjskoj ribarstvenoj politici. Nadalje, u skladu s člankom 33. te uredbe Unija je dužna ulagati sve napore kako bi u pogledu ribolova dijeljenih stokova postigla zajednički sporazum kojim se omogućuje održivo upravljanje.

               Na temelju pristupa iz neslužbenog dokumenta Komisije koji je Vijeću dostavljen 7. siječnja 2021. (dokument 5031/21) i revidiranog neslužbenog dokumenta s dodatnim objašnjenjima postupka, koji je Vijeću dostavljen 14. siječnja 2021. (dokument 5031/1/21 REV 1), uzimajući u obzir smjernice Vijeća iz dokumenta 5543/21 od 26. siječnja 2021., primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom radi utvrđivanja TAC-ova za dijeljene stokove za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               Tijekom cijelog postupka savjetovanja, potrebno je opsežnom koordinacijom i suradnjom između Vijeća i Komisije u odgovarajućim fazama osigurati redovito i potpuno sudjelovanje Vijeća. Komisija će zatražiti potvrdu stajališta Unije u suradnji s Vijećem na odgovarajućoj razini, uključujući pružanje smjernica prije završetka savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom. Prije svakog kruga savjetovanja službe Komisije pravodobno će održati raspravu s Radnom skupinom za ribarstvo, na kojoj će među ostalim predstaviti daljnje korake za sljedeći krug savjetovanja, te će nakon svakog kruga savjetovanja izvijestiti tu radnu skupinu. Delegati država članica bit će pozvani da sudjeluju kao članovi delegacije Unije. Osigurat će se koordinacija in situ.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na sastancima u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom radi utvrđivanja TAC-ova za dijeljene stokove za 2021. i određene dubokomorske stokove za 2021. i 2022.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti o dogovorima koje su stranke postigle o provedbi TAC-ova za ribolovne mogućnosti unutar primjenjivog pravnog okvira Unije.

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Do njegove ratifikacije i stupanja na snagu, Sporazum o trgovini i suradnji između Unije i Ujedinjene Kraljevine („Sporazum o trgovini i suradnji”) privremeno se primjenjuje od 1. siječnja 2021. U skladu sa Sporazumom o trgovini i suradnji Unija se treba savjetovati s Ujedinjenom Kraljevinom o zajedničkom upravljanju dijeljenim morskim biološkim resursima za 2021., posebno o zajedničkom upravljanju dijeljenim ribljim stokovima. Takva je obveza u skladu s člankom 63. Konvencije UN-a o pravu mora (UNCLOS).

               Savjetovanja između Unije i Ujedinjene Kraljevine trebaju se održati jer stranke na temelju članka FISH.6. stavka 2., članka FISH.6. stavka 4. točaka od (a) do (d) i članka FISH.6. stavka 6. Sporazuma o trgovini i suradnji trebaju nastojati postići dogovor o ribolovnim mogućnostima i s njima neodvojivo povezanim uvjetima za kalendarsku godinu 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022., od 1. siječnja 2021.

               Iako je Unija uredbom Vijeća
                  4
                utvrdila ribolovne mogućnosti od 1. siječnja 2021., o njima bi u skladu s člankom FISH.6. Sporazuma o trgovini i suradnji trebalo postići dogovor s Ujedinjenom Kraljevinom.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma o trgovini i suradnji. Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojem se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na utvrđivanje ribolovnih mogućnosti.

               Stoga je materijalna pravna osnova za predloženu odluku članak 43. stavak 3. UFEU-a. Uredba (EU) br. 1380/2013 pravna je osnova u kojoj su utvrđena načela koja ovo stajalište treba odražavati.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 43. stavak 3. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0036 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom radi postizanja dogovora o ukupnim dopuštenim ulovima za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je, na temelju ovlasti iz Odluke Vijeća (EU) 2020/2252
                  5
               , 30. prosinca 2020. potpisala Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum o trgovini i suradnji”)
                  6
               , koji se privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2021.

               (2)U skladu s člankom FISH.2. Sporazuma o trgovini i suradnji Unija i Ujedinjena Kraljevina sporazumjele su se da će surađivati kako bi osigurale da ribolovne aktivnosti za dijeljene stokove u njihovim vodama budu dugoročno okolišno održive i da doprinose ostvarivanju gospodarskih i društvenih koristi, uz puno poštovanje prava i obveza neovisnih obalnih država koje stranke ostvaruju. Objema je strankama cilj da se dijeljeni stokovi iskorištavaju do stopa koje omogućuju održavanje i postupno obnavljanje populacija lovljenih vrsta iznad razina biomase koje mogu proizvesti najviši održivi prinos.

               (3)U skladu sa Sporazumom o trgovini i suradnji Unija se treba savjetovati s Ujedinjenom Kraljevinom o zajedničkom upravljanju dijeljenim morskim biološkim resursima, posebno o zajedničkom upravljanju dijeljenim ribljim stokovima.

               (4)U skladu s člankom FISH.6. Sporazuma o trgovini i suradnji Unija i Ujedinjena Kraljevina trebaju održati savjetovanja radi postizanja dogovora o ukupnim dopuštenim ulovima (TAC) za dijeljene riblje stokove za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021. i 2022.

               (5)Godišnja savjetovanja u području ribarstva trebala bi provoditi Komisija na temelju stajališta Unije koja utvrđuje Vijeće u skladu s relevantnim odredbama Ugovora.

               (6)Stoga bi Komisija trebala sudjelovati u savjetovanjima s Ujedinjenom Kraljevinom o utvrđivanju takvih ribolovnih mogućnosti. Redovito i potpuno sudjelovanje Vijeća u tom procesu treba se osigurati opsežnom koordinacijom i suradnjom između Vijeća i Komisije.

               (7)Europski parlament trebao bi biti odmah i u potpunosti obaviješten o svim fazama postupka, kako je predviđeno člankom 218. stavkom 10. UFEU-a, kako bi mu se omogućilo da u potpunosti izvršava svoje ovlasti u skladu s Ugovorima.

               (8)Zahtjev u pogledu savjetovanja i izvješćivanja trebao bi biti u skladu s ovlastima Komisije za vanjsko predstavljanje i osigurati brz i pravovremen ishod savjetovanja. Utvrđena metoda rada trebala bi odražavati pravo Komisije na inicijativu.

               (9)Na Vijeću je da utvrdi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom o utvrđivanju ukupnih dopuštenih ulova (TAC) za dijeljene stokove za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               (10)Člankom 2. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
                predviđeno je da Unija treba osigurati dugoročnu okolišnu održivost aktivnosti u ribarstvu i akvakulturi i upravljanje tim aktivnostima na način koji je u skladu s ciljem ostvarivanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje te s ciljem doprinošenja dostupnosti opskrbe hranom.

               (11)Člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđeno je i da Unija u upravljanju ribarstvom treba primjenjivati predostrožni pristup te nastojati osigurati da se pri iskorištavanju živih morskih bioloških resursa populacije lovljenih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Osim toga, ribarstvom bi se trebalo upravljati u skladu s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša u skladu s Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji (članak 2. stavak 5. točka (j)). Člankom 2. stavkom 5. nadalje se predviđa da Unija treba podržavati razvoj znanstvenog znanja i savjetovanja, postupno napuštati praksu odbacivanja ulova i promicati ribolovne metode koje doprinose selektivnijem ribolovu, što većem izbjegavanju i smanjenju neželjenih ulova te ribolovu sa slabim učinkom na morski ekosustav i ribolovne resurse. Člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđeno je da Unija poduzima mjere upravljanja i očuvanja na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta. Osim toga, člankom 28. Uredbe (EU) br. 1380/2013 izričito je utvrđeno da Unija te ciljeve i načela treba primjenjivati u svojim vanjskim odnosima u području ribarstva, a člankom 33. te Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđena su načela i ciljevi upravljanja stokovima od zajedničkog interesa za Uniju i treće zemlje te sporazumi o razmjeni i zajedničkom upravljanju.

               (12)Iako je Unija utvrdila ribolovne mogućnosti od 1. siječnja 2021.
                  8
               , o njima bi, u skladu s člankom FISH.7. Sporazuma o trgovini i suradnji, trebalo postići dogovor s Ujedinjenom Kraljevinom.

               (13)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije tijekom savjetovanja, s obzirom na to da bi rezultat savjetovanja trebalo prenijeti u pravo Unije,

                 DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za dijeljene stokove za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022. utvrđeno je u prilozima I. i II.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 444, 31.12.2020., str. 14.–1462.

                     (2)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/2252 od 29. prosinca 2020. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane te Sporazuma između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u vezi sa sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka, SL L 444, 31.12.2020., str. 2.–10.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EU) 2021/92 od 28. siječnja 2021. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2021. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije, SL L 31, 29.1.2021., str. 31.–192.

                     (5)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/2252 od 29. prosinca 2020. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane te Sporazuma između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u vezi sa sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka, SL L 444, 31.12.2020., str. 2.–10.

                     (6)

                        SL L 444, 31.12.2020., str. 14.–1462.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ, SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

                     (8)

                        Uredba Vijeća (EU) 2021/92 od 28. siječnja 2021. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2021. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije, SL L 31, 30.1.2020., str. 31.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 11.2.2021.
            COM(2021) 68 final
            PRILOZI

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom radi postizanja dogovora o ukupnim dopuštenim ulovima za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               PRILOG 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom o utvrđivanju ukupnih dopuštenih ulova (TAC) za dijeljene stokove za 2021. i za određene dubokomorske stokove za 2021.–2022.

               1.Načela

               U okviru savjetovanja s Ujedinjenom Kraljevinom Unija:

               (a)nastoji osigurati da dogovoreni TAC-ovi budu u skladu s međunarodnim pravom, a posebno s odredbama Konvencije UN-a o pravu mora iz 1982., Sporazuma UN-a u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta iz 1995.;

               (b)nastoji osigurati poštovanje međunarodnih obveza Unije;

               (c)nastoji ostvariti usklađenost i sinergiju s politikom koju Unija provodi kao dio svojih bilateralnih odnosa s trećim zemljama u području ribarstva i osigurava usklađenost s drugim politikama Unije, posebno u području vanjskih odnosa, zapošljavanja, okoliša, trgovine, razvoja, istraživanja i inovacija;

               (d)nastoji da se ukupni dopušteni ulovi zajednički utvrde u skladu s očuvanjem kao glavnim ciljem zajedničke ribarstvene politike, najvišim održivim prinosom (MSY) i primjenjivim višegodišnjim planovima;

               (e)nastoji postići usklađenost sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike
                  1
               ;

               (f)nastoji postići usklađenost s Komunikacijom Komisije: „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.” (COM(2020) 248 final)
                  2
               ;

               (g)nastoji stvoriti ravnopravne uvjete tržišnog natjecanja za flotu Unije na temelju istih načela i standarda koji se primjenjuju prema pravu Unije te promicati ujednačenu provedbu tih načela i standarda;

               (h)nastojati utvrditi rokove za godišnja savjetovanja o ribolovnim mogućnostima u 2021.

               2.Smjernice

               Unija, prema potrebi, nastoji postići dogovor s Ujedinjenom Kraljevinom o ribolovnim mogućnostima (TAC-ovi i s njima neodvojivo povezane mjere) za 2021. te za određene dubokomorske stokove za 2021. i 2022. na temelju sljedećeg pristupa.

               Prema potrebi, Unija razmatra osmišljavanje posebnog pristupa za pojedinačne slučajeve ili pitanja, uz istodobno ostvarivanje rezultata koji doprinose općem cilju održivog upravljanja ribarstvom i morskim biološkim resursima u skladu s ciljevima ZRP-a. Komisija će blisko surađivati s Vijećem tijekom savjetovanja radi daljnjeg razvoja pristupa kojim se doprinosi ciljevima ZRP-a i kojim se ostvaruje održivo ribarstvo u njegove tri dimenzije (okolišna, gospodarska i socijalna).

               (a)nastoji utvrditi TAC-ove na temelju najboljih raspoloživih znanstvenih savjeta za postizanje ili održavanje stope iskorištavanja na razini najvišeg održivog prinosa, a ako takvi savjeti nisu dostupni, u skladu s načelom predostrožnog pristupa ribarstvu;

               ·za TAC-ove za haringu u zapadnom dijelu kanala La Manche, iverka zlatopjega i lista zapadno od Škotske i ugljenara u zapadnim vodama nisu primljeni znanstveni savjeti Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES). Stoga bi Unija trebala nastojati zadržati TAC-ove za 2020. jer nije utvrđen rizik od prekomjernog iskorištavanja,

               ·za TAC-ove za iverka limuna, romba kvrgaša i romba glatkog, hujicu i škampa nephrops postoji neusklađenost između područja iz savjeta ICES-a i područja upravljanja. Neki se TAC-ovi odnose na više vrsta, a neki savjeti pružaju procjene za više stokova iste vrste obuhvaćenih jednim TAC-om. Kad je riječ o tim TAC-ovima, Unija bi se trebala oslanjati na kombinaciju najboljih raspoloživih savjeta, primjerice onih koji se temelje na MSY-ju i načelu predostrožnosti, slično kao prethodnih godina;

               (b)nastoji postići razine TAC-ova u skladu s ciljem ZRP-a u pogledu MSY-ja i primjenjivim višegodišnjim planovima za 27 TAC-ova za koje se procjenjuje MSY i izdaje savjet u pogledu FMSY-ja;

               ·Ako se u višegodišnjim planovima dopušta primjena rasponâ FMSY-ja kako ih je utvrdio ICES, Unija bi trebala nastojati primijeniti te odredbe ako su ispunjeni uvjeti utvrđeni u višegodišnjim planovima te nastojati postići optimalnu razinu s obzirom na kvantitativne i kvalitativne elemente savjeta.

               ·Unija bi trebala nastojati uzeti u obzir poteškoće da se u mješovitom ribarstvu postigne ribolov svih stokova istodobno na razini MSY-ja, a posebno ako je vrlo teško izbjeći fenomen „vrsta koje ograničavaju ribolov”. To vrijedi za sljedeće TAC-ove:

               ·Bakalar u Keltskome moru (savjetom se preporučuje TAC utvrditi na nulu). Taj se stok prema ocjeni nalazi ispod granične vrijednosti za reprodukciju te se ni ribolovom na razinama FMSY-a ni smanjenjem ulova na nulu u 2021. ne bi u dovoljnoj mjeri doprinijelo povratku stoka na razinu iznad granične vrijednosti u 2022. Unija bi trebala nastojati utvrditi TAC za usputni ulov na razini koja bi omogućila da se spriječi ograničavanje ribolova drugih vrsta, istodobno poštujući potrebu za daljnjom zaštitom tog osjetljivog stoka. Ispod granične vrijednosti je i pišmolj u Keltskome moru, ali ako se ribolov zadrži u donjem rasponu FMSY-ja, stok će se vratiti na razine iznad minimuma. S obzirom na potrebu da se ribolovni pritisak na ta dva stoka smanji, TAC za koljaka trebalo bi dogovoriti u donjem rasponu ribolovne smrtnosti povezane s MSY-jem, po mogućnosti prebacivanjem TAC-a za 2020.

               ·Unija će nastojati uz TAC donijeti i korektivne mjere, kako su izrađene u okviru regionalizacije i dostavljene od strane država članica u zajedničkim preporukama za provedbu u 2021.

               ·Ribolov oba stoka haringe za koja se savjetom preporučuje TAC utvrditi na nulu (u 7ghk – savjet u pogledu MSY-ja, a u 5b6b6aN – savjet prema načelu predostrožnosti) održava se na niskim razinama te je ograničen na razine koje su nužne za daljnje znanstvene procjene.  Unija bi trebala nastojati postići daljnju primjenu tog pristupa, tj. da se TAC-ovi za znanstveni/kontrolni ribolov utvrde na razinama koje odgovaraju razinama iz prethodnih godina;

               (c)nastoji postići dogovor na temelju predostrožnog pristupa koji odgovara glavnom savjetu ICES-a za 43 TAC-a koji se utvrđuju na temelju načela predostrožnosti;

               ·Savjet utemeljen na načelu predostrožnosti uglavnom se izdaje za usputni ulov određenih stokova (koji su obuhvaćeni višegodišnjim planovima). Za neke ciljane stokove (koji su obuhvaćeni višegodišnjim planovima) ICES nije mogao pružiti procjenu u pogledu MSY-ja. Dogovor o tim TAC-ovima također bi trebalo postići s obzirom na savjet utemeljen na načelu predostrožnosti.

               ·Za ograničen broj TAC-ova izdaju se višegodišnji savjeti utemeljeni na načelu predostrožnosti (npr. kljunčica, manjić u Sjevernome moru i manjić u zapadnim vodama).  Unija bi trebala nastojati postići stabilnost tih TAC-ova za odgovarajuće godine. S obzirom na vrlo nisku iskorištenost u odgovarajućim vrstama ribolova, Unija bi mogla pristati na niski TAC (ispod razine iz savjeta ICES-a) za tri TAC-a za ribu vrste Brosme brosme (Sjeverno more, područja 5/6/7 i područja 1/2/14).

               ·Stok bakalara zapadno od Škotske (savjetom se preporučuje TAC utvrditi na nulu). Taj je stok u sličnom stanju kao i stok bakalara u Keltskome moru. TAC za usputni ulov ovdje je opravdan kako bi se izbjeglo ograničavanje ribolova, uglavnom koljaka. Kako bi se održao smanjeni ribolovni pritisak u toj vrsti ribolova, kad je riječ o TAC-u za koljaka zapadno od Škotske (prema savjetu u pogledu MSY-ja) pristup bi trebao biti isti kao i za koljaka u Keltskome moru, tj. TAC bi trebalo dogovoriti u donjem rasponu FMSY-ja, po mogućnosti prebacivanjem TAC-a.

               (d)nastoji postići usklađenost s posebnim pristupom Unije, posebno u pogledu kostelja, velikog srebrnjaka i stoka jegulje;

               (e)nastoji postići potvrdu i produljenje popisa vrsta čiji je ribolov zabranjen, kako je razvijen tijekom vremena na temelju znanstvenih savjeta, odnosno opće zabrane ribolova dubokomorskih morskih pasa;

               (f)nastoji postići dogovor s Ujedinjenom Kraljevinom o metodi i primjeni prilagodbi dogovorenih TAC-ova nakon primjene izuzećâ (izuzeće de minimis od obveze iskrcavanja i izuzeće od obveze iskrcavanja na temelju stope preživljavanja). Trebala bi nastojati postići najvišu moguću razinu konvergencije takvih izuzeća;

               (g)nastoji postići dogovor o nastavku primjene pristupa osmišljenog radi očuvanja sjevernog stoka lubina, posebno provedbe mjera iz Uredbe o ribolovnim mogućnostima za 2021. kako bi se osiguralo da se ukupni ribolovni pritisak i dalje temelji na znanstvenim savjetima ICES-a;

               (h)nastoji postići dogovor o drugim mjerama koje su funkcionalno povezane s TAC-ovima u skladu s Uredbom o ribolovnim mogućnostima, u mjeri u kojoj su donesene u toj uredbi, a posebno o zadržavanju posebnih uvjeta, kako su navedeni u bilješkama uz tablice TAC-ova i fleksibilnosti među područjima kako su utvrđene u okviru ribolovnih mogućnosti za 2020. i 2021.;

               (i)nastoji postići dogovor o fleksibilnostima iz godine u godinu u skladu s Uredbom o ZRP-u, posebno njezinim člankom 15. stavkom 9.;

               (j)vodi informativne razgovore u cilju omogućavanja pristupa dostatnog za održiv nastavak ribolovnih aktivnosti za vrste koje nisu obuhvaćene kvotama, bez prejudiciranja stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u Posebnom odboru za ribarstvo koji je u skladu sa Sporazumom nadležan za donošenje takvih mjera;

               (k)vodi informativne razgovore o prijenosima kvota koji su slični onima između Unije i Norveške te o mogućnosti zamjene kvota tijekom godine;

               (l)podupire mjere za razvoj i promicanje primjene alata (tehnologije, sustavi za razmjenu informacija, registri itd.) radi podupiranja i olakšavanja provedbe Sporazuma i osiguravanja njihove kompatibilnosti s alatima razvijenima u Uniji u slične svrhe;

               (m)podupire mjere usmjerene na povećanje transparentnosti, dijaloga i suradnje s relevantnim dionicima u pitanjima povezanima s provedbom Sporazuma.

               PRILOG 2.

               Utvrđivanje stajališta koje u ime Unije treba zauzeti na sastancima stranaka tijekom godišnjih savjetovanja o TAC-ovima

               Uzimajući posebno u obzir pristup pojedinačnim stokovima, mjere koje su funkcionalno povezane s ribolovnim mogućnostima ili mjere upravljanja za koje je potreban poseban pristup, Unija treba ostvariti rezultate koji doprinose općem cilju održivog upravljanja ribarstvom i morskim biološkim resursima u skladu s ciljevima ZRP-a, čime se ostvaruje održivo ribarstvo u njegove tri dimenzije (okolišna, gospodarska i socijalna). Komisija će pritom blisko surađivati s Vijećem tijekom savjetovanja i obavješćivati Europski parlament u skladu s člankom 218. stavcima 9. i 10. UFEU-a.

               Redovito i potpuno sudjelovanje Vijeća u procesu savjetovanja osigurava se opsežnom koordinacijom i suradnjom između Vijeća i Komisije. To uključuje koordinacijske sastanke in situ, prezentacije, informativne sastanke i rasprave, puno sudjelovanje nacionalnih delegacija u savjetovanjima, među ostalim u okviru delegacije Unije, kao i tehničke sastanke prema potrebi. Tijekom pregovora Komisija uzima u obzir stajališta nacionalnih izaslanstava izražena u okviru postupka koordinacije.

               Obveza savjetovanja i izvješćivanja ne smije postupovno ometati Komisijine ovlasti vanjskog predstavljanja niti smije negativno utjecati na ishod savjetovanja. Prethodno navedenim načinom suradnje poštuje se pravo Komisije na inicijativu.

               Tijekom savjetovanja, u stajalištu koje treba izraziti u ime Unije uzimaju se u obzir najnovije znanstvene i druge relevantne informacije, u skladu s načelima i smjernicama utvrđenima u Prilogu I. To bi se trebalo na odgovarajući način odraziti u pisanom dokumentu u kojem se navode dogovori koje su stranke postigle savjetovanjem u skladu s člankom FISH.6. Sporazuma o trgovini i suradnji.

               U tu svrhu i na temelju tih podataka Komisija je dužna prije svakog sastanka Vijeću pravovremeno dostaviti pisani dokument u kojem se utvrđuju pojedinosti predloženog utvrđivanja stajališta Unije za prihvaćanje detaljnog rezultata savjetovanja.

               Ako na sastanku stranaka Sporazuma ili na licu mjesta nije moguće postići dogovor o utvrđivanju stajališta o definitivnim TAC-ovima ili drugim s mjerama funkcionalno povezanima s ribolovnim mogućnostima, kako bi se u stajalištu Unije utvrđenom u Prilogu I. uzeli u obzir novi elementi, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.

                     (1)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (2)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: „Prema održivijem ribarstvu u Uniji: trenutačno stanje i smjernice za 2021.”, 16.6.2020., COM(2020) 248 final, 16.6.2020.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.9.2021.
            COM(2021) 537 final
            2021/0286(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu izmjene Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
            {SWD(2021) 235 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer („ISC”) u vezi s predviđenim posebnim glasovanjem koje treba provesti u skladu s člankom 44. stavkom 1. Međunarodnog sporazuma o šećeru („MSŠ”) kako bi se članovima Međunarodne organizacije za šećer („MOŠ”) preporučila izmjena MSŠ-a u skladu s ishodom pregovora o njegovoj djelomičnoj reviziji koji su započeti u srpnju 2019.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Međunarodni sporazum o šećeru iz 1992.

               Ciljevi su MSŠ-a iz 1992. osigurati pojačanu međunarodnu suradnju o pitanjima šećera na svjetskoj razini i povezanim pitanjima, osigurati forum za savjetovanje među vladama o šećeru i o načinima unapređenja svjetskog sektora šećera, olakšati trgovinu prikupljanjem i pružanjem informacija o svjetskom tržištu šećera i drugih sladila te poticati veću potražnju za šećerom, posebno za netradicionalne uporabe.

               MSŠ je stupio na snagu 1. siječnja 1993.

               Europska unija stranka je MSŠ-a
                  1
               . MSŠ je sklopljen je Odlukom Vijeća 92/580/EEZ te je stupio na snagu 1. siječnja 1993. Sklopljen je na razdoblje od tri godine, do 31. prosinca 1995., te se od tada redovito produljuje na daljnja razdoblja od dvije godine, kako je predviđeno u njegovu članku 45. MSŠ je posljednji put produljen u srpnju 2019.
                  2
                i na snazi je do 31. prosinca 2021. Komisija je pripremila prijedlog odluke Vijeća o daljnjem produljenju MSŠ-a do prosinca 2023. Postupak donošenja tog prijedloga je u tijeku.

               U interesu je Unije sudjelovati u međunarodnom sporazumu o šećeru, s obzirom na važnost tog sektora za velik broj država članica i za poslovanje Unijina sektora šećera.

               2.2.Međunarodno vijeće za šećer

               ISC je tijelo odgovorno za obavljanje svih dužnosti potrebnih za provođenje odredbi MSŠ-a. Donosi pravila i propise, uključujući poslovnik za ISC i njegove odbore te financijske i kadrovske propise MOŠ-a. ISC vodi potrebne evidencije i objavljuje godišnje izvješće te, prema potrebi, druge informacije.

               Članovi MSŠ-a imaju ukupno 2 000 glasova. Svaki član MSŠ-a ima određeni broj glasova koji se svake godine prilagođava prema kriterijima koji su unaprijed definirani u MSŠ-u. Sve odluke Vijeća u načelu se donose konsenzusom, osim ako je drugačije određeno u MSŠ-u. Ako nije postignut konsenzus, odluke se donose običnom većinom glasova, osim ako je MSŠ-om predviđeno posebno glasovanje.

               2.3.Predviđeni akt Međunarodnog vijeća za šećer

               Komisija je 2017. od Vijeća dobila odobrenje
                  3
                da započne pregovore s drugim strankama MSŠ-a unutar ISC-a u cilju modernizacije MSŠ-a, posebno s obzirom na neusklađenost između broja glasova i financijskih doprinosa članova MOŠ-a s jedne strane i njihova relativnog položaja na globalnom tržištu šećera s druge strane. To je odobrenje produljeno 2019. i ostaje na snazi do 31. prosinca 2021.
                  4

               Na 55. sjednici održanoj 19. srpnja 2019. ISC je odlučio otvoriti pregovore pod vodstvom UNCTAD-a. Ti su se pregovori odnosili na djelomičnu reviziju MSŠ-a, s naglaskom na sljedeća tri područja: administrativni proračun i doprinosi članova u skladu s člankom 25.; proširenje ciljeva, studija, procjena i istraživačkih aktivnosti kako bi se omogućilo uključivanje drugih proizvoda povezanih sa šećerom (posebno bioetanola) u područje primjene članaka 1., 32., 33. i 34.; i pravila za imenovanje izvršnog direktora u skladu s člankom 23.

               (a)Administrativni proračun i doprinosi članova u skladu s člankom 25.

               Komisija je na temelju odobrenja za pregovore koje je dalo Vijeće predstavila konkretne prijedloge za izmjenu članka 25. kojim se uređuje donošenje administrativnog proračuna i doprinosi članova. Taj prijedlog potaknut je činjenicom da je prema trenutačnim pravilima o financijskim doprinosima MOŠ-u udio financijskog doprinosa Unije ostao gotovo isti od 1992. iako su se globalno tržište šećera, a osobito relativni položaj Unije na njemu, otada znatno promijenili. Posljedica toga je da Unija posljednjih godina snosi neproporcionalno velik udio proračunskih troškova
                  5
                i odgovornosti u MOŠ-u. Kako bi riješila taj problem, Komisija je započela pregovore o revidiranoj metodi izračuna i učinkovitijem mehanizmu prilagodbe. Predloženom formulom jednako se ponderiraju relevantni pokazatelji (proizvodnja, potrošnja, izvoz, uvoz i sposobnost plaćanja) i uzimaju se u obzir strukturne promjene tijekom vremena s pomoću godišnjeg mehanizma prilagodbe koji se temelji na petogodišnjim pomičnim prosjecima. Kako bi se postojeća raspodjela glasova uskladila sa sadašnjom situacijom na svjetskom tržištu šećera, uključen je prijelazni mehanizam kojim se godišnja promjena broja glasova ograničava na 15 % u prvih pet godina i na 20 % za preostali dio prijelaznog razdoblja. Prijelazno razdoblje ne smije biti dulje od deset godina. Komisija je, u ime Unije i u skladu s dobivenim odobrenjem za pregovore, podržala izmjenu članka 25. MSŠ-a koja je proizašla iz pregovora.

               (b)Proširenje ciljeva, studija, procjena i istraživačkih aktivnosti kako bi se omogućilo uključivanje drugih proizvoda povezanih sa šećerom u područje primjene članaka 1., 32., 33. i 34.

               Tijekom pregovora o djelomičnoj reviziji MSŠ-a drugi članovi MSŠ-a predložili su izmjene u vezi s člancima 1. (Ciljevi), 32. (Informacije i studije), 33. (Procjene tržišta, potrošnja i statistički podaci) i 34. (Istraživanje i razvoj). Te izmjene donose sljedeće promjene;

               (1)uključivanje bioetanola u opće ciljeve MSŠ-a (poglavlje I. članak 1.),

               (2)širi pogled na „informacije i studije” (poglavlje IX. članak 32.), „procjene tržišta, potrošnju i statistiku” (poglavlje IX. članak 33.), „istraživanje i razvoj” (poglavlje X. članak 34.), u osnovi kako bi se omogućilo uključivanje drugih proizvoda povezanih sa šećerom (posebno bioetanola) u te aktivnosti.

               Komisija je, u ime EU-a i u skladu s dobivenim odobrenjem za pregovore, podržala te izmjene jer se opća svrha MSŠ-a, kako je navedena u članku 1. MSŠ-a, uključivanjem bioetanola neće promijeniti.

               O izmjenama iz točaka (a) i (b) opširno se raspravljalo, a ISC je na 57. sjednici održanoj u studenome 2020. postigao konsenzus o njihovoj konačnoj formulaciji.

               (c)Pravila za imenovanje izvršnog direktora u skladu s člankom 23.

               Brazil je u prosincu 2020. predložio izmjenu članka 23. MSŠ-a o pravilima za imenovanje izvršnog direktora. Glavna promjena koja je uvedena tom izmjenom ograničenje je broja mandata koje izvršni direktor može imati na dva mandata. Trenutačno se u poglavlju IV. MSŠ-a i poglavlju IX. povezanih administrativnih pravila ti aspekti ne spominju. Iako je podnesena nakon utvrđenog roka 31. siječnja 2020., EU je podržao uključivanje te izmjene u trenutačnu djelomičnu reviziju MSŠ-a jer joj je cilj poboljšati aktivnosti Međunarodne organizacije za šećer i pridonijeti općem cilju modernizacije MOŠ-a. Na 58. sjednici održanoj u lipnju 2021. ISC je postigao dogovor o konačnoj formulaciji te izmjene i njezinu uključenju u trenutačnu djelomičnu reviziju MSŠ-a.

               Kako bi sve navedene izmjene dogovorene tijekom pregovora o djelomičnoj reviziji MSŠ-a stupile na snagu, trebalo bi ih donijeti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 44. MSŠ-a: „Vijeće može, posebnim glasovanjem, preporučiti članovima izmjenu ovog Sporazuma. Vijeće može odrediti rok u kojem svaki član depozitara obavješćuje o prihvaćanju izmjene. Izmjena stupa na snagu 100 dana nakon što depozitar primi obavijesti o prihvaćanju od članova koje imaju najmanje dvije trećine ukupnog broja glasova svih članova u skladu s člankom 11., kako je utvrđeno u članku 25., ili na kasniji datum koji Vijeće odredi posebnim glasovanjem. Vijeće može odrediti rok u kojem svaki član obavješćuje depozitara o prihvaćanju izmjene i, ako izmjena ne stupi na snagu do tog trenutka, smatra se povučenom. Vijeće depozitaru dostavlja informacije potrebne za utvrđivanje jesu li obavijesti o prihvaćanju dovoljne za stupanje izmjene na snagu.”

               U skladu s navedenim člankom tijekom sljedeće sjednice planirane za 26. studenoga 2021. ISC će:

               ·preporučiti članovima da izmijene MSŠ konsenzusom ili, ako se konsenzus ne postigne, posebnim glasovanjem,

               ·odobriti raspored provedbe izmjene konsenzusom ili, ako konsenzus ne postigne, posebnim glasovanjem. Tajništvo MOŠ-a predložilo je raspored provedbe postupka izmjene u skladu s člankom 44. i naknadnog stupanja na snagu izmjena članaka MSŠ-a koje proizlaze iz pregovora o djelomičnoj reviziji MSŠ-a. Predloženi raspored predstavljen je ISC-u na 58. sjednici održanoj 18. lipnja 2021. Tijekom sjednice nijedan član nije uložio prigovor u vezi s predloženim rasporedom provedbe.

               Glavne ključne etape navedenog predloženog rasporeda provedbe su sljedeće:

               ·Članovi će depozitara obavijestiti o prihvaćanju izmjena do 30. lipnja 2023. Taj se rok predlaže kako bi se članovima dalo dovoljno vremena za provedbu svih potrebnih ustavnih postupaka za odobrenje izmjene MSŠ-a.

               ·Ako je depozitar primio obavijest o prihvaćanju od članova koji imaju najmanje dvije trećine ukupnog broja glasova, izmjene stupaju na snagu 31. listopada 2023. To je otprilike 123 dana od datuma utvrđenog za primitak obavijesti o prihvaćanju (tj. 30. lipnja 2023.). Član koji do tog datuma nije poslao obavijest o prihvaćanju prestaje biti stranka MSŠ-a.

               ·Ako dođe do gore navedene situacije, članovi će odobriti revidiranu raspodjelu glasova u skladu s novom formulom za izračun iz izmijenjenog članka 25. MSŠ-a i financijski doprinos za 2024.5 na drugoj sjednici ISC-a za 2023., koja će se održati u posljednjem tjednu studenoga ili prvom tjednu prosinca 2023.

               ·Izmijenjeni MSŠ stupit će na snagu 1. siječnja 2024. Taj se datum podudara s istekom posljednjeg produljenja MSŠ-a, koje obuhvaća razdoblje od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2023. (treba ga odobriti ISC na sjednici koja će se održati 26. studenoga 2021.
                  6
               ).

               ·Ako je depozitar do 31. listopada 2023. primio obavijesti o prihvaćanju od članova s manje od dvije trećine ukupnog broja glasova, izmjena ne stupa na snagu i MSŠ iz 1992. ostaje nepromijenjen.

               Navedeni vremenski raspored u skladu je s odredbama članka 44. MSŠ-a.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Svrha je ove Odluke zatražiti od Vijeća da Komisiju ovlasti da tijekom 59. sjednice ISC-a koja će se održati 26. studenoga 2021. u ime Unije glasuje za preporuku članovima MOŠ-a da izmijene MSŠ u skladu s ishodom pregovora o njegovoj djelomičnoj reviziji. Nacrt izmijenjenog MSŠ-a sadržava promjene povezane s člancima 1., 25., 23., 32., 33. i 34. koje proizlaze iz pregovora o djelomičnoj reviziji MSŠ-a (za pojedinosti vidjeti podtočke (a), (b) i (c) točke 2.3.).

               U interesu je Unije reformirati MOŠ kako bi ga se dodatno uskladilo s praksom koju Unija promiče u drugim međunarodnim robnim tijelima te s kretanjima na globalnom tržištu šećera od 1992. Tom bi se reformom trebala postići transparentnost u pogledu odgovornosti članova pri glasovanju te njihovih financijskih doprinosa. Uspostava jasnih pravila o imenovanju izvršnog direktora i ograničenju broja njegovih mandata u skladu je s ciljem Unije koji se odnosi na modernizaciju MSŠ-a, dok formalno uključivanje etanola u ciljeve i program rada MOŠ-a usklađuje njegov sadržaj s već postojećom praksom.

               Osim toga, svrha je ove Odluke zatražiti od Vijeća da Komisiju ovlasti da tijekom 59. sjednice ISC-a koja će se održati 26. studenoga 2021. u ime Unije glasuje za raspored provedbe kojim se osiguravaju jasno utvrđene ključne etape izmjene MSŠ-a i stupanje izmjene na snagu najkasnije 1. siječnja 2024.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Predviđenim aktom Međunarodnog vijeća za šećer izmijenit će se MSŠ, međunarodni sporazum koji obvezuje Uniju. Predviđeni akt stoga ima pravne učinke.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir MSŠ-a.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku (trgovina poljoprivrednim proizvodima).

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova za predloženu odluku trebao bi biti članak 207. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Međunarodnog vijeća za šećer izmijeniti MSŠ, potrebno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0286 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu izmjene Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je stranka Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. („MSŠ”), koji je sklopila Odlukom Vijeća 92/580/EEZ
                  8
               1, i članica Međunarodne organizacije za šećer („MOŠ”).

               (2)U skladu s člankom 8. MSŠ-a Međunarodno vijeće za šećer obavlja sve djelatnosti ili omogućuje obavljanje djelatnosti potrebnih za izvršenje odredbi MSŠ-a. U skladu s člankom 13. MSŠ-a sve odluke Međunarodnog vijeća za šećer u načelu se donose konsenzusom. Ako konsenzus nije postignut, odluke se donose običnom većinom glasova, osim ako je MSŠ-om predviđeno posebno glasovanje.

               (3)U skladu s člankom 25. MSŠ-a članovi MOŠ-a imaju ukupno 2 000 glasova. Svaki član MOŠ-a raspolaže određenim brojem glasova koji se svake godine prilagođava u skladu s kriterijima utvrđenima u tom članku.

               (4)Međutim, raspodjela glasova među članovima MOŠ-a na temelju koje se određuje i financijski doprinos članova MOŠ-u, više ne odgovaraju stvarnosti na globalnom tržištu šećera.

               (5)Prema pravilima MSŠ-a o financijskim doprinosima MOŠ-u udio Unije ostao je isti od 1992. iako se globalno tržište šećera, a osobito relativni položaj Unije na njemu, otada znatno promijenio. Posljedica toga je da Unija posljednjih godina snosi neproporcionalno velik udio proračunskih troškova i odgovornosti u MOŠ-u.

               (6)Odlukom Vijeća (EU) 2017/2242
                  9
               2 Komisija je od Vijeća dobila odobrenje da započne pregovore s drugim strankama MSŠ-a unutar Međunarodnog vijeća za šećer u cilju modernizacije MSŠ-a, posebno s obzirom na neusklađenost između broja glasova i financijskih doprinosa članova Međunarodnog vijeća za šećer s jedne strane i njihova relativnog položaja na globalnom tržištu šećera s druge strane. To odobrenje produljeno je do 31. prosinca 2021. Odlukom Vijeća (EU) 2019/2136.
                  10
               3

               (7)Na temelju dobivenog odobrenja Komisija je pregovarala s državama članicama MOŠ-a te je iznijela konkretne prijedloge za izmjenu članka 25. MSŠ-a kojim je uređeno donošenje administrativnog proračuna i doprinosi članova. Na svojoj 55. sjednici 19. srpnja 2019. Međunarodno vijeće za šećer odlučilo je otvoriti pregovore o djelomičnoj reviziji MSŠ-a prije svojeg sljedećeg sastanka u studenome 2019. pod vodstvom Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD).

               (8)Slijedom zahtjeva nekoliko članova MOŠ-a Međunarodno vijeće za šećer odlučilo je da, uz reviziju članka 25. MSŠ-a koju je predložila Unija, predmet formalnih pregovora trebaju biti i druga područja MSŠ-a, posebno ciljevi na temelju članka 1. MSŠ-a i radni prioriteti MOŠ-a na temelju članaka 32., 33. i 34. MSŠ-a te pravila za imenovanje izvršnog direktora u skladu s člankom 23. MSŠ-a. Dogovor o konačnoj formulaciji izmjena tih članaka Međunarodno vijeće za šećer postiglo je na 57. sjednici održanoj u studenome 2020. i 58. sjednici održanoj u lipnju 2021.

               (9)Izmjene dogovorene u okviru tih pregovora trebalo bi donijeti u skladu s postupkom predviđenim u članku 44. MSŠ-a. Na temelju tog članka Međunarodno vijeće za šećer može posebnim glasovanjem preporučiti članovima MOŠ-a izmjenu MSŠ-a. Unija kao član Međunarodnog vijeća za šećer u skladu s člankom 7. MSŠ-a može sudjelovati u posebnom glasovanju s ciljem pokretanja postupka izmjene institucionalnog okvira MSŠ-a.

               (10)Prema rasporedu za provedbu djelomične revizije MSŠ-a posebno glasovanje u skladu s člankom 44. MSŠ-a, da bi se članovima preporučila izmjena MSŠ-a, održat će se na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer planiranoj za studeni 2021.

               (11)Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer jer je izmjena MSŠ-a u skladu s ishodom pregovora o njegovoj djelomičnoj reviziji u interesu Unije.

               (12)Osim toga, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer o vremenskom rasporedu za provedbu spomenute izmjene MSŠ-a jer je provedba izmjene najkasnije 1. siječnja 2024. u interesu Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u pogledu posebnog glasovanja koje treba provesti na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer 26. studenoga 2021. na temelju članka 44. Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. utvrđeno je u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                        FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

                        FinancSt/10/
                           PSH/hn/xxxxxx

                        6.22.2021.1

                        DATUM: 12.7.2021.

                        1.

                        NASLOV PRORAČUNA:

                        14 20 03 06 Međunarodne organizacije i sporazumi

                        ODOBRENA SREDSTVA:

                        PRORAČUN ZA 2021. 6 300 000 EUR

                        2.

                        NASLOV:

                        Prijedlog odluke Vijeća o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu izmjene Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.

                        3.

                        PRAVNA OSNOVA: Članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

                        4.

                        CILJEVI:

                        Utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer („ISC”) u vezi s posebnim glasovanjem koje treba provesti u skladu s člankom 44. stavkom 1. Međunarodnog sporazuma o šećeru („MSŠ”) da bi se članovima Međunarodne organizacije za šećer („MOŠ”) preporučila izmjena MSŠ-a u skladu s rezultatima pregovora o njegovoj djelomičnoj reviziji koji su započeti u srpnju 2019. Revizija se uglavnom odnosi na revidiranu metodu izračuna i učinkovitiji mehanizam prilagodbe kako bi se normalizirao udio EU-a u proračunskim troškovima i njegove odgovornosti u okviru MOŠ-a.

                        5.

                        FINANCIJSKI UTJECAJ

                        RAZDOBLJE OD 12 MJESECI

                           (u milijunima EUR)

                        TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA

                        2021.

                        (u milijunima EUR)

                        SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA

                        2022.

                        (u milijunima EUR)

                        5.0.

                        RASHODI

                        —
                              NA TERET PRORAČUNA EU-a
                           (POVRATI/INTERVENCIJE)

                        —
                              NACIONALNA TIJELA

                        —
                              OSTALO

                        5.1.

                        PRIHODI

                        —
                              VLASTITA SREDSTVA EU-a (PRISTOJBE/CARINE)

                        —
                              NACIONALNI

                        2023. (u milijunima EUR)

                        5.0.1.

                        PREDVIĐENI RASHODI

                        5.1.1.

                        PREDVIĐENI PRIHODI

                        5.2.

                        METODA IZRAČUNA:

                        6.0.

                        MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA?

                        DA

                        6.1.

                        MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO?

                        —

                        6.2.

                        HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN?

                        —

                        6.3.

                        HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE?

                        DA

                        NAPOMENE:

                        Prijedlog može imati financijske posljedice od 2024., ali ih se trenutačno ne može kvantificirati. Udio Unije u financijskom doprinosu razlikovat će se ovisno o konačnom broju glasova dodijeljenih EU-u nakon sporazuma o izmjeni. Udio EU-a najvjerojatnije će se smanjiti.

                     (1)

                        Odluka Vijeća (92/580/EEZ) od 13.11.1992. (SL L 379, 23.12.1992., str. 15.).

                     (2)

                        Odluka Vijeća 2019/1251 od 15. srpnja 2019. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu produljenja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 195, 23.7.2019., str. 18.).

                     (3)

                        Odluka Vijeća (EU) 2017/2242 od 30. studenoga 2017. o odobravanju otvaranja pregovora o izmjeni Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 322, 7.12.2017., str. 29.).

                     (4)

                        Odluka Vijeća (EU) 2019/2136 od 5. prosinca 2019. o odobravanju otvaranja pregovora radi izmjene Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 324, 13.12.2019., str.3.).

                     (5)

                        Broj glasova utvrđen u skladu s člankom 25. zajedno s iznosom po glasu koriste se za izračun financijskog doprinosa svakog člana godišnjem proračunu MOŠ-a.

                     (6)

                        Komisija je sastavila prijedlog odluke Vijeća o daljnjem produljenju MSŠ-a do prosinca 2023. Postupak donošenja tog prijedloga je u tijeku.

                     (7)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (8)
                  1
                        Odluka Vijeća 92/580/EEZ od 13. studenoga 1992. o potpisivanju i sklapanju Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 379, 23.12.1992., str. 15.).

                     (9)
                  2
                        Odluka Vijeća (EU) 2017/2242 od 30. studenoga 2017. o odobravanju otvaranja pregovora o izmjeni Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 322, 7.12.2017., str. 29.).

                     (10)
                  3
                        Odluka Vijeća (EU) 2019/2136 od 5. prosinca 2019. o odobravanju otvaranja pregovora radi izmjene Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. (SL L 324, 13.12.2019., str.3.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.9.2021.
            COM(2021) 537 final
            PRILOG

            PrijedloguODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodnog vijeća za šećer u pogledu izmjene Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
            {SWD(2021) 235 final}

               PRILOG

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije tijekom posebnog glasovanja na 59. sjednici Međunarodnog vijeća za šećer (ISC) jest da se glasuje za:

               (a)preporuku članovima Međunarodne organizacije za šećer da izmijene Međunarodni sporazum o šećeru (ISA) kako bi se uzele u obzir promjene povezane s člancima 1., 23., 25., 32., 33. i 34. MSŠ-a koje proizlaze iz pregovora o njegovoj djelomičnoj reviziji;

               (b)odobravanje rasporeda, kako je dogovoren tijekom 58. sjednice ISC-a u lipnju 2021., kojim se utvrđuju rokovi za različite faze postupka iz članka 44. MSŠ-a;

               (c)provedbu izmjene iz točke (a) u skladu s rasporedom iz točke (b) kako se osiguralo da izmjena stupi na snagu najkasnije 1. siječnja 2024.

               Predstavnici Unije u ISC-u mogu se složiti s tehničkim prilagodbama drugih dokumenata ISC-a bez dodatne odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije ako one proizlaze iz izmjene iz prvog stavka točke (a).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.12.2020.
            COM(2020) 659 final/2
            2020/0296(NLE)
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na ponovno sazvanoj šezdeset trećoj sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na ponovno sazvanoj 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. Ponovno sazvana 63. sjednica Komisije za opojne droge trebala bi se održati 3. i 4. prosinca 2020.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1. Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.

               Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”)
                  1
                jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole koji funkcioniraju zajedno. Prvo, posjedovanje, upotreba, distribucija, uvoz, izvoz, izrada i proizvodnja droga te trgovanje njima nastoji se ograničiti isključivo na medicinske i znanstvene svrhe. Drugo, međunarodnom suradnjom bori se protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama.

               Konvencijom UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  2
                uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga, s jedne strane, i njihovom terapeutskom vrijednošću, s druge strane.

               Sve države članice EU-a stranke su tih dviju konvencija, ali Unija nije.

               2.2.Komisija za opojne droge

               Komisija za opojne droge (CND) komisija je Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u tim dvjema konvencijama. Članice su joj 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. U prosincu 2020. dvanaest država članica EU-a bit će članice CND-a s pravom glasa
                  3
               . Unija ima status promatrača u CND-u.

               2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge

               CND na temelju preporuka Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), koju savjetuje njezin Stručni odbor za ovisnosti o drogama, redovito mijenja popise tvari priložene navedenim konvencijama.

               WHO je 24. siječnja 2019. glavnom tajniku UN-a
                  4
                dostavio šest preporuka izdanih nakon kritičkog preispitivanja provedenog na 41. sastanku ECDD-a u vezi s kanabisom i tvarima povezanima s kanabisom.

               CND je 4. ožujka 2020.
                  5
                odlučio odgoditi glasovanje o preporukama za ponovno sazvanu 63. sjednicu, koja će se održati 3. i 4. prosinca 2020. u Beču.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Promjene u popisima konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. stavku 1. točki (a) Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom
                  6
                („Okvirna odluka”) navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima i bilo koja tvar navedena u Prilogu Okvirnoj odluci. Okvirna odluka stoga se primjenjuje na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već bila pod kontrolom u Uniji.

               Kanabis i tvari povezane s kanabisom, koji su bili predmet kritičkog preispitivanja na 41. sastanku ECDD-a te šest preporuka WHO-a od 24. siječnja 2019., trenutačno se na međunarodnoj razini kontroliraju u okviru Konvencije o opojnim drogama ili Konvencije o psihotropnim tvarima:

               –„kanabis i smola kanabisa” uvršteni su na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. Usto, „kanabis i smola kanabisa” uvršteni su i na Popis IV. Konvencije o opojnim drogama, na kojem se nalaze tvari koje se smatraju posebno opasnima;

               –dronabinol (delta-9-tetrahidrokanabinol) uvršten je na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               –tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) uvršten je na Popis I. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               –„ekstrakti i tinkture kanabisa” uvršteni su na Popis I. Konvencije o opojnim drogama;

               –„pripravci od kanabidiola” kontroliraju se pod unosom „Ekstrakti i tinkture kanabisa” u Popisu I. Konvencije o opojnim drogama.

               –„farmaceutski pripravci od kanabisa i dronabinola” kontroliraju se kao pripravci na bazi kanabisa u Popisu I. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama ili kao pripravci na bazi sintetičkog delta-9-tetrahidrokanabinola u Popisu II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               Prijedlog Komisije za stajalište Unije temelji se na dokazima. Potkrijepljeno je dostupnim dokumentima za sastanke Stručnog odbora WHO-a za ovisnosti o drogama, na odgovorima koje su na 4. i 5. sastanku CND-a između sjednica održanima 24. lipnja 2019. i 23. rujna 2019. u okviru svojih mandata
                  7
                pružili WHO, Međunarodni odbor za kontrolu narkotika i Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC), analizi učinka preporuka Svjetske zdravstvene organizacije koju je proveo INCB
                  8
                te tematskim raspravama koje je CND organizirao 25. i 26. lipnja te 24. i 25. kolovoza
                  9
               . U prijedlogu se uzima u obzir i komunikacija s državama članicama u Horizontalnoj skupini za droge te rad Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) u tom području.

               U prijedlogu Komisije za stajalište Unije predlaže se podupiranje samo onih preporuka WHO-a koje odražavaju razvoj znanstvenih spoznaja u tom pogledu te ne bi dovele do znatne promjene u kontroli tih tvari.

               Dio preporuka karakterizira nedostatak jasnoće u pogledu njihovih pravnih i praktičnih implikacija te posljedica kad je riječ o novim mjerama kontrole ili nedostatku tih mjera. Stoga se u prijedlogu Komisije za stajalište Unije predlaže protivljenje tim preporukama.

               Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise Unija mora utvrditi svoje stajalište. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije u CND-u, izraziti države članice koje će biti članice CND-a u prosincu 2020. Unija nije stranka tih konvencija, no ima isključivu nadležnost u tom području.

               Zbog toga Komisija predlaže da države članice koje će biti članice CND-a u prosincu 2020., na ponovno sazvanoj 63. sjednici CND-a u ime Unije izraze stajalište Unije o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Ovo je šesti put da Komisija iznosi takav prijedlog za stajalište Unije
                  10
               . Vijeće je donijelo stajališta Unije
                  11
               , čime se Uniji omogućilo da jednoglasno nastupi na prošlim sastancima CND-a u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u CND-u glasale u skladu s donesenim stajalištem Unije.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  12
               . Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  13
               .

               CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu koje je osnovao ECOSOC, tijelo Ujedinjenih naroda, kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.

               Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke CND-a automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka u primjenjivom roku
                  14
                odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u. Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise imaju pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije jer mogu presudno utjecati na sadržaj propisa EU-a, konkretno Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP. Promjene u popisima u konvencijama imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije.

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom.

               Stoga je materijalnopravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. UFEU-a, kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom.

               4.3.Varijabilna geometrija

               Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP koja je bila na snazi do 22. studenoga 2018. obvezujuća je za Dansku, a u njezinom se članku 1. navodi da „droge” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima.

               Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Dansku, Danska sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.

               4.4.Zaključak

               Pravna je osnova ovog prijedloga članak 83. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog nema utjecaj na proračun.

               2020/0296 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na ponovno sazvanoj šezdeset trećoj sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972.
                  15
               , („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.

               (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti dodati tvari na popise te konvencije. Popise može mijenjati samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da ne unese promjene koje preporuči WHO.

               (3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  16
                stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.

               (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može na temelju preporuka WHO-a odlučiti dodati tvari na popise te konvencije ili ih brisati s njih. Ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može djelovati proizvoljno.

               (5)Promjene u popisima obiju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP
                  17
                primjenjuje se na tvari navedene u popisima priloženima tim konvencijama. Stoga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj ponovno sazvanoj šezdeset trećoj sjednici, koja će se održati u Beču 3. i 4. prosinca 2020., donijeti odluke o kanabisu i tvarima povezanima s kanabisom koje se već kontroliraju na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (7)Unija nije stranka relevantnih konvencija UN-a. Ima status promatrača u Komisiji za opojne droge, u kojoj je u prosincu 2020. bilo dvanaest njezinih država članica s pravom glasa
                  18
               . Stoga je nužno ovlastiti te države članice za iznošenje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na međunarodno uvrštavanje tvari na te popise u isključivoj nadležnosti Unije.

               (8)WHO je 24. siječnja 2019.
                  19
                dostavio šest preporuka koje su izdane nakon kritičkog preispitivanja provedenog na 41. sastanku njegova Stručnog odbora za ovisnosti o drogama („Stručni odbor WHO-a”) u vezi s kanabisom i tvarima povezanima s kanabisom. Cilj tih preporuka nije odobravanje rekreativne upotrebe kanabisa ni tvari povezanih s kanabisom.

               (9)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, kanabis i smola kanabisa nisu posebno odgovorni za štetne učinke slične onima koje imaju druge tvari s Popisa IV. Konvencije o opojnim drogama. Osim toga, pokazalo se da pripravci od kanabisa imaju terapeutski potencijal za liječenje boli i drugih zdravstvenih stanja kao što su epilepsija i spastičnost povezana s multiplom sklerozom.

               (10)WHO je smatrao da bi kanabis i smolu kanabisa trebalo uvrstiti na popis na razini kontrole kojom će se spriječiti štetni učinci upotrebe kanabisa, a koja istovremeno neće biti prepreka pristupu te istraživanju i razvoju pripravaka na bazi kanabisa za medicinsku upotrebu. Stoga je WHO zaključio da uvrštavanje kanabisa i smole kanabisa na Popis IV. nije u skladu s kriterijima za uvrštenje droge na Popis IV.

               (11)Ta preporuka ne podrazumijeva promjenu razine međunarodne kontrole kanabisa i smole kanabisa. U njoj se uzimaju u obzir znanstvena dostignuća u tom području od prvog uvrštavanja kanabisa i smole kanabisa u Konvenciju o opojnim drogama. Brisanje kanabisa i smole kanabisa s Popisa IV. Konvencije o opojnim drogama bilo bi korisno za poboljšanje zajedničkog znanja o terapeutskoj koristi i svim povezanim štetnim učincima kanabisa.

               (12)Stoga bi stajalište Unije trebalo biti da se kanabis i smola kanabisa izbrišu s Popisa IV. Konvencije o opojnim drogama.

               (13)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, delta-9-tetrahidrokanabinol i njegov aktivni stereoizomer dronabinol, posebno kod nezakonito dobivenih oblika visoke čistoće, mogu izazvati ovisnost, imati štetne učinke te potencijal zloupotrebe koji je najmanje jednak onome kod kanabisa, koji je uvršten na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. Tvar koja bi mogla imati slične štetne učinke i potencijal zloupotrebe kao tvar već uvrštena na popis u Konvenciji o opojnim drogama obično bi se uvrstila na popis na isti način. Budući da delta-9-tetrahidrokanabinol ima slične štetne učinke i potencijal zloupotrebe kao kanabis, ispunjava kriterije za uvrštavanje na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (14)Usto, WHO je uvidio da bi uvrštavanje delta-9-tetrahidrokanabinola u istu Konvenciju i na isti popis kao kanabisa, tj. na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, uvelike olakšalo provedbu kontrolnih mjera konvencija u državama članicama. Stoga je WHO preporučio da se delta-9-tetrahidrokanabinol i njegov aktivni stereoizomer dronabinol uvrste na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te da se, ako se ta preporuka prihvati, izbrišu s Popisa II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (15)Ta preporuka ne podrazumijeva promjenu razine međunarodne kontrole delta-9-tetrahidrokanabinola i njegova aktivnog stereoizomera dronabinola. Mogla bi olakšati i provedbu kontrolnih mjera u državama članicama.

               (16)Stoga bi stajalište Unije trebalo biti da se delta-9-tetrahidrokanabinol i njegov aktivni stereoizomer dronabinol dodaju na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te da se, ako se ta preporuka prihvati, izbrišu s Popisa II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (17)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola), koji je uvršten na Popis I. Konvencije o psihotropnim tvarima, nema štetne učinke ni potencijal zloupotrebe slične onima povezanima s delta-9-tetrahidrokanabinolom, no zbog kemijske sličnosti svakog od šest izomera s delta-9-tetrahidrokanabinolom vrlo je teško razlikovati bilo koji od tih šest izomera od delta-9-tetrahidrokanabinola primjenom standardnih metoda kemijske analize. Usto, uvrštenjem tih šest izomera u istu konvenciju i na isti popis kao delta-9-tetrahidrokanabinola, tj. na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, olakšala bi se provedba međunarodne kontrole delta-9-tetrahidrokanabinola te bi se pomoglo državama članicama u provedbi kontrolnih mjera na razini zemalja. Stoga je WHO preporučio da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, uz uvjet da CND prihvati preporuku o dodavanju dronabinola i njegovih stereoizomera (delta-9-tetrahidrokanabinol) na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, te da se, ako se ova preporuka prihvati, izbriše s Popisa I. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (18)Ta preporuka ne podrazumijeva promjenu razine međunarodne kontrole tetrahidrokanabinola (izomera delta-9-tetrahidrokanabinola). U skladu je s načelima bolje regulative i mogla bi olakšati provedbu kontrolnih mjera u državama članicama.

               (19)Stoga bi stajalište Unije trebalo biti da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, uz uvjet da CND prihvati preporuku o dodavanju dronabinola i njegovih stereoizomera (delta-9-tetrahidrokanabinol) na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, te da se, ako se ta preporuka prihvati, izbriše s Popisa I. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (20)Kako bi se osigurala usklađenost uvrštavanja delta-9-tetrahidrokanabinola i njegova aktivnog stereoizomer dronabinola te tetrahidrokanabinola (izomera delta-9-tetrahidrokanabinola) te kako bi se izbjegao rizik da se bilo koja od tih tvari uvrsti na popis u okviru Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima, države članice trebale bi zajednički izraziti stajalište Unije o tim tvarima.

               (21)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a varijabilnost psihoaktivnih svojstava ekstrakata i tinktura kanabisa, kako je navedeno u Konvenciji o opojnim drogama, prvenstveno proizlazi iz različitih koncentracija delta-9-tetrahidrokanabinola u tim ekstraktima i tinkturama. Neki ekstrakti i tinkture kanabisa bez psihoaktivnih svojstava koji se uglavnom sastoje od kanabidiola imaju obećavajuće terapijske primjene. Činjenica da se različiti pripravci s varijabilnom koncentracijom delta-9-tetrahidrokanabinola kontroliraju pod istim unosom „Ekstrakti i tinkture” i na istom popisu izazov je za nadležna tijela koja provode kontrolne mjere u državama. Usto, definicija pripravaka iz Konvencije o opojnim drogama može obuhvaćati sve proizvode koji su „ekstrakti i tinkture” kanabisa kao što su „pripravci” od kanabisa te, ako se prihvati preporuka Odbora za premještanje dronabinola na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, „pripravci” od dronabinola i njegovih stereoizomera. Stoga je WHO preporučio da bi se ekstrakti i tinkture trebali izbrisati s Popisa I. Konvencije o opojnim drogama.

               (22)U informacijama koje je WHO dostavio nakon izdavanja te preporuke
                  20
               , kao i u analizi učinka te preporuke koju je proveo Međunarodni odbor za kontrolu narkotika (INCB)
                  21
               , pojašnjava se da ta preporuka ne podrazumijeva promjenu razine međunarodne kontrole ekstrakata i tinktura kanabisa niti se očekuje da će preporuka utjecati na obveze država članica u pogledu kontrole i/ili izvješćivanja. Osim toga, promjena će donijeti veću sigurnost u pogledu kontrole proizvoda dobivenih bez uporabe otapala, primjenom topline i tlaka.

               (23)Stoga bi stajalište Unije trebalo biti glasovanje za preporuku o brisanju „ekstrakata i tinktura” s Popisa I. Konvencije o opojnim drogama.

               (24)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, kanabidiol se nalazi u kanabisu i smoli kanabisa, ali nema psihoaktivna svojstva ni potencijal zloupotrebe i stvaranja ovisnosti. Nema ni znatne štetne učinke. Usto, pokazalo se da je kanabidiol učinkovit u liječenju određenih vrsta epilepsije koje se javljaju u djetinjstvu i otporne su na liječenje.

               (25)WHO je naveo da će lijekovi bez psihoaktivnih učinaka koji se proizvode kao pripravci od kanabisa sadržavati delta-9-tetrahidrokanabinol u tragovima te potvrdio da kemijska analiza delta-9-tetrahidrokanabinola s točnošću od 0,15 % može biti problematična za neke države članice. Stoga je WHO preporučio da se na Popis I. Konvencije o opojnim drogama doda sljedeća bilješka: „Pripravci koji se uglavnom sastoje od kanabidiola i ne sadržavaju više od 0,2 posto delta-9-tetrahidrokanabinola nisu pod međunarodnom kontrolom.”

               (26)Međutim, tom bi se preporukom se smanjila trenutačna razina kontrole za te pripravke; utvrđivanje granice od 0,2 posto nije dovoljno potkrijepljeno znanstvenim dokazima; tekst preporuke ne isključuje moguća različita tumačenja načina izračuna 0,2 posto; a tehnička provedba mjere bit će teška zbog tehničkih i administrativnih kapaciteta. Različit tretman kanabidiola u usporedbi s drugim kanabinoidima nije u skladu s postojećom strukturom popisa u konvencijama. Preporuka, kako je sastavljena, ne pruža potrebnu pravnu sigurnost te nije prikladno rješenje za kanabidiol.

               (27)Stoga bi stajalište Unije trebalo biti glasovanje protiv preporuke o dodavanju bilješke o „pripravcima koji se uglavnom sastoje od kanabidiola i ne sadržavaju više od 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola” unosu za kanabis i smolu kanabisa na Popisu I. Konvencije o opojnim drogama.

               (28)Nadalje, uzimajući u obzir moguće vrlo vrijedne primjene kanabidiola, na primjer u zdravstvenom, kozmetičkom i prehrambenom sektoru te gospodarski i ekološki potencijal industrijskog uzgoja konoplje, WHO se poziva da hitno predloži revidiranu preporuku s ciljem donošenja odluke o odgovarajućoj razini međunarodne kontrole kanabidiola, uključujući mogućnost njegova izuzeća od te kontrole.

               (29)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, lijekovi koji sadržavaju delta-9-tetrahidrokanabinol nisu povezani s problemima zloupotrebe i ovisnosti te se ne upotrebljavaju u nemedicinske svrhe. Usto, WHO je prepoznao da su takvi pripravci napravljeni tako da nije vjerojatno da će se zloupotrebljavati te nema dokaza o stvarnoj zloupotrebi ni štetnim učincima u mjeri kojom bi se opravdala trenutačna razina kontrole povezana s Popisom I. Konvencije o opojnim drogama ili razina kontrole povezana s Popisom II. Konvencije o psihotropnim tvarima. Stoga je WHO preporučio da se „pripravci proizvedeni kemijskom sintezom ili kao pripravci od kanabisa koji su spojeni kao farmaceutski pripravci s jednim ili više drugih sastojaka tako da se delta-9-tetrahidrokanabinol ne može izdvojiti lako dostupnim sredstvima ili u količini koja bi predstavljala rizik za javno zdravlje” dodaju na Popis III. Konvencije o opojnim drogama.

               (30)Međutim, tekst te preporuke koji se odnosi na „farmaceutske” pripravke ne temelji se ni na jednom definiranom pojmu iz Konvencije o opojnim drogama. Uz to, ta bi preporuka mogla podrazumijevati dodatno regulatorno opterećenje za države članice koje bi trebale definirati koncepte iz te preporuke kako bi se osigurala njezina ujednačena primjena te bi morale utvrditi je li uvjet da se ne može izdvojiti „lako dostupnim sredstvima” ispunjen za svaki proizvod.

               (31)Stoga bi stajalište Unije trebalo biti glasovanje protiv preporuke da se „pripravci proizvedeni kemijskom sintezom ili kao pripravci od kanabisa koji su spojeni kao farmaceutski pripravci s jednim ili više drugih sastojaka tako da se delta-9-tetrahidrokanabinol (dronabinol) ne može izdvojiti lako dostupnim sredstvima ili u količini koja bi predstavljala rizik za javno zdravlje” dodaju na Popis III. Konvencije o opojnim drogama.

               (32)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluke o raznim odlukama o uvrštavanju kanabisa i tvari povezanih s kanabisom na popise moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP.

               (33)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               (34)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Dansku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (35)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na ponovno sazvanoj šezdeset trećoj sjednici Komisije za opojne droge, koja će se održati 3. i 4. prosinca 2020., kad je to tijelo pozvano donijeti odluke o dodavanju tvari na popise Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. zajednički izražavaju države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (2)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (3)

                        Od 1. siječnja 2020. sljedećih dvanaest država članica EU-a članice su CND-a s pravom glasa: Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska i Švedska.

                     (4)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1
                  . WHO je 5. kolovoza 2020. poslao dopis Uredu glavnog tajnika UN-a u kojem objašnjava da bi se izraz „koji sadržava delta-9-tetrahidrokanabinol (dronabinol)” trebao smatrati dijelom teksta preporuke o farmaceutskim pripravcima od kanabisa i dronabinola.

                     (5)

                        Odluka CND-a 63/14.
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Drug_Resolutions/2020-2029/2020/Decision_63_14.pdf
                  .

                     (6)

                        SL L 335, 11.11.2004., str. 8., kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2017/2103 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom „droge” te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP, SL L 305, 21.11.2017., str. 12.

                     (7)

                        Vidjeti kompilaciju svih pitanja i odgovora na dan 26. studenoga 2019. na:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (8)

                        Analiza učinka preporuka WHO-a o kanabisu i proizvodima povezanima s kanabisom na zahtjeve u pogledu kontrole u okviru međunarodnog sustava kontrole droga, 15. lipnja 2020., Tajništvo INCB-a.

                     (9)

                        Dodatni tematski sastanak zakazan je za 6. i 7. listopada 2020. kako bi se raspravilo o preporuci WHO-a za kanabis i smolu kanabisa. Sastanak CND-a između zasjedanja predviđen je za 8. listopada kako bi se zaključile rasprave o svim preporukama.

                     (10)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2019) 862 final; COM(2019) 624 i COM(2019) 631.

                     (11)

                        Donijelo Vijeće 7. ožujka 2017., 27. veljače 2018., 5. ožujka 2019. i 17. veljače 2020.

                     (12)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 64.

                     (13)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (14)

                        Članak 3. stavak 7. Konvencije o opojnim drogama; članak 2. stavak 7. Konvencije o psihotropnim tvarima.

                     (15)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (16)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (17)

                        Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335, 11.11.2004., str. 8.).

                     (18)

                        Od 1. siječnja 2020. sljedećih dvanaest država članica EU-a članice su CND-a s pravom glasa: Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska i Švedska.

                     (19)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (20)

                        Vidjeti kompilaciju svih pitanja i odgovora na dan 26. studenoga 2019. na:
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_63/CRPs/ECN72020_CRP4_V2000845.pdf
                  .

                     (21)

                        Analiza učinka preporuka WHO-a o kanabisu i proizvodima povezanima s kanabisom na zahtjeve u pogledu kontrole u okviru međunarodnog sustava kontrole droga, 15. lipnja 2020., Tajništvo INCB-a.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.12.2020.
            COM(2020) 659 final/2
            COM(2020) 659 final of 16.10.2020 downgraded on 8.12.2020.
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na ponovno sazvanoj šezdeset trećoj sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               PRILOG

               Stajalište koje države članice koje su ujedno članice Komisije za opojne droge trebaju zauzeti, djelujući zajednički u interesu Unije, na ponovno sazvanoj 63. sjednici Komisije za opojne droge od 3. do 4. prosinca 2020. u pogledu promjena opsega kontrole tvari:

               (1)kanabis i smolu kanabisa treba izbrisati s Popisa I. Konvencije o opojnim drogama
                  1
               ;

               (2)dronabinol (delta-9-tetrahidrokanabinol) treba dodati na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te ga, ako se ta preporuka prihvati, treba izbrisati s Popisa II. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (3)tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) treba dodati na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, uz uvjet da CND prihvati preporuku o dodavanju dronabinola i njegovih stereoizomera (delta-9-tetrahidrokanabinol) na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, te ga, ako se ta preporuka prihvati, treba izbrisati s Popisa I. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (4)pojam „ekstrakti i tinkture” treba izbrisati s Popisa I. Konvencije o opojnim drogama;

               (5)bilješka koja glasi „Pripravci koji pretežno sadržavaju kanabidiol i najviše 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola nisu pod međunarodnom kontrolom” ne dodaje se u unos za kanabis i smolu kanabisa na Popisu I. Konvencije o opojnim drogama; WHO se poziva da hitno predloži revidiranu preporuku kako bi se donijela odluka o odgovarajućoj razini međunarodne kontrole kanabidiola, uključujući mogućnost njegova izuzeća od te kontrole;

               (6)pripravke proizvedene kemijskom sintezom ili kao pripravci od kanabisa koji su spojeni kao farmaceutski pripravci s jednim ili više drugih sastojaka tako da se delta-9-tetrahidrokanabinol (dronabinol) ne može izdvojiti lako dostupnim sredstvima ili u količini koja bi predstavljala rizik za javno zdravlje ne dodaje se na Popis III. Konvencije o opojnim drogama.

               Kako bi se osigurala usklađenost uvrštavanja na popise i izbjegao rizik da bi se tvar mogla uvrstiti na popis u okviru Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima, države članice mogu prihvatiti zajedničko glasovanje o preporukama koje se odnose na dronabinol i tetrahidrokanabinol.

                     (1)

                        I dalje su navedeni na Popisu I. te Konvencije.