               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 1.12.2021.
            COM(2021) 759 final
            2021/0394(COD)

            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje
            {SEC(2021) 580 final} - {SWD(2021) 392 final} - {SWD(2021) 393 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •
                     Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Da bi prekogranična pravosudna suradnja bila učinkovita, potrebna je sigurna, pouzdana i vremenski učinkovita komunikacija između sudova i nadležnih tijela. Osim toga, ta suradnja ne bi trebala stvoriti nerazmjerno administrativno opterećenje i trebala bi biti otporna na slučajeve više sile. Ta se razmatranja jednako odnose i na pojedince i na pravne subjekte jer je učinkovit pristup pravosuđu u razumnom roku ključan aspekt prava na pošteno suđenje, koje je utvrđeno člankom 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima
                     1
                   (Povelja).

                  Djelotvorna pravna sredstva trebala bi biti dostupna i pojedincima i pravnim subjektima za zaštitu njihovih prava. Sam pristup pravosudnim tijelima ne znači da je i pristup pravosuđu automatski djelotvoran. Stoga je važno pronaći načine koji olakšavaju provedbu postupaka i što više smanjuju praktične poteškoće. Pojedinci i pravni subjekti trebali bi moći brzo, troškovno učinkovito i transparentno ostvarivati svoja prava i ispunjavati svoje obveze.

                  Na razini EU-a postoji sveobuhvatan skup instrumenata osmišljenih da poboljšaju pravosudnu suradnju i pristup pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim predmetima. Mnogima se od njih uređuje komunikacija među tijelima, što u nekim slučajevima uključuje agencije i tijela EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove (PUP), te između tijela i pojedinaca ili pravnih subjekata. Međutim, većina instrumenata ne predviđa da se ta komunikacija odvija digitalnim sredstvima. Čak i kad to predviđaju, mogu se javiti drugi nedostaci kao što je nepostojanje sigurnih i pouzdanih digitalnih kanala komunikacije ili nepriznavanje elektroničkih dokumenata, potpisa i pečata. Time se onemogućuje da se u pravosudnoj suradnji i pristupu pravosuđu upotrebljavaju najdjelotvorniji, najsigurniji i najpouzdaniji dostupni komunikacijski kanali.

                  Nadalje, pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da slučajevi više sile mogu znatno utjecati na uobičajeno funkcioniranje pravosudnih sustava država članica. Tijekom krize nacionalni sudovi često nisu mogli normalno raditi zbog širenja virusa. Države članice bile su primorane poduzeti brojne mjere, od potpunih zabrana kretanja do rješavanja samo određenih prioritetnih predmeta. Istodobno su digitalne tehnologije (npr. e-pošta, videokonferencija) pomogle u ublažavanju poremećaja u radu
                     2
                  . Međutim, brojna primjenjivana tehnička rješenja bila su razvijena ad hoc te nisu nužno u potpunosti zadovoljavala standarde sigurnosti i temeljnih prava. Sličan je utjecaj bio vidljiv i u pravosudnoj suradnji i pristupu pravosuđu u prekograničnim predmetima u EU-u te je pandemija bolesti COVID-19 naglasila potrebu da se osigura otpornost komuniciranja.

                  S obzirom na navedeno pravila o digitalizaciji navedena u ovom prijedlogu usmjerena su poboljšanju pristupa pravosuđu te djelotvornosti i otpornosti komunikacijskih tokova svojstvenih suradnji među pravosudnim i drugim nadležnim tijelima u prekograničnim predmetima u EU-u.

                  Digitalne tehnologije mogu u tom pogledu pridonijeti učinkovitosti pravosudnih sustava smanjenjem administrativnog opterećenja, skraćivanjem vremena obrade predmeta, povećanjem sigurnosti i pouzdanosti komunikacije te djelomičnim automatiziranjem postupanja u predmetima. Međutim, iskustvo je pokazalo da prepuštanje državama članicama da razviju vlastita nacionalna IT rješenja dovodi do fragmentiranog pristupa te stvara rizik da rješenja neće biti kompatibilna.

                  Stoga, da bi se zajamčio zajednički pristup upotrebi modernih tehnologija u prekograničnoj pravosudnoj suradnji i pristupu pravosuđu, ovom se inicijativom nastoji:

               ·osigurati u prekograničnim predmetima dostupnost i upotrebu elektroničkih sredstava u komunikaciji među pravosudnim i drugim nadležnim tijelima država članica, uključujući nadležne agencije za pravosuđe i unutarnje poslove i tijela EU-a ako je takva komunikacija predviđena EU-ovim pravnim instrumentima u području pravosudne suradnje,

               ·omogućiti u prekograničnim predmetima upotrebu elektroničkih sredstava u komunikaciji između pojedinaca i pravnih subjekata te sudova i nadležnih tijela, osim u slučajevima obuhvaćenima propisima o dostavi pismena
                  3
               ,

               ·olakšati sudjelovanje stranaka prekograničnih građanskih i kaznenih postupaka na usmenim raspravama putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u svrhe koje su različite od izvođenja dokaza u građanskim i trgovačkim predmetima
                  4
               ,

               ·osigurati da se dokumenti ne odbijaju ili da im se ne uskraćuje pravni učinak samo na temelju njihova elektroničkog oblika (a da se pritom ne zadire u ovlasti sudova da na temelju nacionalnog prava odlučuju o njihovoj valjanosti, dopustivosti i dokaznoj snazi kao dokaza),

               ·osigurati valjanost i prihvaćanje elektroničkih potpisa i pečata u kontekstu elektroničke komunikacije u prekograničnoj pravosudnoj suradnji i pristupu pravosuđu.

               •
                     Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  U prosincu 2020. Komisija je donijela Komunikaciju o digitalizaciji pravosuđa u EU-u
                     5
                   u kojoj je predložila pristup koji se temelji na paketu instrumenata. Taj pristup obuhvaća skup mjera za uvođenje digitalizacije i na nacionalnoj razini i na razini EU-a. U Komunikaciji se razmatra i modernizacija zakonodavnog okvira za prekogranične postupke EU-a u građanskom, trgovačkom i kaznenom pravu, u skladu s načelom „digitalizacija kao standard”
                     6
                  , uz osiguravanje svih potrebnih zaštitnih mjera (konkretno, na primjer, priznavanje potrebe za izbjegavanjem društvene isključenosti). Komisija je najavila ovaj Prijedlog te ga je uključila u svoj program rada za 2021.
                     7
                   (vidjeti paket o digitalnoj pravosudnoj suradnji).

                  Uz Komunikaciju iz prosinca 2020. Komisija je donijela zakonodavni Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o računalnom sustavu za komunikaciju u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim postupcima (e-CODEX)
                     8
                  . Cilj je tog prijedloga utvrditi pravnu osnovu za sustav e-CODEX te zajamčiti njegovu održivost i buduće upravljanje povjeravanjem sustava Agenciji Europske unije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (eu-LISA). Sustav e-CODEX paket je softverskih komponenti za pravosudnu suradnju u EU-u koji je razvio konzorcij država članica i koji financira Komisija. Podržava komunikaciju u građanskim i kaznenim postupcima omogućavajući sigurnu i interoperabilnu prekograničnu razmjenu elektroničkih poruka i dokumenata. Sustav e-CODEX stoga bi bio najpogodniji alat za digitalizaciju postupaka prekogranične pravosudne suradnje.

                  U studenome 2020. Europski parlament i Vijeće donijeli su preinake Uredbe o dostavi pismena i Uredbe o izvođenju dokaza. Njima se od nadležnih tijela država članica zahtijeva da međusobno komuniciraju putem decentraliziranog IT sustava (npr. za razmjenu standardiziranih obrazaca, dokumenata) koji se sastoji od nacionalnih IT sustava međusobno povezanih interoperabilnim rješenjem (kao što je e-CODEX). Dvjema se uredbama prvi put utvrđuje cjeloviti pravni okvir za elektroničku komunikaciju među nadležnim tijelima u prekograničnom sudskom postupku. U ovom se Prijedlogu na isti način pristupa komunikaciji među nadležnim tijelima, a uredbe o dostavi pismena i izvođenju dokaza (preinake) izostavljene su iz njegova područja primjene.

                  Rad na tim dvjema uredbama bio je usko povezan s općim prioritetom Komisije o digitalizaciji i e-pravosuđu te njezinim istodobnim radom u području kaznenog pravosuđa. Na temelju Komisijinih prijedloga iz 2018. Europski parlament i Vijeće (suzakonodavci) pregovaraju o zakonodavnom okviru za prekogranični pristup e-dokazima. U tom se kontekstu u prijedlozima
                     9
                   Komisije već ističe važnost elektroničkih platformi, npr. za predaju zahtjeva, autentifikaciju naloga i odgovora za koju su nadležni pružatelji usluga. E-dokazi razmjenjivat će se u decentraliziranom IT sustavu koji je jednak sustavu koji je predviđen ovim Prijedlogom ili će se u prijedlogu o e-dokazima upućivati izravno na ovaj Prijedlog.

               •
                     Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Vijeće je 9. lipnja 2020. donijelo zaključke o oblikovanju digitalne budućnosti Europe
                     10
                   u kojima uviđa da „digitalizacija pravosudnih sustava država članica ima potencijal za olakšavanje i poboljšanje pristupa pravosuđu diljem EU-a”. Vijeće poziva Komisiju „da olakša digitalnu prekograničnu razmjenu među državama članicama i u kaznenim i u građanskim stvarima te da osigura održivost i kontinuiran razvoj tehničkih rješenja razvijenih za prekograničnu razmjenu”.

                  Vijeće u svojim zaključcima iz listopada 2020. „Pristup pravosuđu – iskorištavanje mogućnosti digitalizacije”
                     11
                   poziva Komisiju na poduzimanje konkretnih mjera za digitalizaciju pravosuđa, uključujući sljedeće mjere:

               ·ispitivanje potencijala za modernizaciju temeljnih odredaba instrumenata u području građanskih i trgovačkih stvari u skladu s načelom „digitalizacija kao standard”, i

               ·razmatranje na koje bi se instrumente za pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima
                  mogao proširiti digitalni sustav razmjene e-dokaza (eEDES)
                  12
               .

                  U zaključcima Vijeća iz prosinca 2020. o „europskom uhidbenom nalogu i postupcima izručenja – trenutačni izazovi i daljnji koraci”
                     13
                   naglašava se da bi digitalizacija trebala imati središnju ulogu u izvršavanju europskog uhidbenog naloga.

                  Ova je inicijativa dosljedna i izravno povezana s Uredbom e-IDAS
                     14
                   jer se njome uvode odredbe o upotrebi usluga povjerenja u elektroničkoj komunikaciji među pravosudnim i drugim nadležnim tijelima te između tih tijela, pojedinaca i pravnih subjekata. Točnije, prijedlogom se želi ukloniti svaka sumnja u pogledu pravne valjanosti elektroničkih dokumenata razmijenjenih u navedenim kontekstima te se stvara zajednički sustav za upotrebu i priznavanje elektroničkih potpisa i pečata u prekograničnim sudskim postupcima.

                  Početkom lipnja 2021. Komisija je donijela Prijedlog o izmjeni Uredbe e-IDAS radi uspostavljanja okvira za europski digitalni identitet
                     15
                  . U Prijedlogu se rješava pitanje povećane potražnje privatnog i javnog sektora za rješenjima za elektronički identitet koji se oslanjaju na specifične atribute i osiguravaju visoku razinu povjerenja u EU-u. Predložena lisnica za digitalni identitet koja pohranjuje atribute i vjerodajnice omogućit će pojedincima i pravnim subjektima da pristupaju javnim uslugama, uključujući digitalne javne usluge koje pojedincima i pravnim subjektima omogućuju sudjelovanje u prekograničnim sudskim postupcima. U kontekstu prekogranične pravosudne suradnje u EU-u i komunikacije fizičkih osoba s nadležnim tijelima u prekograničnim predmetima Komisijin prijedlog okvira za europski digitalni identitet trebao bi se uzeti u obzir s obzirom na buduće zahtjeve koji se u prijedlogu utvrđuju u pogledu elektroničke identifikacije. Iako se u ovoj Uredbi ne razmatraju zahtjevi u pogledu identifikacije u kontekstu pristupa nacionalnim IT portalima kojima upravljaju države članice kao ni zahtjevi u pogledu daljinske elektroničke identifikacije stranaka u videokonferenciji, države članice trebale bi uzeti u obzir zahtjeve za primjenu europske lisnice za digitalni identitet.

                  S obzirom na iznimno osjetljivu prirodu informacija koje se razmjenjuju, ključno je da se pristup koji se temelji na paketu instrumenata za digitalizaciju pravosuđa, među ostalim u okviru ovog Prijedloga, primjenjuje na način kojim se jamče strogi standardi kibersigurnosti. To je u skladu s pristupom opisanim u Strategiji EU-a za kibersigurnost
                     16
                   i Komisijinom Prijedlogu direktive o mjerama za visoku zajedničku razinu kibersigurnosti širom Unije (NIS2)
                     17
                  , kojima se nastoji dodatno povećati kibersigurnosni kapacitet javnih i privatnih subjekata, nadležnih tijela i Unije u cjelini u području kibersigurnosti i zaštite kritične infrastrukture. Iako pravosuđe nije obuhvaćeno područjem primjene Prijedloga direktive NIS2, ključno je da države članice utvrde nacionalne mjere koje bi osigurale usporedivu razinu kibersigurnosti.

                  Izobrazba pravosudnih stručnjaka o pravu EU-a ključan je alat za osiguravanje njegove pravilne i djelotvorne primjene. Da bi pripremila pravosudne stručnjake, da bi oni bili spremni nositi se s izazovima 21. stoljeća i da bi bili u tijeku s promjenama u pravu EU-a, Komisija je donijela Europsku strategiju za pravosudnu izobrazbu za razdoblje 2021.–2024.
                     18
                   U strategiji se razmatra pitanje izobrazbe pravosudnih stručnjaka o upotrebi digitalnih alata utvrđenih regulatornim okvirom u njihovu svakodnevnom radu. Nakon donošenja Prijedloga trebalo bi, u skladu sa strategijom, organizirati pravodobnu izobrazbu svih pravosudnih stručnjaka kako bi se osigurala ispravna i neometana primjena i upotreba novih digitalnih alata.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •
                     Pravna osnova

               Upotreba digitalnih kanala za komunikaciju u prekograničnim sudskim postupcima olakšala bi pravosudnu suradnju u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima. Stoga su pravna osnova za ovu inicijativu članak 81. stavak 1. i članak 82. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU)
                  19
               .

               Upotreba digitalnih kanala za komunikaciju olakšala bi pravosudnu suradnju i učinkovit pristup pravosuđu u građanskim stvarima u skladu s člankom 81. stavkom 2. UFEU-a. Članak 82. stavak 1. UFEU-a pravna je osnova na temelju koje se u Uniji olakšava suradnja među pravosudnim ili drugim nadležnim tijelima država članica u kaznenim postupcima i pri izvršenju odluka.

               •
                     Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Na temelju članka 4. stavka 2. točke (j) UFEU-a nadležnost za donošenje mjera u području slobode, sigurnosti i pravosuđa dijele EU i njegove države članice. Stoga država članica može samostalno urediti upotrebu digitalnih kanala komunikacije u kontekstu pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u dijelu u kojem EU ne ostvaruje nadležnost. Međutim, bez djelovanja EU-a može se očekivati vrlo spor napredak te je, čak i kad države članice same poduzmu mjere, vrlo teško osigurati interoperabilnost kanala komunikacije bez koordinacije i intervencije na razini EU-a. Osim toga, predviđene mjere digitalizacije usko su povezane s postojećim pravnim instrumentima EU-a u području prekogranične pravosudne suradnje i ne mogu se ostvariti samostalnim djelovanjem država članica. Stoga se ciljevi ovog Prijedloga ne mogu u potpunosti postići samostalnim djelovanjem država članica, već samo na razini EU-a.

                  Već postoje određena pravila EU-a kojima se uređuje provedba komunikacije, a nekima od njih predviđa se upotreba moderne tehnologije. Međutim, postojeća pravila ne osiguravaju primjerenu i holističku infrastrukturu za elektroničku komunikaciju između pojedinaca, pravnih subjekata ili nadležnih tijela te tijela druge države članice.

                  Potrebno je djelovanje EU-a kako bi se koordinirala nastojanja država članica i uspostavio dosljedan okvir za postojeća pravila EU-a. To će poboljšati učinkovitost, otpornost, sigurnost i brzinu prekograničnih sudskih postupaka te će pojednostavniti i ubrzati komunikaciju među tijelima država članica te s pojedincima i pravnim subjektima. Stoga će se poboljšati vođenje predmeta povezanih s pravosuđem s prekograničnim implikacijama.

                  Dodatne prednosti proizlaze iz poticanja digitalizacije pravosudne suradnje u EU-u i uključivanja svih država članica jer će to poboljšati aktualnu situaciju u kojoj samo određene skupine država članica same poduzimaju mjere, što rezultira ograničenim i fragmentiranim odgovorom na utvrđene probleme.

               •
                     Proporcionalnost

                  Donošenje ujednačenih mjera za elektroničku komunikaciju u prekograničnoj pravosudnoj suradnji i pristupu pravosuđu na razini EU-a proporcionalan je način utvrđivanja dosljednog okvira za postojeća pravila EU-a. Bilo bi zajamčeno opće pridržavanje načela proporcionalnosti jer će se u Prijedlogu predložiti samo mjere koje su nužne za osiguravanje upotrebe digitalne tehnologije u kontekstu pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim predmetima. Predložena djelovanja neće opteretiti države članice više negoli je potrebno da bi se ostvarili ciljevi Prijedloga. To je detaljnije objašnjeno u procjeni učinka priloženoj Prijedlogu (vidjeti njezin odjeljak 8.)
                     20
                  . Ti se ciljevi mogu postići samo pravilima kojima se zahtijeva obvezna upotreba digitalne komunikacije između sudova i nadležnih tijela država članica, kojima ih se obvezuje da prihvaćaju elektroničku komunikaciju fizičkih i pravnih osoba te kojima se omogućuju videokonferencije i priznaju usluge povjerenja.

               •
                     Odabir instrumenta

                  Predlaže se uredba koja bi poslužila kao nova samostalna pravna osnova za digitalizaciju instrumenata EU-a za pravosudnu suradnju. Cilj je jednim obvezujućim aktom obuhvatiti zajednička pravila koja se primjenjuju na sve instrumente EU-a za pravosudnu suradnju.

                  Uredba će se izravno primjenjivati u svim državama članicama i bit će obvezujuća. Stoga jamči da će se pravila primjenjivati i stupiti na snagu istodobno u cijelom EU-u. Osigurava pravnu sigurnost izbjegavanjem različitih tumačenja u državama članicama, čime se sprečava pravna rascjepkanost.

                  Budući da ova inicijativa iziskuje usklađivanje oprečnih pravila u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima s ovom uredbom, potrebno je donijeti izmjene postojećih zakonskih akata. Dok su neki pravni akti uredbe, drugi su okvirne odluke i direktive. Stoga je primjereno donijeti izmjene predmetnih okvirnih odluka i direktiva u zasebnom pravnom instrumentu kojim bi se osiguralo usklađivanje s povezanim skupom pravila utvrđenim u ovoj uredbi. Zbog toga bi uz ovu uredbu trebalo predložiti posebnu direktivu o izmjenama.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •
                     Savjetovanja s dionicima

                  Komisija više od desetljeća radi na politici o e-pravosuđu te pritom blisko surađuje s raznim dionicima. S tim se dionicima savjetovala o ciljevima Prijedloga i utvrđenim opcijama politike. U skladu sa strategijom savjetovanja za ovaj Prijedlog savjetovalo se sa širokim rasponom dionika. Savjetovanja su provedena s Radnom skupinom Vijeća za e-pravosuđe (EJUSTICE), Radnom skupinom Vijeća za građansko pravo (JUSTCIV), Radnom skupinom Vijeća za suradnju u kaznenim stvarima (COPEN), Europskom pravosudnom mrežom u građanskim i kaznenim stvarima te Europskom pravosudnom mrežom u kaznenim stvarima.

                  Objavljivanjem početne procjene učinka i pokretanjem javnog savjetovanja Komisija se obratila širokom rasponu dionika, uključujući nacionalna tijela država članica, nevladine organizacije, strukovna udruženja, poslovne organizacije i pojedince.

                  Nalazi savjetovanja pokazuju da ciljevi Prijedloga imaju podršku. Dionici su između dobrovoljne i obvezne upotrebe digitalnog kanala za komunikaciju u pravosudnoj suradnji dali prednost obveznoj upotrebi. Podržali su i mogućnost da stranke u prekograničnim postupcima sudjeluju u usmenim raspravama putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu. Iako je većina dionika dala prednost obveznoj elektroničkoj komunikaciji između pojedinaca i pravnih subjekata te sudova i nadležnih tijela, primjereno je zadržati mogućnost upotrebe kanala komunikacije u papirnatom obliku za pojedince i pravne subjekte. Glavni je razlog zadržavanja elektroničke komunikacije na dobrovoljnoj osnovi jamčenje pristupa pravosuđu ranjivim osobama, maloljetnicima i osobama kojima je potrebna tehnička pomoć ili koje možda nemaju pristup digitalnim sredstvima ili potrebnim vještinama.

               •
                     Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Komisija je angažirala izvođača za izradu studije na kojoj će se temeljiti procjena učinka. Izvođač je proveo razne aktivnosti savjetovanja s dionicima, posebno osmišljene za potrebe studije, kao što su organiziranje fokusne skupine na razini EU-a, nacionalno savjetovanje s dionicima o učincima opcija politike, provedba nacionalne ankete, pojedinačni razgovori itd.

                  Svi prikupljeni podaci poslužili su u izradi prijedloga, među ostalim i procjene učinka.

                  Usto je Komisija upotrijebila znatnu količinu postojećih podataka o digitalizaciji pravosuđa u EU-u. Neki od izvora bili su Pregled stanja u području pravosuđa u EU-u, izvješće o vladavini prava, podaci Europske komisije za učinkovitost pravosuđa (CEPEJ) Vijeća Europe i studija o digitalnom kaznenom pravosuđu
                     21
                  .

                •
                     Procjena učinka
                  22

                  Ovaj Prijedlog temelji se na procjeni učinka koja je predstavljena u pratećem dokumentu službi Komisije.

                  Odbor za nadzor regulative raspravljao je 22. rujna 2021. o nacrtu procjene učinka i 27. rujna 2021. dao svoje pozitivno mišljenje. Odbor za nadzor regulative iznio je sljedeće preporuke:

                  1. analizu problema trebalo bi ojačati kako bi se istaknuli glavni problemi koji se nastoje riješiti ovim Prijedlogom. Analizu bi trebalo potkrijepiti dokazima o dobrovoljnom sudjelovanju u digitalizaciji, nepriznavanju elektroničkih dokumenata, potpisa ili pečata te interoperabilnosti;

                  2. u izvješću bi trebalo objasniti kako će se ovim Prijedlogom osigurati usklađenost s drugim instrumentima na razini EU-a osmišljenima za poboljšanje digitalizacije koji bi se mogli upotrebljavati u prekograničnoj pravosudnoj suradnji. U izvješću bi trebalo objasniti i zašto države članice u potpunosti ne iskorištavaju postojeće mogućnosti digitalizacije;

                  3. analizu učinka trebalo bi poduprijeti jasnim prikazom učinaka, posebno troškova ulaganja i dionika na koje to utječe. U obzir bi se trebale uzeti nesigurnosti povezane s iznesenim pretpostavkama i implikacije koje imaju na procijenjene učinke;

                  4. u izvješću bi trebalo procijeniti učinke mogućeg povećanja broja prekograničnih predmeta. Trebalo bi razmotriti postoji li rizik od toga da bi bolji pristup pravosuđu i učinkovitija prekogranična pravosudna suradnja mogli dovesti do kašnjenja u rješavanju predmeta zbog povećanog radnog opterećenja sudaca i vremena potrebnog za sudske postupke;

                  5. u izvješću bi trebalo pojasniti presudna pitanja povezana sa zaštitom podataka i uzeti u obzir da prelazak s papirnatih formata na digitalni format podrazumijeva i druge rizike. U izvješću bi trebalo razmotriti moguće osjetljivosti povezane s činjenicom da više podataka u digitalnom formatu može olakšati njihov prijenos, ali i stvoriti probleme u pogledu zaštite podataka i njihove sigurnosti. Trebalo bi uzeti u obzir zabrinutosti koje su dionici izrazili u pogledu zaštite podataka.

                  Odbor za nadzor regulative poslao je i dodatne preporuke s kontrolnim popisom za kvalitetu.

                  Da bi se provele preporuke Odbora za nadzor regulative, u procjenu učinka uvedene su sljedeće promjene:

                  1. definicija problema preformulirana je tako da odražava stvarne probleme analizirane u odjeljku 2.;

                  2. objašnjene su usklađenost s drugim inicijativama, kao što su e-CODEX i e-IDAS, te poveznice s europskim portalom e-pravosuđe
                     23
                  ;

                  3. odjeljak 6. o učincima osnovnog scenarija i opcija politike restrukturiran je te su za svaku opciju opisani glavni učinci (tj. gospodarski učinci, socijalni učinci, učinci na temeljna prava). U odjeljku se govori i o tome kako će Prijedlog utjecati na glavne dionike;

                  4. u odjeljku 6. o učincima pojašnjeno je postoji li potencijalni rizik od povećanog broja prekograničnih predmeta i ima li pravosuđe kapacitete za takav razvoj događaja;

                  5. u odjeljak 6. dodana su pojašnjenja o zaštiti podataka.

                  Nadalje, procjena učinka dopunjena je podacima iz popratne studije i Priloga 7. izvješću. Izvješću su dodani ekonomska analiza i troškovi za države članice. U odgovarajućim odjeljcima izvješća navedena su mišljenja dionika koji su sudjelovali u savjetovanju. Provele su se tehničke preporuke kao što je spajanje rezultata javnog savjetovanja s Prilogom 2., numeriranje stranica prilogâ, brisanje Priloga o mreži supsidijarnosti.

               U procjeni učinka utvrđena je jedna nezakonodavna i jedna zakonodavna opcija politike s tri podopcije. Postojale su dodatne opcije, no odbačene su u ranoj fazi. Promotivna kampanja o upotrebi digitalnih alata i sustava e-CODEX za komunikaciju u prekograničnim sudskim postupcima odbačena je jer se smatralo da takva kampanja ne bi bila stvarna alternativa regulatornom djelovanju i da bi se u svakom slučaju mogla provesti u okviru osnovnog scenarija. Opcija elektroničke razmjene informacija i podataka putem centraliziranog sustava EU-a nije se smatrala primjerenom jer ju je bilo teško opravdati sa stajališta proporcionalnosti i supsidijarnosti. Osim toga, sve informacije, podaci i dokumenti bili bi pohranjeni u infrastrukturi Komisije ili infrastrukturi subjekta koji upravlja sustavom (npr. eu-LISA), a oni ne bi bili stranka u prekograničnim razmjenama. Centralizirani sustav predstavljao bi i jedinstvenu točku kvara jer bi svi podaci bili pohranjeni na jednome mjestu, što ne bi bio slučaj s decentraliziranim sustavom u kojem podatke pohranjuje svaka država članica pojedinačno.

                  U osnovnom scenariju u odnosu na koji su procijenjene dvije glavne opcije nisu predviđene nikakve mjere za poticanje digitalizacije prekogranične pravosudne suradnje i upotrebe digitalnih alata za poboljšanje pristupa pravosuđu. Stoga bi upotreba elektroničke komunikacije među nadležnim tijelima i dalje bila dobrovoljna. Upotreba elektroničkih potpisa/pečata i odgovornosti povezane sa zaštitom podataka i dalje bi bile fragmentirane. Stoga su s obzirom na navedene ciljeve Prijedloga razmatrane dvije opcije: donošenje preporuke Komisije (nezakonodavna opcija) ili donošenje pravnog akta, uredbe (zakonodavna opcija).

                  Zakonodavna opcija iziskivala bi kombinaciju uredbe s horizontalnim odredbama i izmjena postojećih uredbi kako bi se osigurala dosljednost te direktive s izmjenama postojećih direktiva i okvirnih odluka.

               Nezakonodavna opcija uključivala bi djelovanje za poticanje država članica na upotrebu sustava e‑CODEX za digitalnu prekograničnu komunikaciju i pristup pravosuđu. Preporukom Komisije moglo bi se potaknuti države članice da slijede usklađeni pristup upotrebi elektroničkih komunikacija, uključujući videokonferencije, elektroničke dokumente, elektroničke pečate i potpise. S obzirom na dobrovoljnu prirodu tog pristupa države članice mogle bi slobodno razvijati vlastite digitalne alate. Takvo bi djelovanje moglo biti tehnički i operativno izvedivo. Troškovna učinkovitost ovisila bi o pristupu pojedinačne države članice digitalizaciji te o potrebama i resursima država članica. Međutim, kad je riječ o mjeri u kojoj se opcijom ispunjavaju ciljevi Prijedloga, preporukom se ne bi zajamčila stvarna primjena digitalnih alata za komunikaciju, interoperabilnost digitalnog kanala, prihvaćanje elektroničkih dokumenata kao ni zajednički standardi za upotrebu i priznavanje usluga povjerenja.

               U okviru zakonodavne opcije donijet će se zakonodavne mjere (uredba i direktiva). Uredba će uključivati pravila o uspostavi sigurnog elektroničkog kanala koji se temelji na sustavu e‑CODEX (za koji je u procjeni učinka Komisijina Prijedloga uredbe o sustavu e‑CODEX utvrđeno da je riječ o najprikladnijem tehničkom rješenju). Taj kanal, koji je zapravo decentralizirani IT sustav, upotrebljavat će se za komunikaciju i razmjenu informacija, podataka i dokumenata između sudova i nadležnih tijela te, prema potrebi, s agencijama za pravosuđe i unutarnje poslove i tijelima EU-a. Uvest će se pravila kojima se podupire komunikacija između pojedinaca i pravnih subjekata te sudova i nadležnih tijela država članica, uključujući pravila o upotrebi videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu. Utvrdit će se odgovornosti voditeljâ obrade podataka i izvršiteljâ obrade podataka. Ta se opcija temelji na pretpostavci da će IT sustavi za razmjenu europskih istražnih naloga (EIN-ovi) i dostavu pismena/izvođenje dokaza, kako ih je razvila Komisija, biti prošireni na svu prekograničnu pravosudnu komunikaciju koja je uređena instrumentima EU-a za pravosudnu suradnju. Države članice moći će povezati svoj nacionalni IT sustav s decentraliziranom mrežom ili upotrebljavati besplatno softversko rješenje koje je razvila Komisija. Time će se omogućiti izravna komunikacija između sudova i/ili nadležnih tijela koji sudjeluju u postupcima u okviru instrumenata EU-a u prekograničnoj pravosudnoj suradnji u građanskim, trgovačkim ili kaznenim stvarima. U okviru zakonodavne opcije razmatrane su tri podopcije: a) obvezna ili dobrovoljna upotreba digitalnog kanala, b) obvezno ili dobrovoljno prihvaćanje elektroničke komunikacije u pogledu fizičkih i pravnih osoba i c) regulatorni ili neregulatorni pristup upotrebi i priznavanju usluga povjerenja. Direktivom će se izmijeniti postojeće okvirne odluke i direktive kako bi ih se uskladilo s pravilima iz uredbe.

               Nakon usporedbe opcija politike i podopcija te njihove procjene u odnosu na ciljeve Prijedloga odabrana je zakonodavna opcija kao najpoželjnija. Ta će opcija upotrebu digitalne komunikacije učiniti obveznom (uz opravdane iznimke) za komunikaciju između sudova i nadležnih tijela (te između njih i agencija i tijela EU-a za pravosuđe i unutarnje poslove). Obvezat će sudove i nadležna tijela i na prihvaćanje elektroničke komunikacije fizičkih i pravnih osoba te će poslužiti kao pravna osnova za upotrebu videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u usmenim raspravama u prekograničnim predmetima te za upotrebu i priznavanje usluga povjerenja.

               Iako će sudovi i nadležna tijela morati prihvaćati elektroničku komunikaciju fizičkih i pravnih osoba, upotreba digitalnog kanala bit će dobrovoljna za fizičke i pravne osobe. Ako to žele, moći će upotrebljavati tradicionalna sredstva komunikacije, uključujući sredstva u papirnatom obliku.

               Može se očekivati da će upotreba digitalnog kanala pozitivno utjecati na okoliš jer će se upotrebljavati manje papira i manje slati pošta. Navedeni utjecaji na okoliš uglavnom se odnose na uvođenje elektroničkih sredstava komunikacije i vjerojatan porast upotrebe videokonferencija i komunikacije na daljinu umjesto rasprava uživo. Iako se može pretpostaviti da će se tijekom proizvodnje i rada opreme trošiti energija, ukupni utjecaj na okoliš bit će pozitivan.

               Kad je riječ o gospodarskom učinku, zbog obveze uspostave digitalnog kanala države članice morale bi uložiti nova sredstva u razvoj potrebne infrastrukture za interakciju sa sustavom e‑CODEX. Raspon ulaganja ovisio bi o njihovu trenutačnom stupnju digitalizacije, njihovoj razini uključenosti u projekt e-CODEX, usklađenosti s postojećim rješenjima i opsegu elektroničkih prijenosa u okviru nacionalnog prava. No dugoročno bi se digitalizacijom pravosuđa znatno smanjili troškovi nacionalnih pravosudnih sustava u prekograničnim postupcima. To bi pozitivno utjecalo i na proces digitalizacije na nacionalnoj razini.

               Uvođenje digitalnih sredstava za poboljšanje pristupa pravosuđu u prekograničnim predmetima u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima utjecat će na pojedince i poduzeća, uključujući MSP-ove. Mogućnost prijave tražbina i digitalne komunikacije sa sudovima i nadležnim tijelima te mogućnost sudjelovanja u usmenim raspravama putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu olakšat će pristup pravosuđu u prekograničnim postupcima. Naime, pojedinci će biti fleksibilniji u pokretanju postupaka pred sudovima i sudjelovanju u raspravama koje se održavaju u drugoj državi članici. Poduzeća, uključujući MSP-ove, imat će koristi i od poboljšanog pristupa pravosuđu i učinkovitije zaštite pravâ, za što se očekuje da će pozitivno utjecati na prekograničnu trgovinu i potaknuti je.

               Niži troškovi postupaka imat će neizravan učinak jer će se poboljšati konkurentnost poduzeća, uključujući MSP-ove. Prosječna ukupna godišnja ušteda na razini EU-a procjenjuje se na 23 372 900 EUR na poštanskim troškovima i 2 216 160 EUR na troškovima papira, što ukupno iznosi 25 589 060 EUR. Fizičke i pravne osobe uštedjet će 4 098 600 EUR na poštanskim troškovima i 388 800 EUR na troškovima papira.

               Skraćivanjem vremena za komunikaciju fizičke i pravne osobe godišnje će na razini EU-a potrošiti u prosjeku 2 700 000 dana manje na poštansku dostavu. Prosječno vrijeme za poštansku dostavu smanjit će se na nulu, čime će se ukupno trajanje postupaka godišnje smanjiti za 15 389 999 dana. Ne bi bilo dodatnih troškova za fizičke i pravne osobe ni MSP-ove za upotrebu digitalnog kanala za komunikaciju u određenom pravnom postupku. Trebali bi im samo računalo i internetska veza. Digitalizacija komunikacije između sudova i nadležnih tijela smanjit će administrativno opterećenje. U procjeni učinka zaključeno je da će se na razini suda/nadležnog tijela potrošiti 874 čovjek-godina manje na postupak obrade.

               •
                     Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Cilj je ovog Prijedloga primjena moderne digitalne tehnologije u pristupu pravosuđu i pravosudnoj suradnji u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim predmetima. Očekivani je rezultat brža, jeftinija, sigurnija i pouzdanija komunikacija među nadležnim tijelima te s fizičkim i pravnim osobama.

                  Sve fizičke i pravne osobe moći će digitalno komunicirati sa sudovima i nadležnim tijelima te sudjelovati u usmenim raspravama putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu. Fizičke i pravne osobe i dalje će moći komunicirati u papirnatom obliku. Nisu predviđeni posebni troškovi za poduzeća za upotrebu digitalne komunikacije jer im trebaju samo računalo i pristup internetu. Poduzeća će imati koristi od poboljšanog pristupa pravosuđu i učinkovitije zaštite pravâ te se očekuje da će se time potaknuti prekogranična trgovina. Slično tome, očekuje se da će MSP-ovi uključeni u prekogranične transakcije imati izravne koristi od poboljšanog pristupa pravosuđu te nižih troškova i kraćih postupaka u prekograničnom ostvarenju svojih prava. To bi usto moglo potaknuti MSP-ove da obavljaju više prekograničnih transakcija u EU-u. Niži troškovi postupaka neizravno će utjecati na MSP-ove poboljšanjem njihove konkurentnosti.

                  Mogućnost da građani prijavljuju tražbine i digitalno komuniciraju sa sudovima i nadležnim tijelima te sudjeluju u usmenim raspravama putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu poboljšat će pristup pravosuđu u prekograničnim postupcima nakon njihove digitalizacije. Takvi digitalni alati neće podrazumijevati znatne troškove ni ulaganja za građane. Trebali bi imati računalo i pristup internetu. Kako se ne bi zakinulo građane bez digitalnih vještina, one koji žive u udaljenim područjima ili koji zbog svojih osobnih okolnosti ne mogu ostvariti neometan pristup digitalnim alatima, zadržat će se mogućnost komunikacije u papirnatom obliku.

               •
                     Temeljna prava

                  Upotreba digitalnog kanala za komunikaciju između sudova i nadležnih tijela država članica pridonijet će prevladavanju kašnjenja, smanjenju administrativnog opterećenja te olakšavanju i ubrzavanju razmjene informacija među tim tijelima. Posljedično će se smanjiti ukupno vrijeme obrade predmeta i troškovi postupka.

                  Mogućnost da pojedinci i pravni subjekti prijavljuju tražbine i digitalno komuniciraju sa sudovima i nadležnim tijelima te sudjeluju u usmenim raspravama putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu poboljšat će pristup pravosuđu u prekograničnim postupcima nakon njihove digitalizacije. Da bi se u obzir uzele potrebe skupina u nepovoljnom položaju i ranjivih osoba, komunikacija u papirnatom obliku i dalje će biti moguća.

                  Prijedlogom će se uspostaviti decentralizirani IT sustav za razmjenu između sudova i nadležnih tijela te između tih subjekata i fizičkih ili pravnih osoba. Budući da je sustav decentraliziran, subjekt kojem je povjereno operativno upravljanje komponentama sustava neće pohranjivati niti obrađivati podatke. Ovisno o tome upravlja li pristupnom točkom sustava institucija, tijelo ili agencija EU-a ili na nacionalnoj razini te ovisno o tome koja nacionalna tijela obrađuju osobne podatke i u koje svrhe, primjenjivat će se Uredba (EU) 2018/1725
                     24
                  , Opća uredba o zaštiti podataka
                     25
                   ili Direktiva (EU) 2016/680
                     26
                  .

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Da bi se uredba provela, morat će se uspostaviti i održavati decentralizirani IT sustav. Taj sustav čini mreža nacionalnih IT sustava i interoperabilnih pristupnih točaka za koje su odgovorne i kojima upravljaju pojedinačne države članice, institucije, agencije ili tijela Unije, koja omogućuje sigurnu i pouzdanu prekograničnu razmjenu informacija. Ako države članice još nisu razvile odgovarajuće nacionalne IT sustave, Komisija će izraditi referentni implementacijski softver koji države članice mogu upotrebljavati umjesto da razviju vlastiti sustav. Referentni implementacijski softver razvit će se na temelju sustava eEDES i IT sustava za dostavu pismena/izvođenje dokaza. Ti elektronički sustavi, u kojima se već primjenjuje višefunkcionalni pristup, mogli bi se nadograditi, čime bi se izbjegli nepotrebni troškovi.

                  Troškovi ulaganja i operativni troškovi za te sustave, uključujući izmjenu europskog portala e-pravosuđe kako bi se omogućila interakcija između fizičkih i pravnih osoba te sudova i nadležnih tijela u prekograničnim postupcima, navedeni su u Prilogu 9. procjeni učinka
                     27
                  .

                  Program Digitalna Europa
                     28
                   najprikladniji je instrument financiranja kojim bi se mogli poduprijeti razvoj i održavanje decentraliziranog IT sustava i uspostava europske elektroničke pristupne točke na europskom portalu e-pravosuđe. Opći ciljevi inicijative koji se odnose na podupiranje digitalne transformacije područjâ od javnog interesa izravno obuhvaćaju i ciljeve tog programa koji se odnose na omogućivanje neometane i sigurne prekogranične elektroničke komunikacije unutar pravosudnog sustava te između pravosudnog sustava i drugih nadležnih tijela u području građanskog i kaznenog pravosuđa te na poboljšanje pristupa pravosuđu.

               Troškovi za države članice bit će prilično ograničeni: ukupno 8 100 000 EUR godišnje, tj. 300 000 EUR godišnje po državi članici. U prve dvije godine trošak instalacije iznosit će 100 000 EUR godišnje po državi članici. To uključuje troškove opreme i ljudskih resursa potrebnih za njezinu konfiguraciju. Preostalih 200 000 EUR potrebno je za pružanje podrške sve većem broju korisnika. Od treće godine nema troškova hardvera i instalacije, već postoje samo troškovi povezani s podrškom za korisnike i održavanjem sustava. Procjenjuje se da će iznositi 300 000 EUR godišnje. Sustav e-CODEX rješenje je otvorenog koda koje bi se moglo besplatno upotrebljavati. Iako se od država članica očekuje da te troškove podmiruju iz svojih nacionalnih proračuna, ipak se mogu prijaviti za financijsku potporu EU-a u okviru odgovarajućih programa financiranja, kao što su program Pravosuđe i instrumenti kohezijske politike. Trebalo bi naglasiti i da neke države članice već upotrebljavaju pilot-verziju sustava e-CODEX koju mogu ponovno iskoristiti i nadograditi u novoutvrđene svrhe.

                  Sudovi i nadležna tijela, koji nisu opremljeni videokonferencijskom opremom, morat će uložiti u kupnju te opreme ako namjeravaju iskoristiti mogućnost organizacije rasprava na daljinu.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •
                     Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Za potrebe ove Uredbe decentralizirani IT sustav dodatno će se razvijati provedbenim aktima koje donosi Komisija. Provedbenim aktima utvrdit će se:

               ·tehničke specifikacije kojima se određuju načini komunikacije elektroničkim sredstvima za potrebe decentraliziranog IT sustava,

               ·tehničke specifikacije komunikacijskih protokola,

               ·ciljevi informacijske sigurnosti i relevantne tehničke mjere kojima se osiguravaju minimalni standardi informacijske sigurnosti i visoka razina kibersigurnosti za obradu i prijenos informacija u okviru decentraliziranog IT sustava,

               ·minimalni ciljevi dostupnosti i mogući povezani tehnički zahtjevi za usluge koje pruža decentralizirani IT sustav.

               Na europskom portalu e-pravosuđe izmjenom već razvijenog rješenja e-CODEX za podnošenje zahtjeva za sporove male vrijednosti uspostavit će se europska elektronička pristupna točka.

                  Predviđen je sustav za praćenje predloženog pravnog instrumenta, uključujući sveobuhvatan skup kvalitativnih i kvantitativnih pokazatelja te jasan i strukturiran postupak izvješćivanja. Svrha je mehanizama praćenja utvrditi provodi li se instrument učinkovito u državama članicama i uspijevaju li se njime postići njegovi posebni ciljevi.

                  Svakih pet godina provodi se cjelovita evaluacija radi procjene učinaka i kontekstualnih pitanja. Ako se upotrebljava elektronička komunikacija, praćenje će se olakšati automatskim prikupljanjem podataka i upotrebom izvještajnih značajki decentraliziranog IT sustava. Za podatke koji se ne prikupljaju automatski uspostavit će se uzorak za praćenje koji će obuhvaćati najmanje jedan sud ili nadležno tijelo koje će imenovati svaka država članica.

               •
                     Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Člankom 1. utvrđuju se predmet i područje primjene uredbe. Uredbom se utvrđuje pravni okvir za elektroničku komunikaciju u kontekstu postupaka prekogranične pravosudne suradnje u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te pristupa pravosuđu u građanskim i trgovačkim stvarima s prekograničnim implikacijama kako je uređeno aktima EU-a o pravosudnoj suradnji u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima. Ti su pravni akti navedeni u dvama prilozima uredbi: Prilog I. obuhvaća pravne akte u građanskim i trgovačkim stvarima, a Prilog II. pravne akte u kaznenim stvarima.

                  Uredbom se utvrđuju i pravila o upotrebi i priznavanju elektroničkih usluga povjerenja, pravnim učincima elektroničkih dokumenata, upotrebi videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu za saslušanje osoba u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima. No uredba se ne primjenjuje na izvođenje dokaza u građanskim i trgovačkim stvarima, koje je uređeno zasebnim pravnim aktom i za koje već postoje slične odredbe o digitalizaciji. Uredbom se ne utvrđuju novi postupci i ona se primjenjuje samo na elektroničku komunikaciju u kontekstu postupaka prekogranične pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima.

                  U članku 2. definirani su pojmovi koji se upotrebljavaju u uredbi.

                  U članku 3. utvrđuje se da se elektronička komunikacija između sudova i nadležnih tijela odvija putem sigurnog i pouzdanog decentraliziranog IT sustava. Taj se sustav sastoji od IT sustavâ i interoperabilnih pristupnih točaka za koje su odgovorne i kojima upravljaju pojedinačne države članice, agencije za pravosuđe i unutarnje poslove i tijela EU-a te omogućuje interoperabilnu prekograničnu razmjenu među odgovarajućim tijelima država članica. Upotreba sustava obvezna je osim u slučaju poremećaja u radu sustava ili u drugim posebnim okolnostima.

                  Člankom 4. uspostavlja se europska elektronička pristupna točka na europskom portalu e-pravosuđe. Ta europska elektronička pristupna točka dio je decentraliziranog IT sustava i fizičke i pravne osobe mogu je upotrebljavati za elektroničku komunikaciju sa sudovima i nadležnim tijelima u građanskim i trgovačkim stvarima s prekograničnim implikacijama.

                  Člankom 5. od sudova i nadležnih tijela država članica zahtijeva se da u sudskim postupcima prihvaćaju elektroničku komunikaciju fizičkih i pravnih osoba, ali se fizičkim i pravnim osobama prepušta odluka o tome žele li upotrijebiti elektronička sredstva komunikacije. Njime se predviđaju neki digitalni kanali komunikacije, posebno europska elektronička pristupna točka i postojeći nacionalni IT portali, ako su ih države članice razvile za potrebe sudjelovanja u sudskim postupcima.

                  Člankom 6. od nadležnih tijela zahtijeva se da prihvaćaju elektroničku komunikaciju fizičkih i pravnih osoba, čime se elektronički podnesci izjednačavaju s onima u papirnatom obliku.

                  Člankom 7. utvrđuju se pravna osnova i uvjeti za upotrebu videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u prekograničnim građanskim i trgovačkim postupcima na temelju pravnih akata iz Priloga I. te u građanskim i trgovačkim stvarima kad se jedna stranka nalazi u drugoj državi članici. Upućuje se na nacionalno pravo države članice koja provodi videokonferenciju. Utvrđuju se dodatna pravila o saslušanju djece putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu.

                  U članku 8. utvrđuju se pravna osnova i uvjeti za upotrebu videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u kaznenim stvarima. Utvrđuju se dodatna pravila o saslušanju osumnjičenika, optuženika ili osuđenika i saslušanju djece putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu.

                  U članku 9. utvrđuju se pravila o upotrebi usluga povjerenja (elektronički potpisi i pečati) u elektroničkoj komunikaciji uređenoj uredbom tako što se upućuje na Uredbu e-IDAS.

                  U članku 10. zahtijeva se da se elektroničkim dokumentima ne uskraćuju pravni učinci samo na temelju toga što su u elektroničkom obliku.

                  U članku 11. utvrđuje se pravna osnova za elektroničko plaćanje naknada, među ostalim putem europskog portala e-pravosuđe.

                  U članku 12. utvrđuje se okvir na temelju kojeg Komisija donosi provedbene akte.

                  Člankom 13. Komisija se ovlašćuje za izradu, održavanje i razvoj referentnog implementacijskog softvera.

                  U članku 14. utvrđuje se tko snosi troškove za razne zadaće razvoja IT-a.

                  U članku 15. utvrđuju se pravila o zaštiti osobnih podataka koji se razmjenjuju digitalnim sredstvima.

                  U člancima od 16. do 18. utvrđuju se postupovna pravila, kao što su pravila koja se primjenjuju na postupak odbora, pravna osnova na temelju koje Komisija prikuplja i upotrebljava podatke za evaluaciju učinkovitosti uredbe.

                  Člancima od 19. do 22. uvode se izmjene uredaba u građanskim i trgovačkim stvarima navedenih u Prilogu I. kako bi se uključilo upućivanje na digitalna sredstva komunikacije utvrđena uredbom i izbjegle nejasnoće u pogledu komunikacijskih sredstava koja će se upotrebljavati u okviru postojećih pravnih akata.

                  Člankom 23. uvode se izmjene jedne uredbe u kaznenim stvarima kako bi se uključilo upućivanje na digitalna sredstva komunikacije utvrđena uredbom i izbjegle nejasnoće u pogledu komunikacijskih sredstava koja će se upotrebljavati u okviru postojećih pravnih akata.

                  Člankom 24. utvrđuje se prijelazno razdoblje.

                  U članku 25. navodi se da uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. U njemu se utvrđuje i datum od kojeg će se uredba početi primjenjivati.

               2021/0394 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81. stavak 2. točke (e) i (f) te članak 82. stavak 1. točku (d),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Komisija je u svojoj Komunikaciji o digitalizaciji pravosuđa u EU-u
                  29
                od 2. prosinca 2020. utvrdila potrebu za modernizacijom zakonodavnog okvira za prekogranične postupke Unije u građanskom, trgovačkom i kaznenom pravu, u skladu s načelom „digitalizacija kao standard”, uz osiguravanje svih potrebnih zaštitnih mjera kako bi se izbjegla socijalna isključenost.

               (2)Olakšavanje pristupa pravosuđu za fizičke i pravne osobe te olakšavanje pravosudne suradnje među državama članicama među glavnim su ciljevima područja slobode, sigurnosti i pravde utvrđenog u glavi V. dijela trećeg Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               (3)Radi poboljšanja pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu pravne akte Unije koji omogućuju komunikaciju među nadležnim tijelima, uključujući agencije i tijela Unije, te između nadležnih tijela i fizičkih i pravnih osoba trebalo bi dopuniti uvjetima za provedbu takve komunikacije digitalnim sredstvima.

               (4)Ovom se Uredbom nastoji poboljšati učinkovitost i brzina sudskih postupaka te olakšati pristup pravosuđu digitalizacijom postojećih kanala komunikacije, što bi trebalo dovesti do uštede troškova i vremena, smanjenja administrativnog opterećenja i poboljšane otpornosti u slučajevima više sile za sva tijela uključena u prekograničnu pravosudnu suradnju. Upotreba digitalnih kanala za komunikaciju među nadležnim tijelima trebala bi smanjiti odgode u obradi predmeta, što bi trebalo koristiti pojedincima i pravnim subjektima. To je osobito važno u području prekograničnih kaznenih postupaka u kontekstu Unijine borbe protiv kriminala. U tom smislu, ali i u pogledu zaštite prava uključenih osoba i zaštite njihove privatnosti i osobnih podataka, visoka razina sigurnosti koju mogu omogućiti digitalni kanali za komunikaciju predstavlja korak naprijed.

               (5)Važno je razviti odgovarajuće kanale kako bi se osigurala učinkovita digitalna suradnja među pravosudnim sustavima. Dakle, neophodno je na razini Unije uspostaviti instrument informacijske tehnologije kojim se omogućuje brza, izravna, interoperabilna, pouzdana i sigurna prekogranična elektronička razmjena podataka povezanih s predmetima među nadležnim tijelima.

               (6)Postoje alati osmišljeni za digitalnu razmjenu podataka povezanih s predmetima, i to bez zamjene postojećih IT sustava koji su već uspostavljeni u državama članicama i potrebe za skupim preinakama tih sustava. Sustav za komunikaciju u okviru e-pravosuđa s pomoću internetske razmjene podataka (e-CODEX) najvažniji je alat koji je dosad razvijen u tu svrhu.

               (7)Uspostavljanje digitalnih kanala za prekograničnu komunikaciju trebalo bi izravno pridonijeti unapređenju pristupa pravosuđu tako što će se fizičkim i pravnim osobama omogućiti da traže zaštitu svojih prava i postavljaju svoje odštetne zahtjeve, pokreću postupke, razmjenjuju podatke povezane s predmetima u digitalnom obliku s pravosudnim ili drugim nadležnim tijelima u postupcima koji su obuhvaćeni područjem primjene prava Unije u građanskim i trgovačkim stvarima.

               (8)Ova Uredba trebala bi obuhvatiti i digitalizaciju pisane komunikacije u predmetima s prekograničnim implikacijama koji su obuhvaćeni područjem primjene pravnih akata Unije u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima. Ti bi akti trebali biti navedeni u prilozima Uredbi. Uredba bi trebala obuhvaćati i pisanu komunikaciju između nadležnih tijela i agencija i tijela Unije, kao što je Eurojust, ako je predviđena pravnim aktima iz Priloga II. Pritom je na temelju pravnih akata iz Priloga I. i Priloga II. Uredbi potrebno odrediti može li se smatrati da predmet ima prekogranične implikacije. Uredba se ne bi trebala primjenjivati ako je u instrumentima iz Priloga I. i Priloga II. Uredbi izričito navedeno da bi postupak komunikacije među nadležnim tijelima trebao biti uređen nacionalnim pravom.

               (9)Uredba se ne bi trebala primjenjivati na dostavu pismena u skladu s Uredbom (EU) 2020/1784 Europskog parlamenta i Vijeća
                  30
                i Uredbom (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća
                  31
                ni na izvođenje dokaza u skladu s Uredbom (EU) 2020/1783 Europskog parlamenta i Vijeća
                  32
                i Uredbom Vijeća (EZ) br. 1206/2001
                  33
               , kojima su već utvrđena pravila o digitalizaciji pravosudne suradnje za ta područja.

               (10)Da bi se među državama članicama osigurala sigurna, brza, interoperabilna, povjerljiva i pouzdana komunikacija za potrebe prekograničnih sudskih postupaka u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima, trebalo bi upotrebljavati svu primjerenu modernu komunikacijsku tehnologiju, pod uvjetom da su ispunjeni određeni uvjeti u pogledu cjelovitosti i pouzdanosti primljenog dokumenta te identifikacije sudionika u komunikaciji. Stoga se treba upotrebljavati siguran i pouzdan decentralizirani IT sustav. U skladu s tim potrebno je uspostaviti takav IT sustav za razmjenu podataka u prekograničnim sudskim postupcima. Decentraliziranost tog IT sustava omogućivala bi isključivo razmjenu podataka jedne države članice s drugom, bez uključivanja ijedne institucije Unije u sadržaj te razmjene.

               (11)Decentralizirani IT sustav trebao bi se sastojati od pozadinskih sustava država članica i agencija i tijela Unije te interoperabilnih pristupnih točaka kojima su oni međusobno povezani. Pristupne točke decentraliziranog IT sustava trebale bi se temeljiti na sustavu e-CODEX.

               (12)Za potrebe ove Uredbe države članice trebale bi umjesto nacionalnog IT sustava moći upotrebljavati softver koji je razvila Komisija (referentni implementacijski softver). Komisija bi trebala biti odgovorna za izradu, održavanje i razvoj tog referentnog implementacijskog softvera u skladu s načelima tehničke i integrirane zaštite podataka. Komisija bi trebala osmisliti, razviti i održavati referentni implementacijski softver u skladu sa zahtjevima i načelima za zaštitu podataka utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća
                  34
                i Uredbi (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća
                  35
               , a osobito s načelima tehničke i integrirane zaštite podataka te uz visoku razinu kibersigurnosti. Referentni implementacijski softver također bi trebao sadržavati odgovarajuće tehničke mjere i omogućiti organizacijske mjere nužne za osiguravanje razine sigurnosti i interoperabilnosti primjerene za razmjenu informacija u kontekstu prekograničnih sudskih postupaka.

               (13)Da bi se podnositeljima zahtjeva pružila brza, sigurna i učinkovita pomoć, pisana komunikacija među nadležnim tijelima kao što su sudovi i središnja tijela osnovana Uredbom Vijeća (EZ) br. 4/2009
                  36
                i Uredbom Vijeća (EU) 2019/1111
                  37
                u pravilu bi se trebala odvijati putem decentraliziranog IT sustava. U iznimnim se slučajevima mogu upotrebljavati druga sredstva komunikacije ako se utvrdi da su primjerenija za osiguravanje fleksibilnosti. Međutim, decentralizirani IT sustav uvijek bi trebalo smatrati najprimjerenijim sredstvom za razmjenu obrazaca među nadležnim tijelima osnovanima pravnim aktima iz Priloga I. i Priloga II. Uredbi.

               (14)Prijenos putem decentraliziranog IT sustava mogao bi biti onemogućen zbog poremećaja u radu sustava ili ako je predmet slanja takav da je slanje digitalnim sredstvima nepraktično, na primjer ako se prenosi fizički/materijalni dokaz. Ako se decentralizirani IT sustav ne upotrebljava, komunikacija bi se trebala provoditi najprikladnijim alternativnim sredstvima. Takva bi alternativna sredstva trebala podrazumijevati, među ostalim, da se slanje obavlja što brže i na siguran način putem drugih sigurnih elektroničkih sredstava ili poštom.

               (15)Radi fleksibilnosti pravosudne suradnje druga sredstva komunikacije mogla bi biti primjerenija u određenim prekograničnim sudskim postupcima. Ona mogu biti posebno primjerena za izravnu komunikaciju među sudovima u skladu s Uredbom (EU) 2019/1111 i Uredbom (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća
                  38
               , kao i za izravnu komunikaciju među nadležnim tijelima u skladu s pravnim aktima Unije u kaznenim stvarima. U tim se slučajevima mogu upotrebljavati manje formalna sredstva komunikacije kao što je e-pošta.

               (16)Kad je riječ o komponentama decentraliziranog IT sustava, za koje je odgovorna Unija, subjekt koji upravlja komponentama sustava trebao bi imati dovoljno resursa kako bi se osiguralo njihovo pravilno funkcioniranje.

               (17)Radi olakšavanja pristupa nadležnim tijelima za fizičke i pravne osobe ovom Uredbom trebalo bi uspostaviti pristupnu točku na razini Unije (europska elektronička pristupna točka) u okviru decentraliziranog IT sustava putem koje bi fizičke i pravne osobe trebale moći prijavljivati tražbine, pokretati zahtjeve, slati i primati informacije važne za postupak te komunicirati s nadležnim tijelima u predmetima obuhvaćenima ovom Uredbom. Europska elektronička pristupna točka trebala bi biti smještena na europskom portalu e-pravosuđe koji služi kao jedinstveno sučelje za pravosudne informacije i usluge u Uniji.

               (18)Države članice trebale bi biti odgovorne za uspostavu, održavanje i razvoj nacionalnih elektroničkih portala (nacionalni IT portali) za potrebe elektroničke komunikacije između fizičkih i pravnih osoba te odgovarajućih tijela koja su nadležna u postupcima obuhvaćenima pravnim aktima iz Priloga I.

               (19)U kontekstu komunikacije fizičkih i pravnih osoba s nadležnim tijelima u prekograničnim predmetima elektronička komunikacija trebala bi se upotrebljavati kao alternativa postojećim sredstvima komunikacije. Neovisno o tome, kako pristup pravosuđu putem digitalnih sredstava ne bi pridonio daljnjem produbljenju digitalnog jaza, uključenim pojedincima trebala bi se prepustiti odluka o tome hoće li kao sredstvo komunikacije upotrijebiti elektroničku komunikaciju predviđenu ovom Uredbom ili druga sredstva komunikacije. To je osobito važno kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti skupina u nepovoljnom položaju i ranjivih osoba, kao što su djeca ili starije osobe, a koje možda nemaju potrebna tehnička sredstva ili digitalne vještine da pristupe digitalnim uslugama.

               (20)Da bi se poboljšala prekogranična elektronička komunikacija i slanje dokumenata putem decentraliziranog IT sustava, europske elektroničke pristupne točke i nacionalnih IT portala, ako su dostupni, tim se dokumentima ne bi smio uskratiti pravni učinak niti bi se za njih smjelo smatrati da su nedopušteni u postupku samo na temelju toga što su u elektroničkom obliku. Međutim, tim načelom ne bi se trebalo dovoditi u pitanje procjenu pravnih učinaka ili dopuštenost takvih dokumenata koji mogu biti dokaz u skladu s nacionalnim pravom. Njime se ne bi trebalo dovoditi u pitanje ni nacionalno pravo u pogledu konverzije dokumenata.

               (21)Da bi se olakšale usmene rasprave u postupcima u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima s prekograničnim implikacijama, ovom Uredbom trebala bi se predvidjeti neobvezna upotreba videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu kako bi stranke mogle sudjelovati u takvim raspravama. Postupak za primjenu i održavanje rasprava putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu trebao bi biti uređen pravom države članice koja provodi videokonferenciju. Održavanje rasprava putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu ne bi se smjelo odbiti samo na temelju nepostojanja nacionalnih pravila kojima se uređuje upotreba tehnologije za komunikaciju na daljinu. U takvim bi se slučajevima trebala mutatis mutandis primjenjivati najprimjerenija pravila dostupna u okviru nacionalnog prava, kao što su pravila za izvođenje dokaza.

               (22)Ova Uredba ne bi se trebala primjenjivati na upotrebu videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u građanskim, trgovačkim i kaznenim postupcima u kojima je takva upotreba već predviđena u pravnim aktima iz Priloga I. i Priloga II.

               (23)Uredbom (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  39
                uspostavlja se zajednički regulatorni okvir Unije za priznavanje sredstava elektroničke identifikacije i elektroničkih usluga povjerenja (elektronički potpisi, elektronički pečati, vremenski žigovi, usluge elektroničke dostave i autentikacija mrežnih stranica) koji su u pravnom smislu preko granica jednako priznati kao i njihovi fizički ekvivalenti. Stoga bi ova Uredba trebala primjenjivati usluge povjerenja e-IDAS-a za potrebe digitalne komunikacije.

               (24)Kako bi se olakšalo plaćanje naknada u predmetima s prekograničnim implikacijama koji su obuhvaćeni područjem primjene pravnih akata EU-a u građanskim i trgovačkim stvarima, elektroničku naplatu naknada trebalo bi u internetskom okruženju biti moguće izvršiti načinima plaćanja koji su široko dostupni u Uniji, kao što su kreditne kartice, debitne kartice, elektroničke lisnice i bankovni prijenosi.

               (25)Kako bi se u potpunosti postigli ciljevi ove Uredbe i postojeći pravni akti Unije u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima uskladili s ovom Uredbom, potrebno je izmijeniti sljedeće pravne akte: Uredbu (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
                  40
               , Uredbu (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća
                  41
               , Uredbu (EU) br. 655/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  42
               , Uredbu (EU) 2015/848 i Uredbu (EU) 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća
                  43
               . Tim se izmjenama želi osigurati da se komunikacija odvija u skladu s pravilima i načelima utvrđenima u ovoj Uredbi. Izmjene direktiva i okvirnih odluka u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima donose se u Direktivi Europskog parlamenta i Vijeća …/… [Direktiva o izmjeni]
                  44
               .

               (26)U skladu sa stavcima 22. i 23. Međuinstitucijskog sporazuma od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva
                  45
                Komisija bi trebala evaluirati ovu Uredbu na temelju informacija prikupljenih posebnim mehanizmima praćenja svakog pravnog akta iz priloga I. i II. ovoj Uredbi kako bi procijenila stvarne učinke ove Uredbe te ima li potrebe za daljnjim djelovanjem.

               (27)Referentni implementacijski softver koji Komisija razvije kao pozadinski sustav trebao bi programski prikupljati podatke potrebne za praćenje te bi se takvi podaci trebali dostavljati Komisiji. Ako se države članice odluče za upotrebu nacionalnog IT sustava umjesto referentnog implementacijskog softvera koji razvije Komisija, taj sustav može biti opremljen za programsko prikupljanje tih podataka i u tom slučaju te bi podatke trebalo dostavljati Komisiji.

               (28)Ako se podaci ne mogu automatski prikupljati i kako bi se smanjilo administrativno opterećenje prikupljanja podataka, svaka država članica trebala bi imenovati najmanje jedan sud ili nadležno tijelo za potrebe uspostavljanja uzorka za praćenje. Sud ili nadležno tijelo koji se tako imenuju trebali bi prikupljati i Komisiji poslati podatke o vlastitim postupcima na temelju kojih bi na razini predmetne države članice trebalo procijeniti koji su podaci nužni za evaluaciju ove Uredbe. Imenovani sud ili nadležno tijelo trebali bi biti reprezentativni za područje primjene Uredbe u mjeri u kojoj Uredba obuhvaća instrumente Unije u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima. U područjima u kojima se u smislu ove Uredbe nadležnim tijelima smatraju i tijela koja nisu sudovi ili tužitelji, kao što su javni bilježnici, utvrđen uzorak za praćenje trebao bi biti reprezentativan i za njihovu provedbu Uredbe.

               (29)Primjena ove Uredbe ne bi trebala dovoditi u pitanje postupovna prava utvrđena Poveljom Europske unije o temeljnim pravima
                  46
                i pravom Unije, kao što su direktive o postupovnim pravima
                  47
               , te posebno pravo na tumača, pravo na pristup odvjetniku, pravo na pristup spisu predmeta, pravo na pravnu pomoć i pravo sudjelovanja na raspravi.

               (30)Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća i Direktiva (EU) 2016/680
                  48
                Europskog parlamenta i Vijeća primjenjuju se na obradu osobnih podataka koja se provodi u decentraliziranom IT sustavu. Kako bi se razjasnila odgovornost za obradu osobnih podataka koji se šalju ili primaju putem decentraliziranog IT sustava, u ovoj bi Uredbi trebalo navesti tko je voditelj obrade osobnih podataka. U tu bi se svrhu trebalo smatrati da je svaki subjekt koji šalje ili prima podatke zasebno utvrdio svrhu i sredstva obrade osobnih podataka.

               (31)Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe u pogledu uspostavljanja decentraliziranog IT sustava, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  49
               .

               (32)S obzirom na to da države članice ne mogu samostalnim djelovanjem dostatno uskladiti digitalizaciju prekogranične pravosudne suradnje zbog razloga kao što je nepostojanje jamstva u pogledu interoperabilnosti IT sustava država članica te agencija i tijela Unije, ona se može bolje uskladiti na razini Unije jer Unija, na temelju koordiniranog djelovanja, može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (33)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (34)[U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.]

               ILI

               U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Irska je [pismom od …] obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.

               (35)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća te je on dao mišljenje […],

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               POGLAVLJE I.

               OPĆE ODREDBE

               Članak 1.

               Predmet i područje primjene

               1.Ovom Uredbom utvrđuje se pravni okvir za elektroničku komunikaciju među nadležnim tijelima u postupcima pravosudne suradnje u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te za elektroničku komunikaciju između fizičkih ili pravnih osoba i nadležnih tijela u sudskim postupcima u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima.

               Dodatno se utvrđuju pravila o:

               (a)upotrebi videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u svrhe koje su različite od izvođenja dokaza na temelju Uredbe (EU) 2020/1783;

               (b)primjeni elektroničkih usluga povjerenja;

               (c)pravnim učincima elektroničkih dokumenata;

               (d)elektroničkom plaćanju naknada.

               2.Ova Uredba primjenjuje se na:

               (a)elektroničku komunikaciju među nadležnim tijelima u kontekstu pravnih akata iz Priloga I. i Priloga II.;

               (b)elektroničku komunikaciju između fizičkih ili pravnih osoba i nadležnih tijela te na elektroničko plaćanje naknada u prekograničnim građanskim i trgovačkim stvarima u kontekstu pravnih akata iz Priloga I.; i

               (c)upotrebu videokonferencije u postupcima koji su obuhvaćeni područjem primjene pravnih akata iz Priloga I. i Priloga II. ili u drugim građanskim i trgovačkim stvarima kad se jedna stranka nalazi u drugoj državi članici.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ove Uredbe, primjenjuju se sljedeće definicije:

               (1)„nadležna tijela” znači sudovi, javni tužitelji, agencije i tijela Unije te druga tijela koja sudjeluju u postupcima pravosudne suradnje u skladu s odredbama pravnih akata iz Priloga I. i Priloga II.;

               (2)„elektronička komunikacija” znači digitalna razmjena informacija putem interneta ili druge elektroničke komunikacijske mreže;

               (3)„elektronički dokument” znači dokument koji se šalje u okviru elektroničke komunikacije, uključujući skenirane papirnate dokumente;

               (4)„decentralizirani IT sustav” znači mreža IT sustava i interoperabilnih pristupnih točaka koji djeluju u okviru pojedinačne odgovornosti i upravljanja svake države članice, agencije ili tijela Unije, koja omogućuje sigurnu i pouzdanu prekograničnu razmjenu informacija;

               (5)„europska elektronička pristupna točka” znači interoperabilna pristupna točka u kontekstu decentraliziranog IT sustava kojoj mogu pristupiti fizičke i pravne osobe u cijeloj Uniji;

               (6) „naknade” znači plaćanja koja naplaćuju nadležna tijela u kontekstu postupaka na temelju pravnih akata iz Priloga I.

               POGLAVLJE II.

               KOMUNIKACIJA MEĐU NADLEŽNIM TIJELIMA

               Članak 3.

               Sredstva komunikacije među nadležnim tijelima

               1.Pisana komunikacija među nadležnim tijelima u slučajevima koji su obuhvaćeni područjem primjene pravnih akata iz Priloga I. i Priloga II., uključujući razmjenu obrazaca utvrđenih tim aktima, provodi se putem sigurnog i pouzdanog decentraliziranog IT sustava.

               2.Ako elektronička komunikacija u skladu sa stavkom 1. nije moguća zbog poremećaja u radu decentraliziranog IT sustava, prirode materijala koji se šalju ili iznimnih okolnosti, slanje se izvršava najbržim i najprikladnijim alternativnim sredstvom, uzimajući u obzir potrebu za osiguravanjem sigurne i pouzdane razmjene informacija.

               3.Ako upotreba decentraliziranog IT sustava nije prikladna uzmu li se u obzir posebne okolnosti predmetne komunikacije, može se upotrijebiti bilo koje drugo sredstvo komunikacije.

               4.Stavak 3. ovog članka ne primjenjuje se na razmjenu obrazaca utvrđenih instrumentima iz Priloga I. i Priloga II.

               POGLAVLJE III.

               KOMUNIKACIJA IZMEĐU FIZIČKIH ILI PRAVNIH OSOBA I NADLEŽNIH TIJELA U GRAĐANSKIM I TRGOVAČKIM STVARIMA

               Članak 4.

               Uspostava europske elektroničke pristupne točke

               1.Europska elektronička pristupna točka uspostavlja se na europskom portalu e-pravosuđe kako bi se upotrebljavala za elektroničku komunikaciju između fizičkih ili pravnih osoba i nadležnih tijela u slučajevima koji su obuhvaćeni područjem primjene pravnih akata iz Priloga I.

               2.Komisija je odgovorna za tehničko upravljanje elektroničkom pristupnom točkom, njezin razvoj, održavanje i sigurnost te podršku za nju.

               3.Europska elektronička pristupna točka omogućuje fizičkim i pravnim osobama da prijavljuju tražbine, pokreću zahtjeve, šalju i primaju informacije važne za postupak te komuniciraju s nadležnim tijelima.

               Članak 5.

               Sredstva komunikacije između fizičkih ili pravnih osoba i nadležnih tijela

               1.Pisana komunikacija između fizičkih ili pravnih osoba i nadležnih tijela koja je obuhvaćena područjem primjene pravnih akata iz Priloga I. može se provoditi putem sljedećih elektroničkih sredstava:

               (a)europske elektroničke pristupne točke; ili

               (b)nacionalnih IT portala ako su dostupni.

               2.Nadležna tijela komuniciraju s fizičkim i pravnim osobama putem europske elektroničke pristupne točke ako je ta fizička ili pravna osoba prethodno dala izričiti pristanak za upotrebu tog sredstva komunikacije.

               3.Komunikacija iz stavka 1. smatra se jednakovrijednom pisanoj komunikaciji na temelju primjenjivih postupovnih pravila.

               Članak 6.

               Obveza prihvaćanja elektroničke komunikacije

               Nadležna tijela prihvaćaju elektroničku komunikaciju iz članka 5. stavka 1. koja se šalje putem europske elektroničke pristupne točke ili nacionalnih IT portala ako su dostupni.

               POGLAVLJE IV.

               RASPRAVA PUTEM VIDEOKONFERENCIJE ILI DRUGE TEHNOLOGIJE ZA KOMUNIKACIJU NA DALJINU

               Članak 7.

               Rasprava putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u građanskim i trgovačkim stvarima

               1.Ne dovodeći u pitanje posebne odredbe kojima se uređuje upotreba videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u postupcima na temelju pravnih akata iz Priloga I. te na zahtjev stranke u postupku koji je obuhvaćen područjem primjene tih pravnih akata ili u drugim građanskim i trgovačkim stvarima kad se jedna stranka nalazi u drugoj državi članici, ili na zahtjev njihova zakonskog ili ovlaštenog zastupnika, nadležna tijela omogućuju im da sudjeluju na raspravi putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu pod sljedećim uvjetima:

               (a)takva je tehnologija dostupna; i

               (b)drugoj stranci ili strankama u postupku dana je mogućnost dostavljanja mišljenja o upotrebi videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu.

               2.Nadležno tijelo može odbiti zahtjev za održavanje usmene rasprave putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu ako posebne okolnosti predmeta nisu kompatibilne s upotrebom takve tehnologije.

               3.Nadležna tijela mogu po službenoj dužnosti omogućiti sudjelovanje stranaka na raspravama putem videokonferencije, pod uvjetom da se svim strankama u postupku omogući dostavljanje mišljenja o upotrebi videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu.

               4.U skladu s ovom Uredbom postupak za traženje i provedbu videokonferencije uređuje se nacionalnim pravom države članice koja provodi videokonferenciju.

               5.Zahtjevi iz stavka 1. mogu se podnijeti putem europske elektroničke pristupne točke i nacionalnih IT portala ako su dostupni.

               Članak 8.

               Rasprava putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u kaznenim stvarima

               1.Ako nadležno tijelo države članice zatraži saslušanje osumnjičenika, optuženika ili osuđenika u postupku na temelju pravnih akata iz Priloga II., nadležno tijelo omogućuje im da sudjeluju na raspravi putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu pod sljedećim uvjetima:

               (a)takva je tehnologija dostupna;

               (b)posebne okolnosti predmeta opravdavaju upotrebu te tehnologije;

               (c)osumnjičenici, optuženici i osuđenici dali su pristanak za upotrebu videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu. Prije davanja pristanak za upotrebu videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu osumnjičenik ili optuženik ima mogućnost zatražiti savjet odvjetnika u skladu s Direktivom 2013/48/EU.

               2.Stavkom 1. ne dovode se u pitanje odredbe kojima se uređuje upotreba videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u pravnim aktima iz Priloga II.

               3.U skladu s ovom Uredbom postupak za provedbu videokonferencije uređuje se nacionalnim pravom države članice koja provodi videokonferenciju.

               4.Osigurava se povjerljivost komunikacije između osumnjičenika, optuženika ili osuđenika i njihova odvjetnika prije i tijekom rasprave putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu.

               5.Prije saslušanja djeteta putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu o tome se bez odgode informira nositelje roditeljske odgovornosti, kako su definirani u članku 3. točki 2. Direktive (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća
                  50
               , ili drugu odgovarajuću odraslu osobu kako je navedeno u članku 5. stavku 2. te direktive. Pri donošenju odluke o saslušanju djeteta putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu nadležno tijelo uzima u obzir najbolji interes djeteta.

               6.Ako je snimanje rasprava u domaćim predmetima predviđeno nacionalnim pravom države članice, ista se pravila primjenjuju i na rasprave putem videokonferencije ili druge tehnologije za komunikaciju na daljinu u prekograničnim predmetima. Države članice poduzimaju odgovarajuće mjere kako bi osigurale da su te snimke zaštićene i da ih se ne širi u javnosti.

               7.U slučaju povrede ovog članka osumnjičenik, optuženik i osuđenik imaju pravo na učinkovito pravno sredstvo u okviru nacionalnog prava.

               POGLAVLJE V.

               USLUGE POVJERENJA, PRAVNI UČINCI ELEKTRONIČKIH DOKUMENATA I ELEKTRONIČKO PLAĆANJE NAKNADA

               Članak 9.

               Elektronički potpisi i elektronički pečati

               1.Opći pravni okvir za upotrebu usluga povjerenja utvrđen u Uredbi (EU) br. 910/2014. primjenjuje se na elektroničku komunikaciju u okviru ove Uredbe.

               2.Ako dokument koji se šalje u okviru elektroničke komunikacije na temelju članka 3. ove Uredbe mora sadržavati ili ima pečat ili vlastoručni potpis, umjesto toga mogu se upotrijebiti kvalificirani elektronički pečati ili kvalificirani elektronički potpisi kako su definirani u Uredbi (EU) br. 910/2014.

               3.Ako dokument koji se šalje u okviru elektroničke komunikacije na temelju članka 5. ove Uredbe mora sadržavati ili ima pečat ili vlastoručni potpis, umjesto toga mogu se upotrijebiti napredni elektronički pečati, napredni elektronički potpisi, kvalificirani elektronički pečati ili kvalificirani elektronički potpisi kako su definirani u Uredbi (EU) br. 910/2014.

               Članak 10.

               Pravni učinci elektroničkih dokumenata

               Dokumentima koji se šalju u okviru elektroničke komunikacije ne uskraćuje se pravni učinak niti se za njih smatra da su nedopušteni u kontekstu prekograničnih sudskih postupaka na temelju pravnih akata iz Priloga I. i Priloga II. samo na temelju toga što su u elektroničkom obliku.

               Članak 11.

               Elektroničko plaćanje naknada

               1.Države članice omogućuju elektroničko plaćanje naknada, uključujući iz onih država članica u kojima se ne nalazi nadležno tijelo.

               2.Države članice osiguravaju tehnička sredstva za plaćanje naknada iz stavka 1. putem europske elektroničke pristupne točke.

               POGLAVLJE VI.

               POSTUPOVNE ODREDBE I EVALUACIJA

               Članak 12.

               Donošenje provedbenih akata Komisije

               1.Komisija donosi provedbene akte o uspostavi decentraliziranog IT sustava, kojima se utvrđuje sljedeće:

               (a)tehničke specifikacije kojima se određuju načini komunikacije elektroničkim sredstvima za potrebe decentraliziranog IT sustava;

               (b)tehničke specifikacije komunikacijskih protokola;

               (c)ciljevi informacijske sigurnosti i relevantne tehničke mjere kojima se osiguravaju minimalni standardi informacijske sigurnosti i visoka razina kibersigurnosti za obradu i prijenos informacija u okviru decentraliziranog IT sustava;

               (d)minimalni ciljevi dostupnosti i mogući povezani tehnički zahtjevi za usluge koje pruža decentralizirani IT sustav.

               2.Provedbeni akti iz stavka 1. ovog članka donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16.

               3.Provedbeni akti o uspostavi decentraliziranog IT sustava za pravne akte iz točaka 3. i 4. Priloga I. te za pravne akte iz točaka 2., 6. i 10. Priloga II. donose se do [dvije godine nakon stupanja na snagu].

               4.Provedbeni akti o uspostavi decentraliziranog IT sustava za pravne akte iz točaka 1., 8. i 9. Priloga I. te za pravne akte iz točke 11. Priloga II. donose se do [tri godine nakon stupanja na snagu].

               5.Provedbeni akti o uspostavi decentraliziranog IT sustava za pravne akte iz točaka 6., 10 i 11. Priloga I. te za pravne akte iz točaka 3., 4., 5. i 9. Priloga II. donose se do [pet godina nakon stupanja na snagu].

               6.Provedbeni akti o uspostavi decentraliziranog IT sustava za pravne akte iz točaka 2., 5., 7. i 12. Priloga I. te za pravne akte iz točaka 1., 7. i 8. Priloga II. donose se do [šest godina nakon stupanja na snagu].

               Članak 13.

               Referentni implementacijski softver

               1.Komisija je odgovorna za izradu, održavanje i razvoj referentnog implementacijskog softvera koji države članice mogu odlučiti upotrebljavati kao svoj pozadinski sustav umjesto nacionalnog IT sustava. Izrada, održavanje i razvoj referentnog implementacijskog softvera financiraju se iz općeg proračuna Unije.

               2.Komisija besplatno osigurava, održava i podupire referentni implementacijski softver.

               Članak 14.

               Troškovi decentraliziranog IT sustava, europske elektroničke pristupne točke i nacionalnih IT portala

               1.Svaka država članica snosi troškove instalacije, rada i održavanja pristupnih točaka decentraliziranog IT sustava koje se nalaze na njezinu državnom području.

               2.Svaka država članica snosi troškove uspostave i prilagodbe svojih nacionalnih IT sustava kako bi bili interoperabilni s pristupnim točkama te snosi troškove upravljanja tim sustavima, njihova rada i održavanja.

               3.Državama članicama ne smije se onemogućiti da se prijave za bespovratna sredstva u okviru odgovarajućih financijskih programa Unije za potporu aktivnostima iz stavaka 1. i 2.

               4.Agencije i tijela Unije snose troškove instalacije, rada i održavanja komponenti od kojih se sastoji decentralizirani IT sustav za koje su odgovorni.

               5.Agencije i tijela Unije snose troškove uspostave i prilagodbe svojih sustava za upravljanje predmetima kako bi bili interoperabilni s pristupnim točkama te snose troškove upravljanja tim sustavima, njihova rada i održavanja.

               6.Komisija snosi sve troškove povezane s europskom elektroničkom pristupnom točkom.

               Članak 15.

               Zaštita prenesenih informacija

               1.Nadležno tijelo smatra se voditeljem obrade u smislu Uredbe (EU) 2016/679, Uredbe (EU) 2018/1725 ili Direktive (EU) 2016/680 u pogledu obrade osobnih podataka koji se šalju ili primaju putem decentraliziranog IT sustava.

               2.Komisija se smatra voditeljem obrade u smislu Uredbe (EU) 2018/1725 u pogledu obrade osobnih podataka koju provodi europska elektronička pristupna točka.

               3.Nadležna tijela osiguravaju da informacije koje se u kontekstu prekograničnih sudskih postupaka prenose drugom nadležnom tijelu i koje se smatraju povjerljivima u državi članici iz koje se informacije šalju ostanu povjerljive u skladu s nacionalnim pravom države članice u koju se informacije šalju.

               Članak 16.

               Postupak odbora

               1.Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011
                  51
               .

               2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

               Članak 17.

               Praćenje i evaluacija

               1.Svakih pet godina od datuma početka primjene članka 25. Komisija provodi evaluaciju ove Uredbe te Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće potkrijepljeno informacijama koje dostave države članice i prikupi Komisija.

               2.Osim ako se na temelju drugih pravnih akata Unije ne primjenjuje jednakovrijedni postupak obavješćivanja, od […] 2025. države članice jednom godišnje Komisiji dostavljaju informacije koje su važne za evaluaciju funkcioniranja i primjene ove Uredbe i odnose se na:

               (a)troškove nastale na temelju članka 14. stavka 2. Uredbe;

               (b)trajanje prvostupanjskih sudskih postupaka na temelju pravnih akata iz točaka 3., 4. i 8. Priloga I. i iz Priloga II. od trenutka kad nadležno tijelo primi zahtjev do datuma odluke.

               3.Svaka država članica imenuje jedno ili više nadležnih tijela koja Komisiji jednom godišnje dostavljaju sljedeće podatke:

               (a)broj predmeta koje je riješilo to tijelo, a u kojima se komuniciralo drugim sredstvima, a ne putem decentraliziranog IT sustava u skladu s člankom 3. stavkom 2.;

               (b)broj rasprava koje je održalo to tijelo, a tijekom kojih se za usmene rasprave upotrebljavala videokonferencija ili druga tehnologija za komunikaciju na daljinu u skladu s člankom 7. i člankom 8.

               4.Referentnim implementacijskim softverom i, ako je za to opremljen, nacionalnim pozadinskim sustavom programski se prikupljaju podaci iz stavka 3. točke (a) i ti se podaci jednom godišnje prenose Komisiji.

               Članak 18.

               Informacije koje treba dostaviti Komisiji

               5.Države članice do [šest mjeseci nakon stupanja na snagu] Komisiji dostavljaju sljedeće informacije kako bi ih se stavilo na raspolaganje putem europskog portala e-pravosuđe:

               (a)pojedinosti o nacionalnim IT portalima ako je primjenjivo;

               (b)opis nacionalnih zakona i postupaka koji se primjenjuju na upotrebu videokonferencije;

               (c)informacije o naknadama u prekograničnim predmetima;

               (d)pojedinosti o metodama elektroničkog plaćanja koje su dostupne za naknade u prekograničnim predmetima.

               Države članice bez odgode obavješćuju Komisiju o svim promjenama tih informacija.

               6.Države članice mogu obavijestiti Komisiju o tome jesu li u mogućnosti upotrebljavati decentralizirani IT sustav i prije nego što se to zahtijeva ovom Uredbom. Komisija te informacije stavlja na raspolaganje u elektroničkom obliku, posebno putem europskog portala e-pravosuđe.

               POGLAVLJE VII.

               IZMJENE PRAVNIH AKATA U PODRUČJU PRAVOSUDNE SURADNJE U GRAĐANSKIM I TRGOVAČKIM STVARIMA

               Članak 19.

               Izmjene Uredbe (EZ) br. 1896/2006
                  52

               Uredba (EZ) br. 1896/2006 mijenja se kako slijedi:

               1. u članku 7. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5. Zahtjev se predaje u papirnatom obliku, putem elektroničkih sredstava komunikacije iz članka 5. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  53* ili putem bilo kojeg drugog komunikacijskog sredstva, uključujući elektroničkim, koje je prihvatila država članica porijekla i koje je na raspolaganju sudu porijekla.”;

               2. u članku 7. stavak 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „6. Tužitelj ili, prema potrebi, njegov zastupnik, potpisuje zahtjev. U slučaju kada se zahtjev predaje u elektroničkom obliku u skladu sa stavkom 5., mora biti potpisan u skladu s člankom 9. stavkom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  54*. Države članice porijekla priznaju elektronički potpis te isti ne podliježe dodatnim uvjetima.”;

               3. članak 16. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Prigovor se predaje u papirnatom obliku, putem elektroničkih sredstava komunikacije iz članka 5. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  55* ili putem bilo kojeg drugog komunikacijskog sredstva, uključujući elektroničkog, koje prihvaća država članica porijekla i koje je na raspolaganju sudu porijekla.”;

               (b) u stavku 5. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „5. Prigovor potpisuje tuženik ili, prema potrebi, njegov zastupnik. U slučaju da se zahtjev ulaže u elektroničkom obliku u skladu sa stavkom 5. ovog članka, isti treba biti potpisan u skladu s člankom 9. stavkom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  56*. Elektronički potpis priznaje se u državi članici porijekla te isti ne podliježe dodatnim uvjetima.”.

               Članak 20.

               Izmjene Uredbe (EZ) br. 861/2007
                  57

               Uredba (EZ) br. 861/2007 mijenja se kako slijedi:

               1. u članku 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Tužitelj pokreće europski postupak za sporove male vrijednosti ispunjavanjem standardnog obrasca A tužbenog zahtjeva kako je navedeno u Prilogu I. ovoj Uredbi, ulaganjem neposredno kod nadležnog suda, poštom, elektroničkim sredstvima komunikacije iz članka 5. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  58* ili drugim komunikacijskim sredstvima kao što su telefaks ili e-pošta, koja su prihvatljiva državi članici u kojoj se postupak pokreće. Obrazac zahtjeva uključuje opis dokaza koji dokazuju zahtjev i priložene su, ako je potrebno, odgovarajuće dokazne isprave.”;

               2. u članku 15.a stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Države članice osiguravaju da stranke mogu elektronički platiti sudske pristojbe načinima plaćanja na daljinu, koji omogućuju strankama da izvrše uplatu i iz države članice koja nije država članica u kojoj se nalazi sud, u skladu s člankom 11. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  59*.”.

               Članak 21.

               Izmjene Uredbe (EU) br. 655/2014
                  60

               Uredba (EU) br. 655/2014 mijenja se kako slijedi:

               1. u članku 8. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Zahtjev i priložena dokumentacija mogu se podnijeti bilo kojim sredstvima komunikacije, uključujući elektroničku komunikaciju, koja su dozvoljena u skladu s postupovnim pravilima države članice u kojoj je zahtjev podnesen ili elektroničkim sredstvima komunikacije iz članka 5. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  61*.”;

               2. u članku 17. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5. Vjerovnika se obavješćuje o odluci o zahtjevu u skladu s postupkom predviđenim pravom države članice izdavanja za istovrsne nacionalne naloge ili elektroničkim sredstvima komunikacije iz članka 5 Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  62*.”;

               3. članak 29. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 29.

               Slanje dokumenata

               1. Kada ova Uredba predviđa slanje dokumenata u skladu s ovim člankom, takvo slanje obavlja se u skladu s Uredbom (EU) …/…[ova Uredba]
                  63* u pogledu komunikacije među tijelima ili bilo kojim prikladnim sredstvom ako je riječ o komunikaciji vjerovnika, pod uvjetom da je sadržaj primljenog dokumenta istinit i vjeran sadržaju poslanog dokumenta te da su svi podaci sadržani u njemu lako čitljivi.

               2. Sud ili tijelo koje je zaprimilo dokumente u skladu sa stavkom 1. ovog članka do kraja radnog dana koji slijedi nakon dana primitka šalje:

               (a) potvrdu o primitku tijelu koje je poslalo dokumente u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  64*; ili

               (b) potvrdu o primitku vjerovniku ili banci koji su poslali dokumente; na najbrži mogući način.

               Sud ili tijelo koje je zaprimilo dokumente u skladu sa stavkom 1. ovog članka koristi se standardnim obrascem uspostavljenim putem provedbenih akata donesenih u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 52. stavka 2.”;

               4. članak 36. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Zahtjev za pravno sredstvo sukladno članku 33., 34. ili 35. podnosi se korištenjem obrasca za pravno sredstvo uspostavljenog putem provedbenih akata donesenih u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 52. stavka 2.

               Zahtjev se može podnijeti u bilo kojem trenutku i može se podnijeti:

               (a) bilo kojim sredstvima komunikacije, uključujući elektronička sredstva, koja su dozvoljena u skladu s postupovnim pravilima države članice u kojoj je zahtjev podnesen;

               (b) elektroničkim sredstvima komunikacije iz članka 5. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  65*.”;

               (b) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Osim kada je zahtjev podnesen od strane dužnika sukladno članku 34. stavku 1. točki (a) ili sukladno članku 35. stavku 3., odluka o zahtjevu izdaje se nakon što su obje strane dobile mogućnost predstaviti svoj slučaj, uključujući putem odgovarajućih sredstava komunikacijske tehnologije koja su dostupna i prihvaćena prema nacionalnom pravu svake uključene države članice ili prema Uredbi (EU) …/…[ova Uredba]
                  66*.”.

               Članak 22.

               Izmjene Uredbe (EU) 848/2015
                  67

               Uredba (EU) 848/2015 mijenja se kako slijedi:

               1. u članku 42. stavku 3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim: „Suradnja iz stavka 1. ovog članka provodi se u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/… [ova Uredba]*,”;

               2. članak 53. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 53.

               Pravo na prijavu tražbina

               Bilo koji strani vjerovnik može prijaviti tražbine u postupku u slučaju nesolventnosti bilo kojim sredstvom komunikacije koje je prihvaćeno u pravu države članice u kojoj je pokrenut postupak ili elektroničkim sredstvom komunikacije iz članka 5. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  68*.

               Za isključivu svrhu prijave tražbina nije obvezno zastupanje od strane odvjetnika ili drugog pravnog stručnjaka.”;

               3. u članku 57. stavku 3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Suradnja iz stavka 1. ovog članka provodi se u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/… [ova Uredba]*.”.

               POGLAVLJE VIII.

               IZMJENE PRAVNIH AKATA U PODRUČJU PRAVOSUDNE SURADNJE U KAZNENIM STVARIMA

               Članak 23.

               Izmjene Uredbe (EU) 2018/1805
                  69

               Uredba (EU) 2018/1805 mijenja se kako slijedi:

               1. u članku 4. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Nalog za zamrzavanje šalje se u obliku potvrde o zamrzavanju. Tijelo izdavatelj potvrdu o zamrzavanju predviđenu u članku 6. ove Uredbe šalje izravno tijelu izvršitelju ili, prema potrebi, središnjem tijelu iz članka 24. stavka 2. ove Uredbe u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  70*.”;

               2. u članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Tijelo izvršitelj izvješćuje tijelo izdavatelja o izvršenju naloga za zamrzavanje, uključujući opis zamrznute imovine i, ako je dostupna, procjenu njezine vrijednosti. Takvo izvješćivanje provodi se u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  71*, bez nepotrebne odgode nakon što tijelo izvršitelj primi obavijest o tome da je izvršen nalog za zamrzavanje.”;

               3. u članku 8. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Odluka o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za zamrzavanje donosi se bez odgode i o njoj se odmah obavješćuje tijelo izdavatelj u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  72*.”;

               4. u članku 9. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Tijelo izvršitelj bez odgode i u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  73* priopćuje odluku o priznavanju i izvršenju naloga za zamrzavanje tijelu izdavatelju.”;

               5. u članku 10. stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

               „2. Tijelo izvršitelj odmah i u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  74* izvješćuje tijelo izdavatelja o odgodi izvršenja naloga za zamrzavanje, navodeći razloge za odgodu i, ako je to moguće, očekivano trajanje te odgode.”;

               „3. Čim razlozi za odgodu prestanu postojati, tijelo izvršitelj odmah poduzima mjere potrebne za izvršenje naloga za zamrzavanje i o tome obavješćuje tijelo izdavatelja u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  75*.”;

               6. u članku 12. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Tijelo izvršitelj može, uzimajući u obzir okolnosti slučaja, tijelu izdavatelju podnijeti obrazložen zahtjev da ograniči razdoblje tijekom kojeg se imovina zamrzava. Takav se zahtjev zajedno sa svim relevantnim popratnim informacijama šalje u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  76*. Pri razmatranju takvog zahtjeva tijelo izdavatelj u obzir uzima sve interese, uključujući interese tijela izvršitelja. Tijelo izdavatelj odgovara na zahtjev što je prije moguće. Ako se tijelo izdavatelj ne slaže s ograničenjem, ono o svojim razlozima obavješćuje tijelo izvršitelja. U tom slučaju imovina ostaje zamrznuta u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Ako tijelo izdavatelj ne odgovori u roku od šest tjedana od primitka zahtjeva, tijelo izvršitelj više nije obvezno izvršiti nalog za zamrzavanje.”;

               7. u članku 14. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Nalog za oduzimanje šalje se u obliku potvrde o oduzimanju. Tijelo izdavatelj potvrdu o oduzimanju predviđenu u članku 17. ove Uredbe šalje izravno tijelu izvršitelju ili, prema potrebi, središnjem tijelu iz članka 24. stavka 2. ove Uredbe u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  77*.”;

               8. u članku 16. stavku 3. uvodna formulacija zamjenjuje se sljedećim:

               „Tijelo izdavatelj odmah obavješćuje tijelo izvršitelja u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  78* u sljedećim slučajevima: (…)”;

               9. u članku 18. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

               „6. Čim se dovrši izvršenje naloga za oduzimanje, tijelo izvršitelj o rezultatima izvršenja obavješćuje tijelo izdavatelja u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  79*.”;

               10. u članku 19. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Odluka o odbijanju priznavanja ili izvršenja naloga za oduzimanje donosi se bez odgode i o njoj se odmah obavješćuje tijelo izdavatelj u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  80*.”;

               11. u članku 20. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Tijelo izvršitelj bez odgode i u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  81* priopćuje odluku o priznavanju i izvršenju naloga za oduzimanje tijelu izdavatelju.”;

               12. u članku 21. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Tijelo izvršitelj bez odgode izvješćuje tijelo izdavatelja o odgodi izvršenja naloga za oduzimanje u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  82*, navodeći razloge za odgodu i, ako je to moguće, očekivano trajanje te odgode.”;

               13. u članku 21. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Čim razlozi za odgodu prestanu postojati, tijelo izvršitelj bez odgode poduzima mjere potrebne za izvršenje naloga za oduzimanje i o tome obavješćuje tijelo izdavatelja u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  83*.”;

               14. u članku 27. stavci 2. i 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Tijelo izdavatelj odmah obavješćuje tijelo izvršitelja, u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  84*, o povlačenju naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje te o svakoj odluci ili mjeri zbog kojih treba povući nalog za zamrzavanje ili nalog za oduzimanje.

                3. Čim dobije obavijest od tijela izdavatelja u skladu sa stavkom 2. ovog članka, tijelo izvršitelj prekida izvršenje naloga za zamrzavanje ili naloga za oduzimanje u mjeri u kojoj izvršenje još nije dovršeno. Tijelo izvršitelj bez nepotrebne odgode i u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  85* državi izdavanja šalje potvrdu o prekidu.”;

               15. u članku 31. stavku 2. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Savjetovanja, ili barem rezultat savjetovanja, bilježe se u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) …/…[ova Uredba]
                  86*.”.

               POGLAVLJE IX.

               ZAVRŠNE ODREDBE

               Članak 24.

               Prijelazne odredbe

               1.Države članice počinju upotrebljavati decentralizirani IT sustav iz članka 3. stavka 1. te članka 5. stavaka 1. i 2. od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon razdoblja od dvije godine nakon donošenja provedbenog akta iz članka 12. stavka 3.

               Taj decentralizirani IT sustav upotrebljavaju za postupke uspostavljene od dana iz prvog podstavka.

               2.Države članice počinju upotrebljavati decentralizirani IT sustav iz članka 3. stavka 1. te članka 5. stavaka 1. i 2. od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon razdoblja od dvije godine nakon donošenja provedbenog akta iz članka 12. stavka 4.

               Taj decentralizirani IT sustav upotrebljavaju za postupke uspostavljene od dana iz prvog podstavka.

               3.Države članice počinju upotrebljavati decentralizirani IT sustav iz članka 3. stavka 1. te članka 5. stavaka 1. i 2. od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon razdoblja od dvije godine nakon donošenja provedbenog akta iz članka 12. stavka 5.

               Taj decentralizirani IT sustav upotrebljavaju za postupke uspostavljene od dana iz prvog podstavka.

               4.Države članice počinju upotrebljavati decentralizirani IT sustav iz članka 3. stavka 1. te članka 5. stavaka 1. i 2. od prvog dana mjeseca koji slijedi nakon razdoblja od dvije godine nakon donošenja provedbenog akta iz članka 12. stavka 6.

               Taj decentralizirani IT sustav upotrebljavaju za postupke uspostavljene od dana iz prvog podstavka.

               Članak 25.

               Stupanje na snagu i primjena

               Ova Uredba stupa na snagu  dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od [prvog dana mjeseca koji slijedi nakon razdoblja od dvije godine od datuma stupanja na snagu].

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               Sadržaj

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               1.2.Predmetna područja politike

               1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Opći ciljevi

               1.4.2.Posebni ciljevi

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

               1.4.4.Pokazatelji uspješnosti

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile same.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

               1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima

               1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele

               1.6.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative

               1.7.Predviđeni načini upravljanja

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               Pravila praćenja i izvješćivanja

               2.1.Sustavi upravljanja i kontrole

               2.1.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole

               2.1.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika

               2.1.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

               2.2.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak

               3.2.Procijenjeni financijski učinak prijedloga na odobrena sredstva

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na odobrena sredstva za poslovanje

               3.2.2.Procijenjeni rezultati financirani odobrenim sredstvima za poslovanje

               3.2.3.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva

               3.2.4.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               3.2.5.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom

               3.2.6.Doprinos trećih strana

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje

               1.2.Predmetna područja politike

                  Naslov 1.: Jedinstveno tržište, inovacije i digitalizacija, klaster politika: Europska strateška ulaganja

               1.3. Prijedlog/inicijativa odnosi se na:

               ☒ novo djelovanje

               ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
                  87

               ◻ produženje postojećeg djelovanja

               ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Opći ciljevi

                  Opći ciljevi ove inicijative jesu:

                  – poboljšati učinkovitost prekogranične pravosudne suradnje u EU-u u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima, i

                  – pridonijeti olakšavanju pristupa pravosuđu uklanjanjem postojećih prepreka i nedostataka.

                  Ti opći ciljevi izravno su povezani s nastojanjima da se potakne digitalna transformacija pravosuđa iz Uredbe (EU) 2021/694
                     88
                   („Program”), posebno kako je navedeno u njezinim uvodnim izjavama 47. i 52. te u specifičnom cilju 5. iz njezina Priloga.

               1.4.2.Posebni ciljevi

                  Posebni cilj br. 1

                  Inicijativom se nastoji poboljšati učinkovitost prekogranične pravosudne suradnje u EU-u u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima određivanjem obvezne upotrebe digitalnog kanala za komunikaciju među nadležnim tijelima.

                  Posebni cilj br. 2

                  U kontekstu prekograničnih interakcija u EU-u inicijativom se nastoji svladati postojeće prepreke te pridonijeti olakšavanju pristupa pravosuđu. To će se postići obvezivanjem država članica na prihvaćanje i priznavanje elektroničkih podnesaka građana i poduzeća, uvođenjem mogućnosti elektroničkog plaćanja naknada te omogućivanjem strankama da u postupku sudjeluju putem tehnologije za komunikaciju na daljinu (videokonferencija).

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

               Navesti očekivane učinke prijedloga/inicijative na ciljane korisnike/skupine.

                  Očekivani rezultati i učinak ove inicijative na ciljane skupine jesu:

                  – poboljšana djelotvornost i otpornost nacionalnih nadležnih tijela koja sudjeluju u postupcima prekogranične pravosudne suradnje,

                  – ušteda vremena i troškova za građane, poduzeća, pravne stručnjake, sudove i druga nadležna tijela,

                  – smanjeno administrativno opterećenje za sudove i druga nadležna tijela u obradi prekograničnih slučajeva,

                  – potencijal za konkretan porast upotrebe postojećih prekograničnih instrumenata EU-a, posebno u građanskim stvarima, zahvaljujući olakšavanju međusobne komunikacije između građana, pravnih zastupnika i poduzeća te nacionalnih nadležnih tijela,

                  – pozitivan socijalni učinak s gledišta pristupa pravosuđu s obzirom na mogućnost elektroničkog podnošenja tražbina, zahtjeva i ostalih dokumenata te provedbe rasprava na daljinu,

                  – pozitivan gospodarski učinak s gledišta učinkovitosti koja je rezultat smanjenog administrativnog opterećenja, poštanskih i logističkih troškova,

                  – pozitivan utjecaj na okoliš koji uglavnom proizlazi iz smanjene upotrebe papira, ispisivanja potrošnog materijala, potrebe za putovanjem i smanjenog oslanjanja na tradicionalna logistička sredstva prijenosa dokumenata.

               1.4.4.Pokazatelji uspješnosti

               Navesti pokazatelje za praćenje napretka i postignuća

                  Pokazatelj br. 1 (Posebni cilj br. 1)

                  Broj elektroničkih razmjena koje se odvijaju putem decentraliziranog IT sustava uspostavljenog Uredbom. Ovaj pokazatelj:

                  – uspostavit će se za jedan postupak ili više postupaka pravosudne suradnje utvrđenih pravom EU-a (npr. europski uhidbeni nalog);

                  – mjerit će se u odnosu na osnovni broj razmjena koje se odvijaju tradicionalnim (postojećim) sredstvima komunikacije. Usporedba će se isključivo provoditi u kontrolnoj skupini nadležnih tijela koja predlože države članice;

                  – pratit će se na godišnjoj razini, počevši najranije godinu dana od početka digitalnih razmjena u kontekstu praćenih postupaka i u trajanju od najmanje pet godina.

                  Pokazatelj br. 2 (Posebni cilj br. 2)

                  Broj elektroničkih tražbina, zahtjeva i podnesaka koji se pošalju i prime putem decentraliziranog IT sustava uspostavljenog Uredbom. Ovaj pokazatelj:

                  – uspostavit će se za jedan postupak ili više postupaka pravosudne suradnje utvrđenih pravom EU-a u kojem pojedinci i poduzeća mogu prijaviti tražbinu nadležnom nacionalnom tijelu (npr. europski postupak za sporove male vrijednosti);

                  – mjerit će se u odnosu na osnovni broj tražbina razmijenjenih tradicionalnim (postojećim) sredstvima komunikacije. Usporedba će se isključivo provoditi u kontrolnoj skupini nadležnih tijela koja predlože države članice;

                  – pratit će se na godišnjoj razini, počevši najranije godinu dana od trenutka kad obveza prihvaćanja elektroničkih podnesaka stupi na snagu u kontekstu praćenih postupaka i u trajanju od najmanje pet godina.

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative

                  Pri provedbi ove inicijative slijedit će se pristup u fazama. Nakon što ova Uredba stupi na snagu, počet će se raditi na donošenju provedbenog akta kojim se utvrđuju tehnički uvjeti za digitalizaciju prve, prioritetne „serije” instrumenata za pravosudnu suradnju u okviru područja primjene Uredbe, nakon čega slijedi tehnička provedba. Pritom će se usporedno razraditi plan rada na provedbenom aktu za sljedeću „seriju” prioritetnih instrumenata. Predviđa se da bi se „serijom” obuhvatilo pitanje digitalizacije od šest do deset pravnih instrumenata s ciljem potpune digitalizacije svih pravnih instrumenata u području građanskog, trgovačkog i kaznenog prava obuhvaćenih Uredbom do 2029.:

                  Privremeni vremenski okvir provedbe može se prikazati kako slijedi:

                  – 2022.: donošenje Uredbe,

                  – 2023.: donošenje provedbenog akta kojim se utvrđuju aspekti digitalizacije instrumenata iz 1. serije,

                  – 2024.–2025.: tehnička provedba decentraliziranog IT sustava za instrumente iz 1. serije,

                  – 2025.: donošenje provedbenog akta kojim se utvrđuju aspekti digitalizacije instrumenata iz 2. serije,

                  – 2026.–2027.: tehnička provedba decentraliziranog IT sustava za instrumente iz 2. serije,

                  – 2027.: donošenje provedbenog akta kojim se utvrđuju aspekti digitalizacije instrumenata iz 3. serije,

                  – 2027.–2028.: tehnička provedba decentraliziranog IT sustava za instrumente iz 3. serije,

                  – 2028.: donošenje provedbenog akta kojim se utvrđuju aspekti digitalizacije instrumenata iz 4. serije,

                  – 2028.–2029.: tehnička provedba decentraliziranog IT sustava za instrumente iz 4. serije.

                  Neovisno o tome, nakon 2029. bit će potrebne dodatne provedbene aktivnosti kako bi se osigurali kontinuirana koordinacija, tehničko upravljanje, održavanje, aktivnosti podrške i praćenja.

                  Sve mjere nakon 2027. ovisit će o dostupnosti sredstava dodijeljenih u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) te ne dovode u pitanje budući prijedlog Komisije o VFO-u za razdoblje nakon 2027.

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile same.

                  Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante)

                  Inicijativom se nastoji poboljšati učinkovitost i otpornost prekogranične pravosudne suradnje te pristup pravosuđu u pogledu korpusa pravnih instrumenata EU-a za pravosudnu suradnju uvođenjem cjelovitih odredbi o digitalizaciji. Iako postoje dobri prethodni pilot-projekti, što se vidi u procjeni učinka
                     89
                  , dobrovoljnom suradnjom ne mogu se postići opći i posebni ciljevi inicijativa. Taj zaključak temelji se i na postojanju pravnih nesigurnosti (npr. u pogledu priznavanja elektroničkih dokumenata, potpisa i pečata) koje se ne mogu riješiti bez koordiniranog zakonodavnog djelovanja koje se može provesti samo na razini EU-a.

                  Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post)

                  Inicijativa će pridonijeti učinkovitijoj i otpornijoj prekograničnoj pravosudnoj suradnji u EU-u te će olakšati pristup pravosuđu i potencijalno dovesti do povećane primjene relevantne pravne stečevine. Više informacija o očekivanoj pozitivnoj dodanoj vrijednosti nalazi se u odjeljku s opisanim učincima.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  U inicijativi se uzimaju u obzir pouke stečene pilot-upotrebom u raznim slučajevima provedenima na dobrovoljnoj osnovi u kontekstu razvoja sustava e-CODEX
                     90
                  .

                  Dodatno je razrađena na temelju novijih iskustava stečenih u kontekstu Uredbe o dostavi pismena
                     91
                   i Uredbe o izvođenju dokaza
                     92
                   (preinaka) u kojima su prvi put uvedeni aspekti povezani s obveznom upotrebom decentraliziranog IT sustava za prekograničnu digitalnu komunikaciju.

               1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima

                  Ova inicijativa nastavlja se na Komunikaciju Komisije o digitalizaciji pravosuđa u Europskoj uniji donesenu 2. prosinca 2020.
                     93

                  Njome se uspostavljaju sinergije s:

                  – Prijedlogom uredbe o računalnom sustavu za komunikaciju u prekograničnim građanskim i kaznenim postupcima (sustav e-CODEX)
                     94
                   s obzirom na to da bi se predviđene elektroničke razmjene i temeljni decentralizirani IT sustav oslanjali na e-CODEX kao tehničko rješenje za sigurnu i interoperabilnu prekograničnu suradnju,

                  – Uredbom (EU) br. 910/2014
                     95
                   (Uredba e-IDAS), s obzirom na to da se ovom inicijativom uvodi upotreba kvalificiranih usluga povjerenja (kvalificirani elektronički pečati i potpisi) u kontekstu elektroničke komunikacije koja se odvija putem decentraliziranog IT sustava.

               1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele

                  U inicijativi će se u potpunosti ponovno iskoristiti element e-dostava te potencijalno i element o e-identifikaciji i uslugama povjerenja koji su razvijeni u okviru programa Instrument za povezivanje Europe. Nadalje, cilj je inicijative ponovno upotrijebiti platformu koja je razvijena u kontekstu digitalnog sustava razmjene e-dokaza (eEDES). Unatoč iskorištavanju tih sinergija i dalje će biti potrebno financiranje za digitalizaciju komunikacije u kontekstu postupaka pravosudne suradnje koji se trenutačno odvijaju tradicionalnim sredstvima (odnosno, na papiru). Provedba će početi pripremnom analizom i završiti uvođenjem rješenja i operacionalizacijom.

                  Države članice mogle bi tražiti financiranje za uspostavu/unapređenje svoje relevantne nacionalne infrastrukture iz postojećih programa Unije, konkretno, iz sredstava kohezijske politike i programa Pravosuđe
                     96
                  .

               1.6.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative

               ◻ Ograničeno trajanje

               –◻
                     na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG

               –◻
                     financijski učinak od GGGG do GGGG za odobrena sredstva za preuzete obveze i od GGGG do GGGG za odobrena sredstva za plaćanje

               ☒ Neograničeno trajanje

               –provedba s početnim razdobljem od 2022. do 2029.
                  97
               ,

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđeni načini upravljanja
                  98

               ☒ Izravno upravljanje koje provodi Komisija

               –☒ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije

               –◻ putem izvršnih agencija

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ◻ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile

               –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)

               –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu

               –◻ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe

               –◻ tijelima javnog prava

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva

               –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.

               Napomene

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               Pravila praćenja i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Uredba će se prvi put preispitati pet godina nakon potpune primjene, a zatim svakih pet godina. Komisija će o nalazima izvijestiti Europski parlament i Vijeće.

               2.1.Sustavi upravljanja i kontrole

               2.1.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole

                  Ova Uredba ne utječe na postojeće načine upravljanja i sustave kontrole koje Komisija primjenjuje.

                  Uredbom se, među ostalim, uspostavlja digitalni kanal za elektroničku komunikaciju među nadležnim nacionalnim tijelima za cjelokupan korpus prava EU-a u području prekogranične pravosudne suradnje u građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima.

                  Za to je potrebno razviti tehničke specifikacije i norme, raditi na razvoju softvera te koordinirati aktivnosti nacionalnih tijela. S obzirom na aktualnu nisku razinu digitalizacije komunikacije u prekograničnim predmetima u državama članicama Uredbom se predviđa da će Komisija razviti softverski proizvod („referentna implementacija”). Nadalje, Uredbom se predviđa razvoj pristupne točke na razini EU-a na europskom portalu e-pravosuđe za građane i poduzeća.

                  Kako bi službe Komisije mogle obavljati te zadaće, potrebno ih je odgovarajuće opremiti. Potrebni resursi ukupno iznose 22 EPRV-a za razdoblje do i uključujući 2027. te ne uključujući usluge koje pružaju vanjski dobavljači:

                  Za 2022.:

                  – 1 EPRV za pravni rad i rad na politikama, uključujući koordinaciju s nacionalnim nadležnim tijelima,

                  – 1 EPRV za aktivnosti IT implementacije (upravljanje poslovanjem, projektima i ugovorima).

                  Za razdoblje 2023.–2027. (po godini):

                  – 2 EPRV-a za pravni rad i rad na politikama, uključujući koordinaciju s nacionalnim nadležnim tijelima,

                  – 2 EPRV-a za aktivnosti IT implementacije (upravljanje poslovanjem, projektima i ugovorima).

               2.1.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika

                  Glavni utvrđeni rizici odnose se na sljedeće:

                  (a) prekoračenja vremena i troškova zbog nepredviđenih problema s IT implementacijom u pogledu razvoja decentraliziranog IT sustava i posebno referentnog implementacijskog rješenja koje će Komisija razviti. Rizik umanjuje činjenica da ključni elementi koji se mogu upotrijebiti za razvoj decentraliziranog IT sustava već postoje te da su zreli – konkretno, riječ je o sustavu e-CODEX (koji se temelji na elementu e-dostava) i digitalnom sustavu razmjene e-dokaza.

                  Taj rizik uklonit će se implementacijom standardnih sustava unutarnje kontrole, posebno kontrola upravljanja projektima koje su primjenjive na sve sustave koje je razvila Komisija (tj. nadzor upravljanja, upravljanje projektima i rizikom);

                  (b) odgode implementacije i uvođenja za koje su odgovorna pojedinačna tijela država članica. Taj će se rizik ublažiti osiguravanjem izvedivosti vremenskog plana implementacije i postizanjem dogovora o njemu pri pripremi provedbenih akata, redovitim praćenjem i pružanjem tehničke potpore nacionalnim tijelima zaduženima za implementaciju.

               2.1.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

                  Ova Uredba ne utječe na troškovnu učinkovitost postojećih kontrola Komisije.

               2.2.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.

                  Postojećim mjerama za sprečavanje prijevara za koje je nadležna Komisija pokrit će se odobrena sredstva potrebna za ovu Uredbu.

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak

               ·Postojeće proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        dif./nedif.
                           99

                        zemalja EFTA-e
                           100

                        zemalja kandidatkinja
                           101

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        1.

                        02.04.05.01

                        nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               ·Zatražene nove proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        dif./nedif.

                        zemalja EFTA-e

                        zemalja kandidatkinja

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        [XX YY YY YY]

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

               3.2.Procijenjeni financijski učinak prijedloga na odobrena sredstva

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               –☒
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Broj

                        1.

                        Glavna uprava: JUST

                        Godina2022.

                        Godina2023.

                        Godina2024.

                        Godina2025.

                        Godina2026.

                        Godina2027.

                        UKUPNO

                        • Odobrena sredstva za poslovanje

                        Proračunska linija
                           102
                        : 02.04.05.01

                        Obveze

                        (1a)

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        Plaćanja

                        (2a)

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        Proračunska linija

                        Obveze

                        (1b)

                        Plaćanja

                        (2b)

                        Administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
                           103

                        Proračunska linija

                        (3)

                        UKUPNA odobrena sredstva za GU JUST
                           104

                        Obveze

                        =1a+1b+3

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        Plaćanja

                        =2a+2b

                        +3

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje

                        Obveze

                        (4)

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        Plaćanja

                        (5)

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        • UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe

                        (6)

                        UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1.višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        =4+6

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        Plaćanja

                        =5+6

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

               Ako prijedlog/inicijativa utječe na više od jednog naslova za poslovanje, ponovite prethodni odjeljak:

                        • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje (svi naslovi za poslovanje)

                        Obveze

                        (4)

                        Plaćanja

                        (5)

                         UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe (svi naslovi za poslovanje)

                        (6)

                        UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1.–6.višegodišnjeg financijskog okvira(referentni iznos)

                        Obveze

                        =4+6

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        Plaćanja

                        =5+6

                        0

                        1,700

                        4,000

                        1,500

                        4,000

                        4,000

                        15,200

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        7

                        „Administrativni rashodi”

               U ovaj se dio unose „administrativni proračunski podaci”, koji se najprije unose u

                  prilog zakonodavnom financijskom izvještaju

                (Prilog V. internim pravilima), koji se učitava u sustav DECIDE za potrebe savjetovanja među službama.

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina2022.

                        Godina2023.

                        Godina2024.

                        Godina2025.

                        Godina2026.

                        Godina2027.

                        UKUPNO

                        Glavna uprava: JUST

                        • Ljudski resursi

                        0,304

                        0,608

                        0,608

                        0,608

                        0,608

                        0,608

                        3,344

                        • Ostali administrativni rashodi

                        0,006

                        0,254

                        0,254

                        0,254

                        0,254

                        0,254

                        1,276

                        GLAVNA UPRAVA JUST UKUPNO

                        Odobrena sredstva

                        0,310

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        4,620

                        UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7.višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

                        0,310

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        4,620

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina2022.

                        Godina2023.

                        Godina2024.

                        Godina2025.

                        Godina2026.

                        Godina2027.

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1.–7.višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        0,310

                        2,562

                        4,862

                        2,362

                        4,862

                        4,862

                        19,820

                        Plaćanja

                        0,310

                        2,562

                        4,862

                        2,362

                        4,862

                        4,862

                        19,820

               3.2.2.Procijenjeni rezultati financirani odobrenim sredstvima za poslovanje

               Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina2022.

                        Godina2023.

                        Godina2024.

                        Godina2025.

                        Godina2026.

                        Godina2027.

                        Vrsta
                           105

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJEVI br. 1 i 2
                           106

                        – Rezultat

                        Broj digitaliziranih postupaka pravosudne suradnje u EU-u

                        8

                        5,343

                        9

                        5,343

                        17

                        10,686

                        Međuzbroj za posebne ciljeve br. 1 i 2

                        8

                        5,343

                        9

                        5,343

                        17

                        10,686

                        UKUPNO

                        8

                        5,343

                        9

                        5,343

                        17

                        10,686

               3.2.3.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.

               –☒
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina2022.

                        Godina2023.

                        Godina2024.

                        Godina2025.

                        Godina2026.

                        Godina2027.

                        UKUPNO

                        NASLOV 7.višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        0,304

                        0,608

                        0,608

                        0,608

                        0,608

                        0,608

                        3,344

                        Ostali administrativni rashodi

                        0,006

                        0,254

                        0,254

                        0,254

                        0,254

                        0,254

                        1,276

                        Međuzbroj za NASLOV 7.višegodišnjeg financijskog okvira

                        0,310

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        4,620

                        Izvan NASLOVA 7.
                           107
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        Ostali administrativni rashodi

                        Međuzbroj izvan NASLOVA 7.višegodišnjeg financijskog okvira

                        UKUPNO

                        0,310

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        0,862

                        4,620

               Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               3.2.4.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –☒
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena

                        Godina2022.

                        Godina2023.

                        Godina 2024.

                        Godina2025.

                        Godina2026.

                        Godina2027.

                        20 01 02 01 (sjedište i predstavništva Komisije)

                        2

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

                        20 01 02 03 (delegacije)

                        01 01 01 01  (neizravno istraživanje)

                         01 01 01 11 (izravno istraživanje)

                        Druge proračunske linije (navesti)

                        20 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)

                        20 02 03 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)

                        XX 01  xx yy zz
                           108

                        – u sjedištima

                        – u delegacijama

                        01 01 01 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)

                         01 01 01 12 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)

                        Druge proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

                        2

                        4

                        4

                        4

                        4

                        4

               XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        2 službenika za pravna pitanja i pitanja politike (AD) – odgovorni su za pripremu, izradu i donošenje provedbenih akata, analizu pravnih zahtjeva, organiziranje rada odborâ i predsjedanje odborima te povezivanje s agencijom eu-LISA.

                        1 voditelj poslovanja (AD) – odgovoran je za povezivanje s dionicima nacionalnih tijela država članica, utvrđivanje tijekova rada u poslovanju, zahtjeva u pogledu poslovanja i proizvoda te usluga savjetovanja na licu mjesta.

                        1 voditelj IT projekata (AD) – odgovoran je za razvoj i održavanje decentraliziranog IT sustava te podršku za taj sustav, njegovu referentnu implementaciju te upravljanje projektima, kvalitetom i ugovorima.

                        Vanjsko osoblje

               3.2.5.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom

               Prijedlog/inicijativa:

               –☒
                     može se u potpunosti financirati preraspodjelom unutar relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira (VFO).

                  Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti predmetne proračunske linije i odgovarajuće iznose. U slučaju većeg reprogramiranja dostaviti tablicu u Excel formatu.

               –◻
                     zahtijeva upotrebu nedodijeljene razlike u okviru relevantnog naslova VFO-a i/ili upotrebu posebnih instrumenata kako su definirani u Uredbi o VFO-u.

                  Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije, odgovarajuće iznose te instrumente čija se upotreba predlaže.

               –◻
                     zahtijeva reviziju VFO-a.

                  Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.

               3.2.6.Doprinos trećih strana

               U prijedlogu/inicijativi:

               –☒
                     ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.

               –◻
                     predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:

               Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        GodinaN
                           109

                        GodinaN+1

                        GodinaN+2

                        GodinaN+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        Ukupno

                        Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju

                        UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               –☒
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:

               ◻
                     na vlastita sredstva

               ◻
                     na ostale prihode

               navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻

                    U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Proračunska linija prihoda:

                        Odobrena sredstva dostupna za tekuću financijsku godinu

                        Učinak prijedloga/inicijative
                           110

                        GodinaN

                        GodinaN+1

                        GodinaN+2

                        GodinaN+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        Članak ………….

               Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

                  […]

               Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)

                  […]

                     (1)

                        Povelja Europske unije o temeljnim pravima (SL C 326, 26.10.2012., str. 391.–407.).

                     (2)

                        COM(2021) 700 final.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2020/1784 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima (dostava pismena) (preinaka) (SL L 405, 2.12.2020., str. 40.–78.) i Uredba (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”) (SL L 324, 10.12.2007., str. 79.–120.).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2020/1783 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (izvođenje dokaza) (preinaka) (SL L 405, 2.12.2020., str. 1.–39.).

                     (5)

                        COM(2020) 710 final.

                     (6)

                        U kontekstu ovog Prijedloga uredbe načelo „digitalizacija kao standard” trebalo bi shvatiti kao sredstvo kojim će se digitalni kanal za komunikaciju učiniti najpoželjnijim za upotrebu kako bi se poboljšala učinkovitost i otpornost komuniciranja te smanjili troškovi i administrativno opterećenje.

                     (7)

                        COM(2020) 690 final.

                     (8)

                        COM(2020) 712 final.

                     (9)

                        COM(2018) 225 final – 2018/0108 (COD).

                     (10)

                        Zaključci Vijeća o oblikovanju digitalne budućnosti Europe (2020/C 202 I/01) (SL C 202I, 16.6.2020., str. 1.–12.).

                     (11)

                        Zaključci Vijeća „Pristup pravosuđu – iskorištavanje mogućnosti digitalizacije” (2020/C 342 I/01) (SL C 342I, 14.10.2020., str. 1.–7.).

                     (12)

                        Uveden u skladu sa „Zaključcima Vijeća o unapređenju kaznenog pravosuđa u kiberprostoru” od 9. lipnja 2016.

                     (13)

                        Zaključci Vijeća „Europski uhidbeni nalog i postupci izručenja – trenutačni izazovi i daljnji koraci” (2020/C 419/09) (SL C 419, 4.12.2020., str. 23.–30.).

                     (14)

                        Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.–114.).

                     (15)

                        COM(2021) 281 final.

                     (16)

                        JOIN(2020) 18 final.

                     (17)

                        COM(2020) 823 final.

                     (18)

                        COM(2020) 713 final.

                     (19)

                        Pročišćena verzija Ugovora o funkcioniranju Europske unije (SL C 326, 26.10.2012., str. 47.–390.).

                     (20)

                        SWD(2021) 392.

                     (21)

                        https://data.europa.eu/doi/10.2838/118529

                     (22)

                        SWD(2021) 392.

                     (23)

                        Glavni informatički alat koji je dosad razvijen na razini EU-a kao jedinstveno sučelje za pristup informacijama i uslugama u području pravosuđa.

                     (24)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.–98.).

                     (25)

                        Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.–88.).

                     (26)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.–131.).

                     (27)

                        SWD(2021) 392.

                     (28)

                        Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.–34.).

                     (29)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija. Digitalizacija pravosuđa u Europskoj uniji. Paket mogućih instrumenata, COM(2020) 710 final.

                     (30)

                        Uredba (EU) 2020/1784 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima (dostava pismena) (SL L 405, 2.12.2020., str. 40.).

                     (31)

                        Uredba (EZ) br. 1393/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima („dostava pismena”), i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1348/2000 (SL L 324, 10.12.2007., str. 79.).

                     (32)

                        Uredba (EU) 2020/1783 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (izvođenje dokaza) (preinaka) (SL L 405, 2.12.2020., str. 1.).

                     (33)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1206/2001 od 28. svibnja 2001. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (SL L 174, 27.6.2001., str. 1.).

                     (34)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

                     (35)

                        Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

                     (36)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 4/2009 od 18. prosinca 2008. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršenju sudskih odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obvezu uzdržavanja (SL L 7, 10.1.2009., str. 1.–79.).

                     (37)

                        Uredba Vijeća (EU) 2019/1111 od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece (SL L 178, 2.7.2019., str. 1.).

                     (38)

                        Uredba (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o postupku u slučaju nesolventnosti (SL L 141, 5.6.2015., str. 19.).

                     (39)

                        Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.–114.).

                     (40)

                        Uredba (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (SL L 399, 30.12.2006., str. 1.).

                     (41)

                        Uredba (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti (SL L 199, 31.7.2007., str. 1.).

                     (42)

                        Uredba (EU) br. 655/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi postupka za europski nalog za blokadu računa kako bi se pojednostavila prekogranična naplata duga u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 189, 27.6.2014., str. 59.).

                     (43)

                        Uredba (EU) 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje (SL L 303, 28.11.2018., str. 1.).

                     (44)
                  *
                        DIREKTIVA EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Direktive Vijeća 2003/8/EZ, okvirnih odluka Vijeća 2002/465/PUP, 2002/584/PUP, 2003/577/PUP, 2005/214/PUP, 2006/783/PUP, 2008/909/PUP, 2008/947/PUP, 2009/829/PUP i 2009/948/PUP te Direktive 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu digitalizacije pravosudne suradnje.

                     (45)

                        Međuinstitucijski sporazum Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o boljoj izradi zakonodavstva (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.–14.).

                     (46)

                        Povelja Europske unije o temeljnim pravima (SL C 326, 26.10.2012., str. 391.–407.).

                     (47)

                        Direktiva 2010/64/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (SL 2010 L 280/1); Direktiva 2012/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o pravu na informiranje u kaznenom postupku (SL 2012 L 142/1); Direktiva 2013/48/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o pravu na pristup odvjetniku u kaznenom postupku i u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga te o pravu na obavješćivanje treće strane u slučaju oduzimanja slobode i na komunikaciju s trećim osobama i konzularnim tijelima (SL 2013 L 294/1); Direktiva (EU) 2016/343 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o jačanju određenih vidova pretpostavke nedužnosti i prava sudjelovati na raspravi u kaznenom postupku (SL 2016 L 65/1); Direktiva (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (SL 2016 L 132/1); Direktiva (EU) 2016/1919 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o pravnoj pomoći za osumnjičenike i okrivljenike u kaznenom postupku i za tražene osobe u postupku na temelju europskog uhidbenog naloga (SL L 297, 4.11.2016.).

                     (48)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).

                     (49)

                        Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

                     (50)

                        Direktiva (EU) 2016/800 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o postupovnim jamstvima za djecu koja su osumnjičenici ili optuženici u kaznenim postupcima (SL L 132, 21.5.2016., str. 1.–20.).

                     (51)

                        Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.–18.).

                     (52)

                        Uredba (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog (SL L 399, 30.12.2006., str. 1.).

                     (53)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (54)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (55)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (56)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (57)

                        Uredba (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti (SL L 199, 31.7.2007., str. 1.).

                     (58)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (59)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (60)

                        Uredba (EU) br. 655/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi postupka za europski nalog za blokadu računa kako bi se pojednostavila prekogranična naplata duga u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 189, 27.6.2014., str. 59.).

                     (61)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (62)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (63)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (64)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (65)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (66)

                        Uredba (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o postupku u slučaju nesolventnosti (SL L 141, 5.6.2015., str. 19.).

                     (67)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (68)

                        Uredba (EU) 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje (SL L 303, 28.11.2018., str. 1.).

                     (69)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (70)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (71)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (72)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (73)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (74)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (75)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (76)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (77)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (78)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (79)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (80)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (81)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (82)
                  *
                        Prijedlog uredbe (EU) Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (COM(2021) 759).

                     (83)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (84)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (85)
                  *
                        Uredba (EU) […] Europskog parlamenta i Vijeća o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje (SL L …).

                     (86)

                        Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (87)

                        Uredba (EU) 2021/694 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2021. o uspostavi programa Digitalna Europa te o stavljanju izvan snage Odluke (EU) 2015/2240 (SL L 166, 11.5.2021., str. 1.–34.).

                     (88)

                        SWD(2021) 392.

                     (89)

                        https://www.e-codex.eu/

                     (90)

                        Uredba (EU) 2020/1784 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o dostavi, u državama članicama, sudskih i izvansudskih pismena u građanskim ili trgovačkim stvarima (dostava pismena) (SL L 405, 2.12.2020., str. 40.–78.).

                     (91)

                        Uredba (EU) 2020/1783 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2020. o suradnji između sudova država članica u izvođenju dokaza u građanskim ili trgovačkim stvarima (izvođenje dokaza) (preinaka) (SL L 405, 2.12.2020., str. 1.–39.).

                     (92)

                        COM(2020) 710 final.

                     (93)

                        Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o računalnom sustavu za komunikaciju u prekograničnim građanskim i kaznenim postupcima (sustav e-CODEX) i izmjeni Uredbe (EU) 2018/1726 (COM(2020) 712 final).

                     (94)

                        Uredba (EU) br. 910/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjerenja za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu i stavljanju izvan snage Direktive 1999/93/EZ (SL L 257, 28.8.2014., str. 73.–114.).

                     (95)

                        Uredba (EU) 2021/693 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Pravosuđe i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1382/2013 (SL L 156, 5.5.2021., str. 21.–38.).

                     (96)

                        Sve mjere nakon 2027. ovisit će o dostupnosti sredstava dodijeljenih u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) te ne dovode u pitanje budući prijedlog Komisije o VFO-u za razdoblje nakon 2027.

                     (97)

                        Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (98)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (99)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (100)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.

                     (101)

                        Prema službenoj proračunskoj nomenklaturi.

                     (102)

                        Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.

                     (103)

                        GU CNECT stavit će GU-u JUST na raspolaganje odobrena sredstva nakon donošenja relevantnih programa rada.

                     (104)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (105)

                        Kako je opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (106)

                        Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.

                     (107)

                        U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                     (108)

                        Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative. Umjesto „N” upisati predviđenu prvu godinu provedbe (na primjer: 2021.). Isto vrijedi i za ostale godine.

                     (109)

                        Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 1.12.2021.
            COM(2021) 759 final

            PRILOZI

            Prijedlogu UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o digitalizaciji pravosudne suradnje i pristupa pravosuđu u prekograničnim građanskim, trgovačkim i kaznenim stvarima te o izmjeni određenih akata u području pravosudne suradnje
            {SEC(2021) 580 final} - {SWD(2021) 392 final} - {SWD(2021) 393 final}

               PRILOG 1.
               Pravni akti u području pravosudne suradnje u građanskim i trgovačkim stvarima

               (1)Direktiva Vijeća 2002/8/EZ od 27. siječnja 2003. o unapređenju pristupa pravosuđu u prekograničnim sporovima utvrđivanjem minimalnih zajedničkih pravila o pravnoj pomoći u takvim sporovima.

               (2)Uredba (EZ) br. 805/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o uvođenju europskog naloga za izvršenje za nesporne tražbine.

               (3)Uredba (EZ) br. 1896/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o uvođenju postupka za europski platni nalog.

               (4)Uredba (EZ) br. 861/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. srpnja 2007. o uvođenju europskog postupka za sporove male vrijednosti.

               (5)Uredba Vijeća (EZ) br. 4/2009 od 18. prosinca 2008. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršenju sudskih odluka te suradnji u stvarima koje se odnose na obvezu uzdržavanja.

               (6)Uredba (EU) br. 650/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o nadležnosti, mjerodavnom pravu, priznavanju i izvršavanju odluka i prihvaćanju i izvršavanju javnih isprava u nasljednim stvarima i o uspostavi Europske potvrde o nasljeđivanju.

               (7)Uredba (EU) br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2012. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (preinačena).

               (8)Uredba (EU) br. 655/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o uspostavi postupka za europski nalog za blokadu računa kako bi se pojednostavila prekogranična naplata duga u građanskim i trgovačkim stvarima.

               (9)Uredba (EU) 2015/848 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o postupku u slučaju nesolventnosti.

               (10)Uredba Vijeća (EU) 2016/1103 od 24. lipnja 2016. o provedbi pojačane suradnje u području nadležnosti, mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka u stvarima bračnoimovinskih režima.

               (11)Uredba Vijeća (EU) 2016/1104 od 24. lipnja 2016. o provedbi pojačane suradnje u području nadležnosti, mjerodavnog prava te priznavanja i izvršenja odluka u stvarima imovinskih posljedica registriranih partnerstava.

               (12)Uredba Vijeća (EU) 2019/1111 od 25. lipnja 2019. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanima s roditeljskom odgovornošću te o međunarodnoj otmici djece.

               PRILOG 2.
               Pravni akti u području pravosudne suradnje u kaznenim stvarima

               (1)Okvirna odluka Vijeća 2002/465/PUP od 13. lipnja 2002. o zajedničkim istražnim timovima.

               (2)Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP od 13. lipnja 2002. o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica.

               (3)Okvirna Odluka Vijeća 2003/577/PUP od 22. srpnja 2003. o izvršenju odluka o zamrzavanju imovine i osiguranju dokaza u Europskoj uniji.

               (4)Okvirna odluka Vijeća 2005/214/PUP od 24. veljače 2005. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na novčane kazne.

               (5)Okvirna odluka Vijeća 2006/783/PUP od 6. listopada 2006. o primjeni načela međusobnog priznavanja naloga za oduzimanje.

               (6)Okvirna odluka Vijeća 2008/909/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja presuda u kaznenim predmetima kojima se izriču kazne zatvora ili mjere koje uključuju oduzimanje slobode s ciljem njihova izvršenja u Europskoj uniji.

               (7)Okvirna odluka Vijeća 2008/947/PUP od 27. studenoga 2008. o primjeni načela uzajamnog priznavanja na presude i probacijske odluke s ciljem nadzora probacijskih mjera i alternativnih sankcija.

               (8)Okvirna odluka Vijeća 2009/829/PUP od 23. listopada 2009. o primjeni načela uzajamnog priznavanja odluka o mjerama nadzora među državama članicama Europske unije kao alternative privremenom pritvoru.

               (9)Okvirna odluka Vijeća 2009/948/PUP od 30. studenoga 2009. o sprečavanju i rješavanju sporova o izvršavanju nadležnosti u kaznenim postupcima.

               (10)Direktiva 2014/41/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima.

               (11)Uredba (EU) 2018/1805 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o uzajamnom priznavanju naloga za zamrzavanje i naloga za oduzimanje.