               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.10.2018.
            COM(2018) 667 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temeljuzahtjeva iz Grčke – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”).

               2.Dana 22. svibnja 2018. Grčka je podnijela zahtjev EGF/2018/003 EL/Attica publishing za financijski doprinos iz EGF-a, nakon otpuštanja
                  2
                u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 58 NACE-a Rev. 2 (Izdavačke djelatnosti) u regiji Aττική (Atika) (EL30), regiji razine NUTS 2 u Grčkoj.

               3.Komisija je nakon ocjenjivanja tog zahtjeva, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                        EGF/2018/003 EL/Attica publishing

                        Država članica

                        Grčka

                        Predmetne regije (razina NUTS 2
                           3
                        )

                        Aττική (Atika) (EL30)

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        22. svibnja 2018.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        22. svibnja 2018.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        1. kolovoza 2018.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        12. rujna 2018.

                        Rok za dovršetak ocjenjivanja

                        24. listopada 2018.

                        Intervencijski kriterij

                        Članak 4. stavak 1. točka (b) Uredbe o EGF-u

                        Broj obuhvaćenih poduzeća

                        3

                        Sektor/sektori gospodarske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           4

                        Odjeljak 58. (Izdavačke djelatnosti)

                        Referentno razdoblje (devet mjeseci):

                        29. svibnja 2017. – 28. veljače 2018.

                        Ukupan broj otpuštanja

                        550

                        Ukupan broj prihvatljivih korisnika

                        550

                        Ukupan broj ciljanih korisnika

                        550

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        3 697 500

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           5
                         (EUR)

                        150 000

                        Ukupni proračun (EUR):

                        3 847 500

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        2 308 500

               OCJENJIVANJE ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Grčka je podnijela zahtjev EGF/2018/003 EL/Attica publishing 22. svibnja 2018., u roku od 12 tjedana od datuma kad su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je istog dana potvrdila primitak zahtjeva te od Grčke zatražila dodatne informacije 1. kolovoza 2018., odnosno u roku od dva tjedna od dana od kojeg je Komisija raspolagala prijevodom zahtjeva. Te su dodatne informacije dostavljene u roku od šest tjedana od datuma tog zahtjeva na dan 1. kolovoza 2018. Rok od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 24. listopada 2018.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Intervencijski kriteriji

               5.Grčka je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se propisuje najmanje 500 radnika otpuštenih u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom u odjeljku NACE Rev. 2 i smještena su u jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama razine NUTS 2 u državi članici. U ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 58 NACE Rev. 2 (Izdavačke djelatnosti) u regiji Aττική (Atika) (EL30) razine NUTS 2 došlo je do 550 otpuštanja.

               6.Za ovaj je zahtjev devetomjesečno referentno razdoblje trajalo od 29. svibnja 2017. do 28. veljače 2018.

               Predmetna poduzeća i korisnici

               7.Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju

                        Poduzeća

                        Broj otpuštanja u referentnom razdoblju

                        Lambrakis Press SA (DOL)

                        324

                        Ethnos Publications SA

                        185

                        Pegasus Magazines Publications

                        41

                        Ukupan broj poduzeća 3

                        Ukupan broj otpuštanja

                        550

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               8.Otpuštanja tijekom referentnog razdoblja računala su se od datuma na koji je poslodavac pojedinačno obavijestio svakog radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu.

               Prihvatljivi korisnici

               9.Ukupan je broj prihvatljivih korisnika 550.

               Veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane u Uredbi (EZ) br. 546/2009

               10.Kako bi se utvrdila poveznica između otpuštanja i globalne financijske i ekonomske krize razmatrane u Uredbi (EZ) br. 546/2009, Grčka navodi da se u razdoblju od 2008. do 2016. realni grčki BDP po stanovniku smanjio za 25% (s 22 600 EUR na 17 000 EUR), dok se nezaposlenost povećala za gotovo 16 postotnih bodova (sa 7,8 % na 23,6 %).

               BDP po stanovniku u tisućama eura
                  (2005.–2016., u stalnim cijenama iz 2010.)

                        EU28

                        Grčka

               Izvor INE GSEE
                  6
               , na temelju podataka AMECO-a
                  7
               .

               Ukupna stopa nezaposlenosti (%)
               − Postotak aktivnog stanovništva −

                        EU28

                        Grčka

               Izvor: Eurostat.
                  8

               11.Nadalje, kako bi otplatila vanjski dug, grčka vlada od 2008. provodi nepopularne mjere kao što su povećanje poreznih stopa, racionalizacija u javnim rashodima i smanjenje plaća zaposlenika u javnom sektoru. Plaće su se smanjivale i u privatnom sektoru u pokušaju da se poveća konkurentnost grčkoga gospodarstva.

               12.U razdoblju od siječnja 2008. do siječnja 2018. u državama članicama EU-a zabilježen je rast minimalnih plaća. Samo se u Grčkoj nacionalna minimalna plaća smanjila za 14 %.

               Minimalna plaća
                  (siječanj 2008. i siječanj 2018.)

                        Minimalna plaća (EUR mjesečno)

                        Prosječna godišnja stopa promjene (%)

                        Bugarska

                        Litva

                        Rumunjska

                        Latvija

                        Mađarska

                        Hrvatska (*)

                        Češka

                        Slovačka

                        Estonija

                        Poljska

                        Portugal

                        Grčka

                        Malta

                        Slovenija

                        Španjolska

                        Ujedinjena Kraljevina

                        Njemačka (*)

                        Francuska

                        Belgija

                        Nizozemska

                        Irska

                        Luksemburg

                        Skupina 1.

                        Skupina 2.

                        Skupina 3.

                        Minimalna plaća, siječanj 2008. (ljestvica s lijeve strane)

                        Minimalna plaća, siječanj 2018. (ljestvica s lijeve strane)

                        Prosječna godišnja stopa promjene, od siječnja 2008. do siječnja 2018. (ljestvica s desne strane)

                        Napomena: Danska, Italija, Cipar, Austrija, Finska i Švedska nemaju nacionalnu minimalnu plaću.

                        (1) Srpanj 2008. umjesto siječnja 2008.

                        (2) Podaci za siječanj 2008. i godišnja stopa promjene nisu dostupni

                        Izvor: Eurostat (online data code earn_mw_cur)

               13.Na temelju rezultata istraživanja radne snage u drugom tromjesečju 2016. udio radnika/zaposlenika koji zarađuju manje od 700 EUR povećao se za oko 26 postotnih bodova (s 13,1 % na 38,8 %) u razdoblju od 2009. do 2016., dok se broj radnika/zaposlenika koji zarađuju više od 700 EUR smanjio u svim platnim razredima
                  9
               .

               Kretanje plaća u privatnom sektoru u Grčkoj
                  (2009.–2016.)

               (*) Ne znaju ili ne odgovaraju na pitanje

               Izvor INE/GSEE, na temelju ELSTAT-a, Istraživanje radne snage (drugo tromjesečje 2009. i drugo tromjesečje 2016.)
                  10

               14.Zbog rastuće nezaposlenosti i smanjenja plaća prihod kućanstava u Grčkoj smanjuje se od početka ekonomske i financijske krize 2008. Neposredni učinak tog smanjenja bio je pad potrošnje. Potrošnja kućanstava u Grčkoj kontinuirano se smanjivala u razdoblju od 2008. do 2013. te se potom zadržala na istoj razini. Kućanstva su uvelike srezala sve nepotrebne troškove te smanjila neke od osnovnih troškova.

               Prihod kućanstva i potrošnja u eurima
                  (Grčka, Q4 2008 – drugo tromjesečje 2016., u stalnim cijenama iz 2010.)

                        Raspoloživi prihod

                        Potrošnja

               Izvor INE GSEE
                  11
               , na temelju podataka Eurostata

               15.U razdoblju od 2011. do 2017. prodaja dnevnog i periodičnog tiska u Grčkoj drastično je pala. Prodaja novina smanjila se sa 144 milijuna primjeraka 2011. na 57 milijuna 2017., a prodaja časopisa sa 60 milijuna na 23 milijuna primjeraka. Kontinuirano smanjenje posljedica je ekonomske i financijske krize koja i dalje utječe na grčko gospodarstvo (pad prihoda kućanstava, visoka nezaposlenost itd.) u kombinaciji s naglim razvojem digitalnih medija koji mijenjaju sektor izdavaštva.

               Prodaja dnevnog i periodičnog tiska 2012.–2017.
                  % iz godine u godinu

                        2012.

                        2013.

                        2014.

                        2015.

                        2016.

                        2017.

                        Dnevni tisak
                           (novine)

                        –18,9

                        –10,5

                        –8,9

                        –10,7

                        –15,9

                        –19,6

                        Periodični tisak
                           (časopisi)

                        –22

                        –15,0

                        –7,3

                        –19,8

                        –9,0

                        –15,4

               Izvor: Baza IBHS o Istraživanju dnevnog i periodičnog tiska ELSTAT-a 2017.
                  12

               16.Predmetni zahtjev nastavak je zahtjeva EGF/2014/018 GR Attica publishing. I dalje vrijede argumenti predstavljeni u prethodnom zahtjevu.

               17.Do sada su u sektoru izdavačkih djelatnosti podnesena tri zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a i svi su se temeljili svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi
                  13
               .

               Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

               18.Događaji koji su doveli do otpuštanja veliko su smanjenje rashoda za oglašavanje velikih oglašivača kao što su proizvođači automobila i banke te smanjenje prodaje dnevnog i periodičnog tiska. I jedno i drugo posljedice su ekonomske krize. Pad prodaje povezan je i s prelaskom čitatelja s tiska na elektroničke medije zbog njihove dostupnosti i neposrednosti, a uzrokovan je i činjenicom da su digitalne inačice novina uglavnom besplatne (64 % ispitanika u istraživanju utjecaja elektroničkih medija na promjene stavova čitatelja složilo se s tvrdnjom da više ne upotrebljavaju tiskane izvore informacija zbog njihove cijene
                  14
               ).

               19.Budući da im se promet pogoršao tijekom krize, izdavačka poduzeća naišla su na ozbiljne poteškoće u pogledu održivosti. U desetljeću od 2005. do 2014. promet izdavačkog sektora smanjio se za 56,4 %. Tijekom protekle tri godine taj se promet dodatno smanjio za 14,3 % 2015., 8,3 % 2016. te 19,5 % 2017. zbog pada prihoda od oglašavanja i prodaje. Nedostupnost zajmova i nedovoljna likvidnost kao nuspojave recesije grčkoga gospodarstva dodatno su otežali situaciju poduzeća u izdavačkom sektoru, što je dovelo do prekida aktivnosti, prodaje poduzeća i otpuštanja.

               Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               20.Do svih otpuštanja došlo je u regiji Atici. Predviđene posljedice na područje povezane su s otežanim ponovnim zapošljavanjem zbog nedostatka radnih mjesta i velikog broja tražitelja zaposlenja, posebno dugotrajno nezaposlenih.

               21.Iako se stopa nezaposlenosti u Grčkoj smanjuje od 2014. kad je bila na vrhuncu (27,2 %), u siječnju 2018. stopa nezaposlenosti još uvijek je bila veća od 20 %
                  15
               , a dugotrajna nezaposlenost (više od 12 mjeseci) činila je 55,2 % ukupne nezaposlenosti
                  16
               .

               22.Na regiju Atiku odnosi se 34,7 % ukupne nezaposlenosti u Grčkoj, te 36 % dugotrajne nezaposlenosti. Osim toga, udio dugotrajnih tražitelja zaposlenja u toj regiji čini 57,4 % svih tražitelja zaposlenja (dva postotna boda iznad državnog prosjeka)
                  17
               .

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               23.Očekuje se da će u mjerama sudjelovati svih 550 otpuštenih radnika. Podjela ciljanih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika

                        Spol

                        Muškarci

                        320

                        (58,18 %)

                        Žene

                        230

                        (41,82 %)

                        Državljanstvo

                        Građani EU-a

                        549

                        (99,82 %)

                        Građani država izvan EU-a

                        1

                        (0,18 %)

                        Dobna skupina

                        15–24 godine

                        3

                        (0,55 %)

                        25–29 godina

                        6

                        (1,09 %)

                        30–54 godina

                        460

                        (83,63 %)

                        55–64 godine

                        80

                        (14,55 %)

                        stariji od 64 godine

                        1

                        (0,18 %)

               Prihvatljivost predloženih mjera

               24.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

               –Profesionalna orijentacija: Popratna mjera ponudit će se svim korisnicima i sastojat će se od pojedinačnih savjetovanja (osim savjetovanja s općim informacijama koje će biti grupno) te obuhvatiti sljedeće korake:

               1. Opće informacije. Svim radnicima žele se pružiti informacije o projektu i prednostima sudjelovanja u njemu.

               2. Uključivanje i registracija. Obuhvaća informacije o dostupnim uslugama i programima osposobljavanja te zahtjevima u pogledu vještina i osposobljavanja.

               3. Dokument s osobnim podacima i podacima o kvalifikacijama. Radnicima se želi pomoći da identificiraju vlastite jake i slabe strane te mogućnosti s obzirom na interese i da osmisle realističan plan razvoja karijere. Nakon te ocjene sastavlja se dokument s osobnim podacima i podacima o kvalifikacijama u kojem se utvrđuju i osobni projekt i akcijski plan.

               4. Pomoć pri traženju zaposlenja i profesionalno usmjeravanje. To uključuje: 1) osposobljavanje u horizontalnim pitanjima kao što je razvoj socijalnih vještina, prilagodba novim situacijama, donošenje odluka; 2) pomoć pri traženju zaposlenja, uključujući informacije o dostupnim poslovima, aktivno traženje prilika za zaposlenje u lokalnom i regionalnom području, tehnike traženja zaposlenja i osposobljavanje za pisanje životopisa i molbi te pripremanje za razgovor za posao; 3) profesionalno usmjeravanje: Savjetnici će otpuštenim radnicima osigurati strukovno usmjeravanje i uputiti ih na određene poslovne ponude.

               5. Savjeti za zapošljavanje. Savjetnici će biti na raspolaganju radnicima i za vrijeme provedbe programa osposobljavanja i pojedinačnih planova za ponovno uključivanje u rad. Korisnicima koji žele pokrenuti vlastito poduzeće omogućit će se općenita potpora i savjetovanje o poduzetništvu u okviru ovog koraka.

               6. Praćenje. Ova mjera uključuje praćenje sudionika tijekom šest mjeseci nakon prestanka provedbe mjera. Provodit će se o trošku države članice.

               –Osposobljavanje, prekvalifikacija i strukovno osposobljavanje. Mjera se sastoji od pružanja strukovnog osposobljavanja koje odgovara prepoznatim potrebama tržišta rada te u područjima i sektorima koji imaju potencijala za razvoj. Programima osposobljavanja uzet će se u obzir i potrebe radnika koje su utvrđene tijekom profesionalne orijentacije. Nudit će se dvije vrste osposobljavanja: programi strukovnog osposobljavanja (u trajanju od 300 sati) i specijalizirani tečajevi kojima se stječu potvrde ili odobrenja za rad te obrazovni programi. Ponuda planiranih programa osposobljavanja odražava preferencije korisnika iz predmeta Atika I
                  18
                kao što su poslovno upravljanje; e-trgovina; prodaja, marketing i društveni mediji; osnovne i napredne IT vještine; web-dizajn; te logistika. Međutim, konačna ponuda osposobljavanja uzet će u obzir rezultate profesionalne orijentacije.

               –Doprinos za pokretanje poduzeća. Radnici koji pokreću vlastito poduzeće dobit će do 15 000 EUR kao doprinos za pokrivanje troškova na početku poslovanja. U Grčkoj je pristup financiranju jedna od najvećih poteškoća s kojima se poduzetnici susreću prilikom pokretanja posla. Zbog nedovoljne likvidnosti banke odbijaju većinu zahtjeva za zajam. Cilj je ove mjere navedenom financijskom potporom promicati poduzetništvo.

               –Naknada za traženje posla i osposobljavanje. Za pokrivanje troškova nastalih za vrijeme sudjelovanja u aktivnostima profesionalne orijentacije korisnici će dobiti 40 EUR po danu sudjelovanja. Za vrijeme osposobljavanja naknada će iznositi 3,33 EUR po satu.

               –Poticaji za zapošljavanje. Od tih poticaja koristi imaju otpušteni radnici zato što se njima olakšava njihovo ponovno zapošljavanje u drugom poduzeću. Poduzeće koje ih zaposli primat će 650 EUR mjesečno u razdoblju od najviše šest mjeseci, pod uvjetom da radnik ostane na radnome mjestu nakon prestanka isplate poticaja i to najmanje dodatnih šest mjeseci.

               25.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               26.Grčka je dostavila tražene podatke o mjerama koje su na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora obvezne za predmetno poduzeće. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Procijenjeni proračun

               27.Predviđeni ukupni troškovi iznose 3 847 500 EUR, u što su uključeni rashodi za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 3 697 500 EUR i rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja u iznosu od 150 000 EUR.

               28.Ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 2 308 500 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak po sudioniku
                        (u EUR)

                        Predviđeni ukupni troškovi

                        (u EUR)
                           19

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Profesionalna orijentacija
                           (Επαγγελματική συμβουλευτική)

                        550

                        1 250

                        687 500

                        Osposobljavanje, prekvalifikacija i strukovno osposobljavanje
                           (Επαγγελματική Κατάρτιση, Εξειδικευμένη κατάρτιση)

                        550

                        1 573

                        865 000

                        Doprinos za pokretanje poduzeća
                           (Συνεισφορά για σύσταση επιχείρησης)

                        60

                        15 000

                        900 000

                        Međuzbroj (a)

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama

                        –

                        2 452 500

                        (66,33 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        Naknada za traženje zaposlenja

                        550

                        1 000

                        550 000

                        Naknada za osposobljavanje

                        500

                        1 000

                        500 000

                        Poticaji za zapošljavanje
                           (Επιδότηση θέσεων εργασίας)

                        50

                        3 900

                        195 000

                        Međuzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama

                        –

                        1 245 000

                        (33,67 %)

                         Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Pripremne aktivnosti

                        –

                        10 000

                        2. Upravljanje

                        –

                        80 000

                        3. Informiranje i promidžba

                        –

                        30 000

                        4. Kontrola i izvješćivanje

                        –

                        30 000

                        Međuzbroj (c)

                        Postotak ukupnih troškova

                        –

                        150 000

                        (3,90 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        –

                        3 847 500

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        –

                        2 308 500

               29.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne premašuju 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Grčka je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.

               30.Grčka je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće biti viši od 15 000 EUR po korisniku.

               Razdoblje prihvatljivosti izdataka

               31.Grčka je započela s pružanjem usluga prilagođenih potrebama ciljanim korisnicima 22. kolovoza 2018. Stoga će izdaci za te mjere biti prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 22. kolovoza 2018. do 22. kolovoza 2020.

               32.Grčka je počela stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 22. lipnja 2018. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 22. lipnja 2018. do 22. veljače 2021.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               33.Izvor nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja je nacionalni program javnog ulaganja grčkog Ministarstva gospodarstva i razvoja.

               34.Grčka je potvrdila da se za navedene mjere za koje se dodjeljuje financijski doprinos iz EGF-a neće primati i financijski doprinosi iz drugih financijskih instrumenata Unije.

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               35.Grčka je navela da su o zahtjevu i koordiniranom paketu personaliziranih usluga 11. svibnja 2018. raspravljali predstavnici sindikata novinara atenskih dnevnih novina (ΕΣΗΕΑ), udruženje radnika dnevnih tiskovina u Ateni (ΕΠΗΕΑ) i  Ministarstvo rada.

               Sustavi upravljanja i nadzora

               36.Zahtjev sadržava opis sustava upravljanja i nadzora u kojem se utvrđuju odgovornosti uključenih tijela. Grčka je obavijestila Komisiju da će se financijskim doprinosom upravljati te nadzor vršiti kako slijedi:

               –NSFR
                  20
               , izvršni direktorat Ministarstva rada, socijalne sigurnosti i socijalne solidarnosti  djelovat će kao upravljačko tijelo,

               –EDEL (Odbor za financijsku reviziju) kao revizorsko tijelo te

               –Posebna služba za ovjeravanje i provjeru sufinanciranih programa Ministarstva gospodarstva, infrastrukture, turizma i pomorstva kao tijelo za ovjeravanje.

               Obveze predmetne države članice

               37.Grčka je dostavila sva potrebna jamstva u pogledu sljedećeg:

               –u pristupu predloženim mjerama i njihovoj provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije,

               –ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,

               –poduzeća koja su nastavila s radom nakon što su provela otpuštanja ispunila su svoje pravne obveze kojima se uređuju otpuštanja te su se u skladu s tim obvezama pobrinula za svoje radnike,

               –za predložene mjere neće se primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te će se spriječiti dvostruko financiranje,

               –predložene mjere nadopunjavat će se mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog proračuna

               38.EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  21
               .

               39.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u i uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere te predviđene troškove, Komisija predlaže da se, radi osiguravanja financijskog doprinosa za zahtjev, mobilizira EGF u iznosu od 2 308 500 EUR, što predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih mjera.

               40.Predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  22
               .

               Povezani akti

               41.Komisija će istodobno s podnošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 2 308 500 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               42.Istodobno s donošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva iz Grčke – EGF/2018/003 EL/Attica publishing

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  23
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju, a posebno njegovu točku 13.
                  24
               ,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji („EGF”) pružanje je potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  25
               .

               (3)Grčka je 22. svibnja 2018. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 58 (Izdavačke djelatnosti) Statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti (NACE) Rev. 2 u regiji Aττική (Atika) (EL30) u Grčkoj, regiji razine 2 prema nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku („NUTS”)
                  26
               . Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Grčka osigurao financijski doprinos u iznosu od 2 308 500 EUR.

               (5)Kako bi se sredstva iz EGF-a mogla što prije upotrijebiti, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji da bi se osigurao iznos od 2 308 500 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datum donošenja]*.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)

                        U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (3)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (4)

                        SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (5)

                        U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (6)

                  Izvor INE/GSEE. Grčko gospodarstvo i zaposlenost. Godišnje izvješće za 2017.

                     (7)

                        AMECO je baza godišnjih makroekonomskih podataka koju održava Glavna uprava Europske komisije za gospodarske i financijske poslove.

                     (8)

                  http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tps00203

                     (9)

                  Izvor INE/GSEE. Grčko gospodarstvo i zaposlenost. Godišnje izvješće za 2017.

                     (10)

                        Ibidem.

                     (11)

                        Ibidem.

                     (12)

                  https://www.ibhs.gr/joomla-pages/joomla-content/list-all-categories/23-news/arthrography/172-newspapers-magazines

                     (13)

                        EGF/2009/024 NL Noord Holland i Zuid Holland publishing, COM(2010) 532.
                     EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040 i predmetni zahtjev.

                     (14)

                  Utjecaj elektroničkih medija na promjene stavova čitatelja prema tisku. Karamanlis Michalis, Atena, rujan 2016.

                     (15)

                        Izvor: ELSTAT,
                  priopćenje za medije od 12. travnja 2018.

                     (16)

                        Izvor: OAED.
                  Nezaposleni tražitelji zaposlenja registrirani pri OAED-u, siječanj 2018.

                     (17)

                        Ibidem.

                     (18)

                        EGF/2014/018 GR Attica publishing, COM(2015) 040.

                     (19)

                        Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.

                     (20)

                        Nacionalni strateški referentni okvir (NSFR)

                     (21)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (22)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (23)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (24)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (25)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (26)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 7.12.2018.
            COM(2018) 799 final
            2018/0410(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o potpisivanju, u ime Unije, sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Srbije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Člankom 54. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži
                  1
                predviđeno je da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može koordinirati operativnu suradnju između država članica i trećih zemalja s obzirom na upravljanje vanjskim granicama. U tom pogledu Agencija može na vanjskim granicama provoditi djelovanja u koja su uključene jedna država članica ili više njih i treća zemlja koja graniči s barem jednom od tih država članica, uz suglasnost te susjedne zemlje, a ta djelovanja može izvršavati i na državnom području te treće zemlje.

               U skladu s člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 u slučajevima kada je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Sporazum o statusu obuhvaća sve aspekte potrebne za provedbu tih djelovanja. Posebno se određuju opseg operacije, građanska i kaznena odgovornost te zadaće i ovlasti članova timova. Sporazumom o statusu osigurava se puno poštovanje temeljnih prava tijekom tih operacija.

               Na temelju pregovaračkih smjernica koje je donijelo Vijeće Europska komisija vodila je pregovore o sporazumu o statusu s Republikom Srbijom o djelovanjima koja Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provodi u Republici Srbiji („sporazum o statusu”) radi uspostave pravnog okvira kojim će se u slučaju potrebe za brzom reakcijom omogućiti neposredno djelovanje izradom operativnih planova. Iako su migracijski tokovi u regiji puno manjeg opsega nego 2015. i 2016., mreže organiziranog kriminala brzo prilagođavaju svoje rute i metode krijumčarenja nezakonitih migranata svakoj novoj situaciji. Nakon sklapanja sporazuma o statusu nadležna tijela Republike Srbije i država članica EU-a, uz koordinaciju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, bit će u mnogo boljem položaju da brzo odgovore na takve moguće promjene.

               Priloženi Prijedlog odluke Vijeća pravni je instrument za potpisivanje sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Srbije.

               Komisija je 21. veljače 2017. dobila odobrenje Vijeća za otvaranje pregovora s Republikom Srbijom o sporazumu o statusu o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji.

               Pregovori o sporazumu o statusu otvoreni su 7. travnja 2017., a drugi je krug održan 11. svibnja 2017. Sporazum je konačno postignut 3. kolovoza 2018. Povjerenik za migracije, unutarnje poslove i građanstvo D. Avramopoulos i ministar unutarnjih poslova Republike Srbije N. Stefanović parafirali su Sporazum o statusu 20. rujna 2018. u Beogradu.

               Komisija smatra da su ciljevi koje je Vijeće postavilo u pregovaračkim smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o statusu Uniji prihvatljiv.

               Države članice izvješćivane su te je s njima provedeno savjetovanje u okviru relevantne radne skupine Vijeća.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Trenutačno šesnaest država članica ima važeće bilateralne sporazume s Republikom Srbijom. koji uključuju niz zajedničkih mjera kao što su granične kontrole, zaštita državne granice, ophodnje, vraćanje itd. Na snazi je i radni dogovor između Ministarstva unutarnjih poslova Republike Srbije i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, koji konkretno uključuje redovito sudjelovanje predstavnika granične policije Srbije u zajedničkim operacijama koje koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, kao promatrača na državnom području država članica, uz suglasnost države članice domaćina.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Europski migracijski program
                  2
                temelji se na četiri stupa. Jedan je od tih stupova upravljanje granicama: to uključuje bolje upravljanje vanjskom granicom EU-a, posebno solidarnošću s onim državama članicama koje se nalaze na vanjskim granicama, kao i poboljšanje učinkovitosti graničnih prijelaza. Pojačani nadzor granica Republike Srbije također će pozitivno utjecati na vanjske granice EU-a, osobito na vanjske granice Bugarske, Hrvatske, Mađarske i Rumunjske, kao i na granice Republike Srbije. Daljnje jačanje sigurnosti na vanjskim granicama u skladu je i s Europskim programom sigurnosti
                  3
               .

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna su osnova ovog Prijedloga odluke Vijeća članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) te članak 79. stavak 2. točka (c) UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a.

               Člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 izričito je predviđeno da EU sklapa sporazume o statusu jer se u njemu navodi da u slučajevima kada je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti ili kada je to potrebno za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom.

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. UFEU-a Unija ima isključivu nadležnost za sklapanje međunarodnog sporazuma kada je njegovo sklapanje predviđeno zakonodavnim aktom Unije. U članku 54. stavku 4. Uredbe (EU) 2016/1624 predviđena je mogućnost da Europska unija sklopi sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Slijedom toga priloženi sporazum s Republikom Srbijom u isključivoj je nadležnosti Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Ne primjenjuje se.

               •Proporcionalnost

               S obzirom na mreže organiziranog kriminala koje brzo prilagođavaju rute i načine trgovanja nezakonitim migrantima, potrebno je da EU sudjeluje u poboljšanju kontrola na granicama Republike Srbije. Sporazum o statusu nužan je kako bi nadležnim tijelima Republike Srbije i država članica EU-a omogućio da uz koordinaciju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu brzo odgovore na takve moguće promjene. Sporazum o statusu omogućuje Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu da u slučaju iznenadnog priljeva migranata raspoređuje timove europske granične i obalne straže u Republici Srbiji.

               •Odabir instrumenta

                  Ovaj je Prijedlog u skladu s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a, kojim je predviđeno da Vijeće donosi odluke o međunarodnim sporazumima. Ne postoji drugi pravni instrument kojim bi se mogao postići cilj naveden u prijedlogu.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Nije primjenjivo.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije potrebna za pregovore o sporazumu o statusu.

               •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje

               S obzirom na to da je riječ o novom sporazumu, evaluacija ili provjera primjerenosti postojećih instrumenata ne bi mogle biti provedene.

               •Temeljna prava

                  Sporazum o statusu sadržava odredbe kojima se osigurava zaštita temeljnih prava osoba na koje utječu postupci članova tima uključenih u djelovanje koje koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu.

                  Odredbe o temeljnim pravima dodatno su objašnjene u točki 5. naslovljenoj „Ostali elementi”.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Sporazum o statusu nema financijske implikacije. Naime, troškovi koji će se namirivati iz proračuna Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bit će troškovi stvarnog raspoređivanja timova europske granične i obalne straže na temelju operativnog plana i relevantnog sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Buduće operacije na temelju sporazuma o statusu financirat će se iz vlastitih sredstava Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Komisija će osigurati odgovarajuće praćenje provedbe sporazuma o statusu.

               Republika Srbija i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu zajedno evaluiraju svaku zajedničku operaciju ili brzu intervenciju na granicama.

               Osobito, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, Republika Srbija i države članice koje sudjeluju u konkretnim djelovanjima na kraju svakog djelovanja izrađuju izvješće o primjeni odredaba sporazuma, uključujući o obradi osobnih podataka.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Ne primjenjuje se.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Područje primjene sporazuma

               Na temelju predmetnog sporazuma Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može raspoređivati timove europske granične i obalne straže s izvršnim ovlastima u Republici Srbiji kako bi provodili zajedničke operacije i brze intervencije na granicama. Iako se predmetnim sporazumom ne proširuje područje primjene Sporazuma između Europske zajednice i Republike Srbije o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka („Sporazum između EZ-a i Republike Srbije o ponovnom prihvatu”)
                  4
               , timovima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u okviru konkretne operacije vraćanja dopušteno je i da Republici Srbiji pomažu u identifikaciji osoba koje treba ponovno prihvatiti u Republiku Srbiju u skladu sa Sporazumom između EZ-a i Republike Srbije o ponovnom prihvatu.

               Timovi europske granične i obalne straže mogu se raspoređivati na državnom području Republike Srbije samo u regijama koje graniče s vanjskim granicama EU-a, a članovi tima imaju izvršne ovlasti na tim područjima Republike Srbije kako je utvrđeno u operativnom planu.

               Pokretanje djelovanja

               Inicijativu za pokretanje djelovanja može predložiti Agencija. Nadležna tijela Republike Srbije mogu od Agencije zatražiti da razmotri pokretanje djelovanja. Za djelovanje je potrebna suglasnost nadležnih tijela Republike Srbije i Agencije.

               Operativni plan

               Prije svake zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama Agencija i Republika Srbija moraju postići dogovor o operativnom planu. Država članica ili države članice koje graniče s operativnim područjem također moraju biti suglasne s tim operativnim planom.

               U planu se detaljno opisuju organizacijski i postupovni aspekti zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama, uključujući opis i ocjenu stanja, operativnu svrhu i ciljeve, vrstu tehničke opreme koja se raspoređuje, plan provedbe, suradnju s ostalim trećim zemljama, drugim agencijama i tijelima Unije ili međunarodnim organizacijama, odredbe u pogledu temeljnih prava, uključujući zaštitu osobnih podataka, koordinacijsku, zapovjednu, kontrolnu i komunikacijsku strukturu te strukturu za izvješćivanje, organizacijske aranžmane i logistiku, evaluaciju te financijske aspekte zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama.

               Zadaće i ovlasti članova tima

               Općenito, timovi su ovlašteni obavljati zadaće potrebne za provedbu nadzora državne granice i operacija vraćanja, a u tu svrhu imaju i izvršne ovlasti. Moraju poštovati nacionalno zakonodavstvo Republike Srbije.

               Timovi djeluju na državnom području Republike Srbije samo na temelju uputa i u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugih policijskih službenika Republike Srbije.

               Članovi tima prema potrebi nose svoju odoru, a na odori vidljivu oznaku za osobnu identifikaciju i plavu vrpcu na rukavu s oznakama Europske unije i Agencije. Nose i akreditacijsku ispravu kako bi ih nacionalna tijela Republike Srbije mogla jasno identificirati.

               Članovi tima smiju nositi službeno oružje, streljivo i opremu u skladu s ovlastima na temelju nacionalnog prava svoje države i prava Republike Srbije. Tijela Republike Srbije unaprijed obavješćuju Agenciju o dopuštenom službenom oružju, streljivu i opremi te o relevantnom pravnom okviru i uvjetima njihove upotrebe.

               Članovi tima ovlašteni su primijeniti silu, uključujući upotrebu službenog oružja, streljiva i opreme, uz suglasnost svoje države i tijela Republike Srbije, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugih policijskih službenika Republike Srbije te u skladu s nacionalnim pravom Republike Srbije. Tijela Republike Srbije mogu ovlastiti članove tima za primjenu sile i kad njihovi službenici graničnog nadzora nisu prisutni. Članovi tima smiju upotrijebiti oružje samo kad je neophodno u samoobrani kako bi se obranili od napada koji neposredno životno ugrožava njih ili druge osobe, u skladu sa srpskim zakonodavstvom.

               Nadležna tijela Republike Srbije članovima tima mogu na zahtjev priopćiti informacije iz nacionalnih baza podataka ako su one neophodne za obavljanje njihovih zadataka. Agencija može također dostaviti srpskim nadležnim tijelima informacije koje su neophodne za postizanje operativnih ciljeva.

               Suspenzija i prekid djelovanja

               Agencija i tijela Republike Srbije mogu suspendirati ili prekinuti djelovanje ako smatraju da druga strana ne poštuje odredbe Sporazuma ili operativnog plana.

               Povlastice i imuniteti članova tima

               Članovi tima uživaju imunitet od kaznene sudbenosti Republike Srbije u odnosu na sva djela počinjena u okviru izvršavanja službenih dužnosti („na dužnosti”), ali takav imunitet neće uživati za djela počinjena kada nisu na dužnosti.

               Operativnim planom precizno se određuju djelovanja za koja se uživa imunitet od kaznene sudbenosti Republike Srbije.

               Ako postoje optužbe da je član tima navodno počinio kazneno djelo, izvršni direktor Agencije prije pokretanja postupka pred sudom potvrđuje nadležnim pravosudnim tijelima Republike Srbije je li predmetna radnja poduzeta u okviru izvršavanja službenih dužnosti. Izvršni direktor Agencije donosi odluku nakon pomnog razmatranja svih izlaganja nadležnog tijela države članice koja je rasporedila tog službenika graničnog nadzora ili drugog člana relevantnog osoblja i nadležnih tijela Republike Srbije.

               Članovi tima nisu izuzeti od nadležnosti matične države članice na temelju dodijeljenih privilegija i uživanja imuniteta od kaznene sudbenosti Republike Srbije.

               Sličan se režim primjenjuje za građansku i upravnu odgovornost članova tima.

               Država članica koja je rasporedila dotičnog službenika graničnog nadzora ili drugog člana relevantnog osoblja može se odreći imuniteta svojih članova tima od kaznene, građanske i upravne sudbenosti Republike Srbije. Takvo odricanje uvijek mora biti izričito.

               U Sporazumu je predviđen mehanizam za nadoknadu štete. Taj se mehanizam temelji na članku 42. Uredbe (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži. Ako je štetu prouzročio član tima „na dužnosti”, odgovornost snosi Republika Srbija. Ako je štetu zbog krajnje nepažnje ili namjernog protupravnog postupanja prouzročio član tima iz države članice sudionice koji je „na dužnosti” ili ako je radnja poduzeta kad osoba nije bila na dužnosti, Republika Srbija može preko izvršnog direktora Agencije zatražiti da dotična država članica sudionica plati naknadu štete. Ako je štetu prouzročio član osoblja Agencije, Republika Srbija može zatražiti da naknadu štete plati Agencija.

               U pogledu članova tima ne smiju se poduzimati nikakve mjere izvršenja, osim ako je protiv njih pokrenut kazneni ili parnični postupak koji nije povezan s njihovim službenim dužnostima.

               Imovina članova tima koja je potrebna za obavljanje njihovih službenih dužnosti ne smije se oduzeti. Članovi tima u parničnim postupcima ne smiju podlijegati nikakvim ograničenjima u pogledu njihove osobne slobode, kao ni drugim prisilnim mjerama.

               Članovi tima izuzeti su od odredaba o socijalnom osiguranju koje bi mogle biti na snazi u Republici Srbiji u pogledu usluga pruženih Agenciji. Ujedno su izuzeti od svih oblika oporezivanja plaća i primanja koje im za rad u Republici Srbiji isplaćuju Agencija ili njihove države članice, kao i od oporezivanja svog dohotka koji primaju izvan Republike Srbije.

               Tijela Republike Srbije dozvoljavaju unošenje i iznošenje predmeta namijenjenih osobnoj upotrebi članova tima te odobravaju izuzeće od svih carina, poreza i povezanih naknada (osim naknada za skladištenje, prijevoz i slične usluge) u odnosu na te predmete.

               Osobna prtljaga članova tima smije se podvrgnuti inspekcijskom pregledu samo u slučajevima opravdane sumnje da sadržava predmete koji nisu namijenjeni osobnoj uporabi, ili predmete čiji je uvoz ili izvoz zabranjen zakonom ili podliježe propisima Republike Srbije o karanteni. Pregled takve osobne prtljage obavlja se isključivo u prisutnosti dotičnog člana ili članova tima ili ovlaštenog predstavnika Agencije.

               Dokumenti, prepiska i imovina članova tima nepovredivi su, osim u slučaju mjera izvršenja. Članovi tima nisu dužni svjedočiti.

               Akreditacijska isprava

               U suradnji s Republikom Srbijom Agencija izdaje akreditacijsku ispravu članovima tima za potrebe identifikacije pred tijelima Republike Srbije, kojom se dokazuje pravo nositelja da obavlja zadaće i izvršava ovlasti dodijeljene na temelju ovog Sporazuma i operativnog plana. Akreditacijska isprava, zajedno s valjanom putnom ispravom, članu tima omogućuje ulazak u Republiku Srbiju bez potrebe za vizom ili prethodnim odobrenjem, a po završetku djelovanja ona se vraća Agenciji. Agencija će nadležnim srpskim tijelima dostaviti uzorak akreditacijske isprave prije početka primjene Sporazuma i kad god se predložak izmijeni.

               Temeljna prava

               Članovi tima pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti moraju u potpunosti poštovati temeljna prava i slobode, uključujući ona koja se odnose na pristup postupcima azila, ljudsko dostojanstvo i zabranu mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, pravo na slobodu, načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i zabranu kolektivnog protjerivanja, prava djeteta te pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života. Oni ne smiju samovoljno diskriminirati osobe ni na kojoj osnovi, uključujući na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi ili spolne orijentacije. Sve mjere kojima se zadire u ta temeljna prava i slobode razmjerne su ciljevima koji se tim mjerama nastoje ostvariti te se njima poštuje bit tih temeljnih prava i sloboda.

               Svaka strana mora imati uspostavljen mehanizam za podnošenje pritužbi za rješavanje navoda o kršenju temeljnih prava koje je počinilo njezino osoblje. Agencija je uspostavila mehanizam za podnošenje pritužbi iz članka 72. Uredbe (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži te stoga ispunjuje tu obvezu. Pučki pravobranitelj Republike Srbije („Zaštitnik građana”) mogao bi se baviti tim navodima, osim ako tijela Republike Srbije odluče uspostaviti mehanizam posebno namijenjen za postupanje s pritužbama podnesenima na temelju ovog Sporazuma.

               Obrada osobnih podataka

               Članovi tima obrađuju osobne podatke prema potrebi i u skladu s pravilima koja se primjenjuju na Agenciju i države članice EU-a. Tijela Republike Srbije obrađuju osobne podatke u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom.

               Po završetku svakog djelovanja Agencija, države članice sudionice i tijela Republike Srbije sastavljaju zajedničko izvješće o obradi osobnih podataka koju su proveli članovi tima. To se izvješće šalje službeniku Agencije nadležnom za temeljna prava i službeniku Agencije nadležnom za zaštitu podataka te tijelu Republike Srbije nadležnom za zaštitu osobnih podataka. Službenik za temeljna prava i službenik za zaštitu podataka Agencije podnose izvješće izvršnom direktoru Agencije.

               Sporovi i tumačenje

               Sva pitanja koja se pojave u vezi s primjenom ovog Sporazuma zajedno razmatraju nadležna tijela Republike Srbije i predstavnici Agencije, koji se savjetuju s državom članicom ili državama članicama koje se nalaze u susjedstvu Republike Srbije.

               Ako se prethodno ne postigne dogovor, sporovi u pogledu tumačenja ili primjene ovog sporazuma rješavaju se isključivo pregovorima između Republike Srbije i Europske komisije, koja se savjetuje sa svim državama članicama koje su susjedne države Republike Srbije.

               Tijela nadležna za provedbu Sporazuma

               Za Republiku Srbiju nadležno tijelo za provedbu ovog sporazuma je Ministarstvo unutarnjih poslova. Za Europsku uniju nadležno tijelo za provedbu ovog sporazuma je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu.

               Zajedničke izjave

               Obje stranke primaju na znanje da će Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu podupirati Republiku Srbiju u učinkovitoj kontroli njezine granice sa svakom zemljom koja nije članica Europske unije drugim sredstvima, a ne raspoređivanjem timova europske granične i obalne straže s izvršnim ovlastima.

               Obje su stranke suglasne da ni ovaj Sporazum ni bilo koja radnja koju stranke poduzmu u provedbi ovog Sporazuma ili koja se poduzme u njihovo ime, uključujući izradu operativnih planova ili sudjelovanje u prekograničnim operacijama, ni na koji način ne utječu na status i razgraničenje državnih područja Srbije i država članica Europske unije u okviru međunarodnog prava.

               Bliska veza Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna s provedbom, primjenom i razvojem schengenske pravne stečevine odražava se u zajedničkoj izjavi uz Sporazum.

               2018/0410 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o potpisivanju, u ime Unije, sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Srbije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) te članak 79. stavak 2. točku (c), u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 5.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624
                  5
                u slučajevima kada je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Sporazumom o statusu trebali bi se obuhvatiti svi aspekti koji su potrebni za provedbu tih djelovanja.

               (2)Vijeće je 21. veljače 2017. odobrilo Komisiji otvaranje pregovora s Republikom Srbijom radi postizanja sporazuma o statusu o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji.

               (3)Pregovori o sporazumu o statusu otvoreni su 7. travnja 2017. i uspješno zaključeni 20. rujna 2018. parafiranjem Sporazuma između Europske unije i Republike Srbije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji („sporazum o statusu”).

               (4)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ
                  6
               ; Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (5)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ
                  7
               ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (6)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (7)Sporazum o statusu trebalo bi potpisati u ime Unije, a izjave priložene Sporazumu odobriti, podložno njegovu kasnijem sklapanju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Srbije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji („Sporazum”), podložno sklapanju navedenog Sporazuma.

               Članak 2.

               Izjave priložene ovoj Odluci odobravaju se u ime Unije.

               Članak 3.

               Glavno tajništvo Vijeća izdaje za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Sporazuma ispravu sa svim ovlastima potrebnima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.

               Članak 4.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 251, 16.9.2016., str. 1.

                     (2)

                        COM(2015) 240 final.

                     (3)

                        COM(2015) 185 final.

                     (4)

                        SL L 334, 19.12.2007., str. 46.

                     (5)

                        Uredba (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži i o izmjeni Uredbe (EU) 2016/399 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 863/2007 Europskog parlamenta i Vijeća, Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2004 i Odluke Vijeća 2005/267/EZ (SL L 251, 16.9.2016., str. 1.).

                     (6)

                        Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.).

                     (7)

                        Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 7.12.2018.
            COM(2018) 799 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o potpisivanju, u ime Unije, sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Srbije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji

               PRILOG

               SPORAZUM

               između Europske unije i Republike Srbije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji

               EUROPSKA UNIJA

               i REPUBLIKA SRBIJA,

               dalje u tekstu „stranke”,

               BUDUĆI DA može doći do situacija u kojima Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu koordinira operativnu suradnju između država članica EU-a i Republike Srbije, uključujući na državnom području Republike Srbije,

               BUDUĆI DA bi trebalo uspostaviti pravni okvir u obliku sporazuma o statusu za slučajeve u kojima članovi tima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu mogu imati izvršne ovlasti na državnom području Republike Srbije,

               BUDUĆI DA su stranke dužne uzeti u obzir izjave priložene ovom Sporazumu o statusu,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da bi se u svim djelovanjima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu na državnom području Republike Srbije trebala u potpunosti poštovati temeljna prava,

               ODLUČILE SU SKLOPITI SLJEDEĆI SPORAZUM:

               Članak 1.

               Područje primjene Sporazuma

               1. Ovim su Sporazumom obuhvaćeni svi aspekti suradnje Republike Srbije i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu potrebni kako bi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu provodila djelovanja do kojih bi moglo doći na državnom području Republike Srbije i u okviru kojih bi članovi tima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu imali izvršne ovlasti.

               2.Ovim se Sporazumom ne proširuje područje primjene Sporazuma između Europske zajednice i Republike Srbije o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka („Sporazum EU-a i Srbije o ponovnom prihvatu”). Kad je riječ o operacijama vraćanja kako su definirane u članku 2. točki (d), ovaj se Sporazum odnosi samo na pružanje operativne potpore za operacije vraćanja koje se provode u skladu sa Sporazumom EU-a i Srbije o ponovnom prihvatu.

               3.Ovaj Sporazum obuhvaća Republiku Srbiju. Ovaj Sporazum ne obuhvaća Kosovo
                  1
               *.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ovog Sporazuma primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)
                     „djelovanje” znači zajednička operacija, brza intervencija na granicama ili operacija vraćanja;

               (b)
                     „zajednička operacija” znači djelovanje s ciljem suzbijanja nezakonitog useljavanja ili prekograničnog kriminala ili s ciljem pružanja veće tehničke i operativne pomoći na granici Republike Srbije s nekom od država članica, a ta se pomoć raspoređuje na državnom području Republike Srbije;

               (c)
                     „brza intervencija na granicama” znači djelovanje s ciljem brzog reagiranja na posebne i nerazmjerne izazove na granicama Republike Srbije s nekom od država članica, a to se djelovanje tijekom ograničenog razdoblja provodi na državnom području Republike Srbije;

               (d)
                     „operacija vraćanja” znači operacija koju organizira ili koordinira Agencija i koja uključuje tehničko i operativno pojačanje koje pruža jedna država članica ili više njih te u okviru koje se osobe u odnosu na koje je donesena konačna odluka o vraćanju prisilno ili dobrovoljno vraćaju iz jedne države članice ili više njih u Republiku Srbiju u skladu sa Sporazumom između Europske zajednice i Republike Srbije o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka;

               (e)
                     „nadzor državne granice” znači kontrola osoba, putnih isprava, prijevoznih sredstava i predmeta koja se obavlja pri prelasku državne granice, a sastoji se od granične kontrole na graničnim prijelazima i zaštite državne granice među graničnim prijelazima;

               (f)
                     „član tima” znači ili član osoblja Agencije ili član tima službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja država članica sudionica, uključujući službenike graničnog nadzora ili drugo relevantno osoblje koje su države članice uputile Agenciji radi raspoređivanja tijekom pojedinog djelovanja;

               (g)
                     „država članica” znači država članica Europske unije;

               (h)
                     „matična država članica” znači država članica čiji je službenik graničnog nadzora ili član drugog relevantnog osoblja član tima;

               (i)
                     „osobni podaci” znači svaki podatak koji se odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu koju se može identificirati. Osoba čiji se identitet može utvrditi je osoba koja se može identificirati izravno ili neizravno, posebno s pomoću identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj tj. jedinstveni identifikacijski broj građanina, podaci o lokaciji ili mrežni identifikator, ili s pomoću jednog ili više obilježja svojstvenih fizičkom, fiziološkom, genetskom, mentalnom, ekonomskom, kulturnom ili socijalnom identitetu te fizičke osobe;

               (j)
                     „država članica sudionica” znači država članica koja sudjeluje u djelovanju u Republici Srbiji osiguravanjem tehničke opreme, službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja koje je raspoređeno kao dio tima;

               (k)
                     „Agencija” znači Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu osnovana Uredbom (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži.

               Članak 3.

               Pokretanje djelovanja i operativni plan

               1. Inicijativu za pokretanje djelovanja Agencija može predložiti nadležnim tijelima Republike Srbije. Nadležna tijela Republike Srbije mogu od Agencije zatražiti da razmotri pokretanje djelovanja.

               2. Za djelovanje je potrebna suglasnost nadležnih tijela Republike Srbije i Agencije.

               3. Agencija i Republika Srbija dogovaraju zajednički operativni plan za svaku zajedničku operaciju ili brzu intervenciju na granicama. Europska komisija osigurava da se poštuju odredbe članka 54. stavka 3. Uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži.

               U planu se detaljno navode organizacijski i postupovni aspekti zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama, uključujući opis i ocjenu stanja, operativnu svrhu i ciljeve, vrstu tehničke opreme koju se raspoređuje, provedbeni plan, suradnju s ostalim trećim zemljama, drugim agencijama i tijelima Unije ili međunarodnim organizacijama, mjere u pogledu temeljnih prava, uključujući zaštitu osobnih podataka, koordinacijsku, zapovjednu, kontrolnu i komunikacijsku i izvještajnu strukturu, organizacijske aranžmane i logistiku, evaluaciju te financijske aspekte zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama. Evaluaciju zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama zajednički provode nadležna tijela Republike Srbije i Agencija.

               Članak 4.

               Zadaće i ovlasti članova tima

               1.Članovi tima ovlašteni su obavljati zadaće i ostvarivati izvršne ovlasti potrebne za nadzor državne granice i operacije vraćanja.

               2.Članovi tima moraju poštovati nacionalno zakonodavstvo Republike Srbije.

               3.Članovi tima smiju obavljati zadaće i izvršavati ovlasti na državnom području Republike Srbije samo na temelju uputa i u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugih policijskih službenika Republike Srbije. Republika Srbija prema potrebi izdaje upute timu u skladu s operativnim planom. Nadležno tijelo Republike Srbije može ovlastiti članove timova da djeluju u njegovo ime ako ukupnu odgovornost i zapovjedne i kontrolne funkcije zadržavaju službenici graničnog nadzora ili drugi policijski službenici Republike Srbije.

               Preko svojeg koordinatora Agencija može nadležnim tijelima Republike Srbije prenijeti svoje stavove o uputama izdanima timu. U tom slučaju nadležno tijelo Republike Srbije uzima te stavove u obzir i postupa u skladu s njima koliko god je to moguće.

               Ako upute izdane timu nisu u skladu s operativnim planom, koordinator o tome odmah izvješćuje izvršnog direktora Agencije. Izvršni direktor može poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući suspenziju ili prekid djelovanja.

               4.Članovi tima nose svoju odoru za vrijeme obavljanja svojih zadaća i izvršavanja svojih ovlasti. Članovi tima moraju nositi barem vidljivu oznaku za osobnu identifikaciju i plavu vrpcu na rukavu s oznakama Europske unije i Agencije. Kako bi se mogli identificirati pred nadležnim tijelima Republike Srbije, članovi tima uvijek nose akreditacijsku ispravu iz članka 7.

               5.Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti članovi tima smiju nositi službeno oružje, streljivo i opremu u skladu s ovlastima koje imaju na temelju nacionalnog prava matične države članice. Republika Srbija prije raspoređivanja članova tima obavješćuje Agenciju o dopuštenom službenom oružju, streljivu i opremi te o relevantnom pravnom okviru i uvjetima njihove upotrebe. Agencija nadležnom tijelu Republike Srbije unaprijed podnosi popis službenog oružja članova tima, prije svega informacije o vrsti i serijskom broju oružja i vrsti i količini streljiva.

               6.Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti članovi tima ovlašteni su primijeniti silu, uključujući upotrebu službenog oružja, streljiva i opreme, uz suglasnost matične države članice i Republike Srbije, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugih policijskih službenika Republike Srbije i u skladu s nacionalnim pravom Republike Srbije. Republika Srbija može ovlastiti članove tima za primjenu sile u odsutnosti službenika graničnog nadzora ili drugih policijskih službenika Republike Srbije. Članovi tima smiju upotrijebiti oružje samo kad je neophodno u samoobrani kako bi se obranili od napada koji neposredno životno ugrožava njih ili druge osobe, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom Republike Srbije.

               7.Nadležno tijelo Republike Srbije članovima tima može na zahtjev priopćiti informacije iz nacionalnih baza podataka ako su one neophodne za postizanje operativnih ciljeva navedenih u operativnom planu i za provedbu djelovanja. Članovima tima mogu se priopćiti samo podaci o relevantnim činjenicama koje su im potrebne za obavljanje njihovih zadaća i izvršavanje njihovih ovlasti. Agencija nadležnim tijelima Republike Srbije može priopćiti relevantne informacije koje su potrebne za postizanje operativnih ciljeva navedenih u operativnom planu i za provedbu zajedničkih djelovanja.

               8. Nadležno tijelo Republike Srbije i članovi tima mogu razmjenjivati i druge informacije i nalaze potrebne za postizanje operativnih ciljeva navedenih u operativnom planu i za provedbu djelovanja.

               9. Članovi tima iz stavka 1. i stavaka od 3. do 6. ne uključuju osoblje Agencije.

               Članak 5.

               Suspenzija i prekid djelovanja

               1. Ako Republika Srbija ne provodi odredbe ovog Sporazuma ili operativnog plana na pravilan način, izvršni direktor Agencije može suspendirati ili prekinuti djelovanje nakon što u pisanom obliku o tome obavijesti nadležno tijelo Republike Srbije. Izvršni direktor Agencije obavješćuje nadležno tijelo Republike Srbije o razlozima za suspenziju ili prekid djelovanja.

               2. Ako Agencija ili bilo koja država članica sudionica ne provodi odredbe ovog Sporazuma ili operativnog plana na pravilan način, Republika Srbija može suspendirati ili prekinuti djelovanje nakon što u pisanom obliku o tome obavijesti Agenciju. Nadležno tijelo Republike Srbije obavješćuje Agenciju o razlozima za suspenziju ili prekid djelovanja.

               3. Izvršni direktor Agencije ili Republika Srbija mogu suspendirati ili prekinuti djelovanje posebno u slučajevima kršenja temeljnih prava, načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja ili pravila o zaštiti podataka.

               4. Prekid djelovanja ne utječe na prava ili obveze koji su proizišli iz primjene ovog Sporazuma ili operativnog plana prije takvog prekida.

               Članak 6.

               Povlastice i imuniteti članova tima

               1. Dokumenti, prepiska i imovina članova tima nepovredivi su, osim u slučaju dopuštenih mjera izvršenja u skladu sa stavkom 6.

               2. Članovi tima uživaju imunitet od kaznene sudbenosti Republike Srbije za sve radnje koje izvršavaju tijekom i za potrebe izvršavanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               U slučaju optužbi da je član tima navodno počinio kazneno djelo, nadležno tijelo iz članka 12. stavka 1. ovog Sporazuma o tome odmah obavješćuje izvršnog direktora Agencije i nadležno tijelo matične države članice.

               Nakon pažljivog razmatranja svih izjava matične države članice i Republike Srbije i na temelju informacija koje dostave obje stranke, izvršni direktor Agencije potvrđuje sudu je li dotična radnja poduzeta pri obavljanju službenih dužnosti člana tima tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Ako izvršni direktor Agencije potvrdi da je ta radnja poduzeta pri obavljanju službenih dužnosti člana tima tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, član tima uživa imunitet od kaznene sudbenosti Republike Srbije za radnje poduzete tijekom i za potrebe izvršavanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               3. Članovi tima uživaju imunitet od građanske i upravne sudbenosti Republike Srbije za sve radnje koje poduzmu tijekom i za potrebe izvršavanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Ako je na bilo kojem sudu pokrenut parnični postupak protiv članova tima, nadležno tijelo iz članka 12. stavka 1. ovog Sporazuma o tome odmah obavješćuje izvršnog direktora Agencije i nadležno tijelo matične države članice.

               Nakon pažljivog razmatranja svih izjava matične države članice i Republike Srbije i na temelju informacija koje dostave obje stranke, izvršni direktor Agencije potvrđuje sudu je li dotična radnja poduzeta pri obavljanju službenih dužnosti člana tima tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Ako izvršni direktor Agencije potvrdi da je ta radnja poduzeta pri obavljanju službenih dužnosti člana tima tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, član tima uživa imunitet od građanske i upravne sudbenosti Republike Srbije za radnje poduzete tijekom i za potrebe izvršavanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               4. Matična država članica može se, ovisno o slučaju, odreći imuniteta svojih članova tima od kaznene, građanske i upravne sudbenosti Republike Srbije u skladu sa stavcima 2. i 3. ovog članka. Takvo odricanje uvijek mora biti izričito.

               5. Članovi tima nisu dužni svjedočiti.

               6.Ako je član tima prouzročio štetu pri obavljanju službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, Republika Srbija odgovara za bilo kakvu štetu.

               Ako je šteta prouzročena zbog krajnje nepažnje ili zlonamjernog ponašanja ili ako radnja nije poduzeta pri obavljanju službenih dužnosti člana tima iz države članice sudionice, Republika Srbija može preko izvršnog direktora zatražiti da dotična država članica sudionica plati naknadu štete.

               Ako je šteta prouzročena zbog krajnje nepažnje ili zlonamjernog ponašanja ili ako radnja nije poduzeta pri obavljanju službenih dužnosti člana tima koji je dio osoblja Agencije, Republika Srbija može zatražiti da Agencija plati naknadu štete.

               Ako je šteta prouzročena u Republici Srbiji zbog više sile, ni Republika Srbija ni država članica sudionica ni Agencija ne snose nikakvu odgovornost.

               7. Prema članovima tima ne smiju se poduzimati nikakve mjere izvršenja, osim ako je protiv njih pokrenut kazneni ili parnični postupak koji nije povezan s njihovim službenim dužnostima. Imovina članova tima za koju je izvršni direktor Agencije potvrdio da je potrebna za obavljanje njihovih službenih dužnosti ne smije se zaplijeniti radi izvršenja presude, odluke ili naloga. Članovi tima u parničnim postupcima ne smiju podlijegati nikakvim ograničenjima njihove osobne slobode niti drugim prisilnim mjerama.

               8. Imunitet članova tima od sudbenosti Republike Srbije ne izuzima ih od sudbenosti odgovarajuće matične države članice.

               9.  Kad je riječ o uslugama pruženima Agenciji, članovi tima izuzeti su od odredaba o socijalnom osiguranju koje bi mogle biti na snazi u Republici Srbiji.

               10. Članovi tima izuzeti su od svih oblika oporezivanja plaća i primanja u Republici Srbiji koje im isplaćuju Agencija ili matične države članice, kao i od oporezivanja svog dohotka koji primaju izvan Republike Srbije.

               11. Republika Srbija, u skladu sa zakonima i propisima koje može donijeti, dozvoljava članovima tima unos predmeta za osobnu uporabu i odobrava izuzeće od svih carina, poreza i povezanih naknada, osim naknada za skladištenje, prijevoz i slične usluge u odnosu na te predmete te dozvoljava i izvoz takvih predmeta.

               12. Osobna prtljaga članova tima smije se podvrgnuti pregledu samo u slučajevima opravdane sumnje da sadržava predmete koji nisu namijenjeni za osobnu uporabu, ili predmete čiji je uvoz ili izvoz zabranjen zakonom ili podliježe propisima Republike Srbije o karanteni. Pregled takve osobne prtljage obavlja se isključivo u prisutnosti dotičnog člana ili članova tima ili ovlaštenog predstavnika Agencije.

               Članak 7.

               Akreditacijska isprava

               1. Agencija u suradnji s Republikom Srbijom svakom članu tima izdaje ispravu na službenom jeziku ili jezicima Republike Srbije i na jednom od službenih jezika institucija Europske unije za potrebe identifikacije pred nacionalnim tijelima Republike Srbije te kao dokaz da nositelj ima pravo obavljati zadaće i izvršavati ovlasti iz članka 4. ovog Sporazuma i operativnog plana. Isprava mora sadržavati sljedeće informacije o članu tima: ime i državljanstvo; čin ili naziv radnog mjesta; noviju digitalnu fotografiju i zadaće koje je ovlašten obavljati tijekom raspoređivanja. U njoj se navodi i da nositelj te isprave ima pravo boravka na državnom području Republike Srbije tijekom djelovanja bez provedbe dodatnih postupaka.

               2. Akreditacijska isprava, zajedno s valjanom putnom ispravom, članu tima omogućuje ulazak u Republiku Srbiju bez potrebe za vizom ili prethodnim odobrenjem.

               3. Akreditacijska isprava vraća se Agenciji po završetku djelovanja.

               4. Agencija će nadležnom tijelu Republike Srbije dostaviti uzorak akreditacijske isprave iz stavka 1. prije početka primjene Sporazuma i kad god se predložak izmijeni.

               Članak 8.

               Temeljna prava

               1. Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti članovi tima moraju u potpunosti poštovati temeljna prava i slobode, između ostalog u pogledu pristupa postupcima azila, ljudsko dostojanstvo, zabranu mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, pravo na slobodu, načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i zabrane kolektivnog protjerivanja, prava djeteta te pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života. Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti ne smiju diskriminirati osobe na bilo kojem temelju, uključujući spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju. Sve mjere kojima se zadire u temeljna prava i slobode, a koje članovi tima poduzmu pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti, moraju biti proporcionalne ciljevima koji se tim mjerama nastoje ostvariti te moraju poštovati bit tih temeljnih prava i sloboda.

               2. Svaka stranka primjenjuje postojeći mehanizam za podnošenje pritužbi radi rješavanja navodâ o kršenju temeljnih prava koje je tijekom zajedničke operacije, brze intervencije na granicama ili operacije vraćanja provedene u okviru ovog Sporazuma počinilo njezino osoblje pri obavljanju svojih službenih dužnosti.

               Članak 9.

               Obrada osobnih podataka

               1. Osobni se podaci obrađuju samo kad je to potrebno kako bi Republika Srbija, Agencija ili države članice sudionice provodile ovaj Sporazum.

               2. Nadležno tijelo Republike Srbije obrađuje osobne podatke u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom.

               3. Agencija i jedna ili više država članica sudionica dužne su obrađivati osobne podatke u administrativne svrhe, uključujući prijenos osobnih podataka Republici Srbiji, u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka, Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, Okvirnom odlukom Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima te u skladu s mjerama koje je donijela Agencija radi primjene Uredbe (EZ) br. 45/2001, kako je navedeno u članku 45. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/1624.

               4. Ako obrada uključuje prijenos osobnih podataka, države članice i Agencija u trenutku prijenosa osobnih podataka nadležnom tijelu Republike Srbije navode sva ograničenja pristupa tim podacima ili upotrebe tih podataka, navodeći opće ili posebne uvjete, među ostalim u pogledu prijenosa, brisanja ili uništavanja. Ako se potreba za takvim ograničenjima pojavi tek nakon prijenosa osobnih podataka, one o tome na odgovarajući način obavješćuju nadležno tijelo Republike Srbije.

               5. Osobne podatke koji su tijekom djelovanja prikupljeni i dodatno obrađeni u administrativne svrhe mogu obrađivati Agencija, države članice sudionice i nadležno tijelo Republike Srbije u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o zaštiti podataka.

               Za potrebe provedbe ovog Sporazuma nadležno tijelo Republike Srbije vodi evidenciju osobnih podataka prikupljenih i dodatno obrađenih na temelju ovog članka. Ta evidencija mora sadržavati sljedeće podatke: ime i prezime, datum rođenja, mjesto rođenja, zemlju podrijetla, broj i vrstu osobnih ili drugih isprava, mjesto i vrijeme obrade podataka te razlog prikupljanja i obrade podataka.

               Podaci u toj evidenciji moraju se čuvati tri godine od datuma prikupljanja.

               6. Po završetku svakog djelovanja Agencija, države članice sudionice i Republika Srbija sastavljaju zajedničko izvješće o primjeni stavaka od 1. do 5. To se izvješće dostavlja nadležnom tijelu Republike Srbije, službeniku za temeljna prava Agencije i službeniku za zaštitu podataka. Oni o tome izvješćuju izvršnog direktora Agencije.

               Članak 10.

               Sporovi i tumačenje

               1. Sva pitanja koja se pojave u vezi s primjenom ovog Sporazuma zajedno razmatraju nadležna tijela Republike Srbije i predstavnici Agencije.

               2. Ako se prethodno ne postigne dogovor, sporovi u pogledu tumačenja ili primjene ovog Sporazuma rješavaju se isključivo pregovorima između nadležnih tijela Republike Srbije i Europske komisije.

               3. Za potrebe stavaka 1. i 2. Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu i Europska komisija stalno se savjetuju s državom članicom ili državama članicama koje graniče s operativnim područjem.

               Članak 11.

               Odnos s drugim međunarodnim obvezama

               Ovaj Sporazum ne dovodi u pitanje obveze koje su Republika Srbija ili Europska unija preuzele na temelju međunarodnih ugovora i sporazuma u skladu s opće prihvaćenim načelima međunarodnog prava niti primjenu tih ugovora i sporazuma.

               Članak 12.

               Tijela nadležna za provedbu Sporazuma

               1. Nadležno tijelo Republike Srbije za provedbu ovog Sporazuma je Ministarstvo unutarnjih poslova.

               2. Nadležno tijelo Europske unije za provedbu ovog Sporazuma je Agencija.

               Članak 13.

               Stupanje na snagu, trajanje i raskid Sporazuma

               1. Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim unutarnjim pravnim postupcima.

               2. Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon datuma na koji stranke obavijeste jedna drugu o dovršetku internih pravnih postupaka navedenih u stavku 1.

               3. Ovaj se Sporazum može raskinuti ili suspendirati pisanim sporazumom stranaka ili to jednostrano može učiniti bilo koja stranka. U potonjem slučaju stranka koja želi raskinuti ili suspendirati Sporazum obavješćuje o tome drugu stranku diplomatskim kanalima u pisanom obliku.

               Suspenzija proizvodi učinke deset (10) radnih dana nakon primitka obavijesti.

               Raskid proizvodi učinke od prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon mjeseca u kojem je obavijest priopćena.

               4. Obavijesti priopćene u skladu s ovim člankom šalju se za Europsku uniju Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije, a za Republiku Srbiju Ministarstvu vanjskih poslova Republike Srbije.

               Sastavljeno u …. dana ……

               u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i srpskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA U VEZI S ČLANKOM 2. TOČKOM (b)

               Ugovorne stranke primaju na znanje da će Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu podupirati Republiku Srbiju u učinkovitoj kontroli njezine granice sa zemljom koja nije članica Europske unije drugim sredstvima, a ne raspoređivanjem timova europske granične i obalne straže s izvršnim ovlastima.

               Zajednička izjava o statusu i razgraničenju državnih područja

               Ni ovaj Sporazum ni bilo koja radnja koju stranke poduzmu u provedbi ovog Sporazuma ili koja se poduzme u njihovo ime, uključujući izradu operativnih planova ili sudjelovanje u prekograničnim operacijama, ni na koji način ne utječu na status i razgraničenje u okviru međunarodnog prava državnog područja Srbije i područja na koja se primjenjuju Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA U POGLEDU ISLANDA, NORVEŠKE, ŠVICARSKE I LIHTENŠTAJNA

               Ugovorne stranke primaju na znanje bliski odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, posebno na temelju sporazumâ od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.

               U takvim je okolnostima poželjno da tijela Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Republike Srbije, s druge strane, bez odgode sklope bilateralne sporazume o djelovanjima koje provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Srbiji pod uvjetima sličnima onima u ovom Sporazumu.

                     (1)
                  * Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 (1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.