               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.12.2021.
            COM(2021) 998 final
            2021/0432(COD)

            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Prema Protokolu o Irskoj/Sjevernoj Irskoj („Protokol”) uz Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
                  1
                („Sporazum o povlačenju”), uvoz ispitivanih lijekova iz trećih zemalja u Uniju ili Sjevernu Irsku podliježe posjedovanju odobrenja za proizvodnju i uvoz. Ta odobrenja moraju biti u skladu s obvezama iz pravne stečevine EU-a za klinička ispitivanja.

               Posljednjih su godina Ujedinjena Kraljevina u vezi sa Sjevernom Irskom i mala tržišta u Europskoj uniji (tj. Malta, Irska i Cipar) koja se oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Ujedinjene Kraljevine ukazali na probleme u pogledu sposobnosti gospodarskih subjekata da nakon isteka prijelaznog razdoblja predviđenog Sporazumom o povlačenju ispune sve odredbe pravne stečevine o lijekovima, uključujući lijekove koji se upotrebljavaju u kliničkim ispitivanjima, a osobito kad je riječ o zahtjevima koji se odnose na uvoz.

               U Obavijesti Komisije od 25. siječnja 2021.
                  2
                utvrđeno je jednogodišnje razdoblje odgode (do prosinca 2021.), među ostalim za zahtjeve koji se odnose na uvoz ispitivanih lijekova, kako bi se osigurala neometana opskrba lijekovima u Sjevernoj Irskoj, Cipru, Irskoj i Malti.

               Pokazalo se da je usprkos prijelaznom razdoblju prilagodba u skladu s Protokolom za određene gospodarske subjekte s poslovnim nastanom u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske još uvijek vrlo teška. Glavni razlozi za to su previsoki troškovi prilagodbe s obzirom na to da je tržište Sjeverne Irske malo te kompleksni logistički aspekti i nepostojanje održivih alternativnih logističkih centara u Sjevernoj Irskoj.

               Isti problemi postoje i kad je riječ o tržištima Cipra, Malte i Irske, a osim toga utvrđene su i poteškoće s osiguravanjem dostupnosti određenih lijekova za sudionike kliničkih ispitivanja i to zbog oslanjanja opskrbnih lanaca na druge dijelove Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske.

               Poremećaji u opskrbi ispitivanim lijekovima značili bi rizik za sigurnost i dobrobit sudionika u kliničkim ispitivanjima koja su u tijeku te bi bili prepreka pokretanju novih kliničkih ispitivanja u tim državama članicama i u Sjevernoj Irskoj.

               Ovaj Prijedlog ima za cilj rješavanje problema povezanih s ispitivanim lijekovima i sprečavanje negativnog utjecaja na opskrbu tim lijekovima te, kao rezultat toga, na provođenje kliničkih ispitivanja odobrenih u skladu s Uredbom (EU) 536/2014
                  3
                u Sjevernoj Irskoj, Cipru i Malti.

               Prema ovom Prijedlogu uvoz ispitivanih lijekova u Cipar, Irsku, Maltu i Sjevernu Irsku iz dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske iznimno ne bi podlijegao posjedovanju odobrenja za proizvodnju i uvoz, uz određene uvjete. Za Cipar, Irsku i Maltu to je odstupanje privremene prirode jer se očekuje da će se ta tržišta postupno početi opskrbljivati preko drugih država članica. Prijelazno razdoblje od tri godine čini se dovoljnim.

               Uredba (EU) 536/2014 stupila je na snagu 2014., ali predviđeno je da se počne primjenjivati tek kad portal EU-a i baza podataka EU-a budu potpuno funkcionalni. Komisija je obavijest o njihovoj punoj funkcionalnosti objavila 31. srpnja 2021., čime je započelo razdoblje od šest mjeseci do početka primjene 31. siječnja 2022.
                  4
               . Kao prijelazna mjera u prvoj godini (do 31. siječnja 2023.) uvedena je mogućnost da sponzori odaberu hoće li zahtjev za kliničko ispitivanje podnijeti u skladu s pravilima iz Uredbe (EU) 536/2014 ili u skladu s pravilima iz Direktive 2001/20/EZ
                  5
               . Ispitivanja odobrena u skladu s tom direktivom mogu se nastaviti do 31. siječnja 2025.

               Stoga ovaj Prijedlog treba tumačiti u vezi s konceptualno identičnim izmjenama Direktive 2001/20 predloženima u dokumentu COM(2021)997 od 17. prosinca 2021. jer se oba ta zakonodavna akta mogu primjenjivati na različita klinička ispitivanja u EU-u do 31. siječnja 2025. Iz tog razloga za ovaj Prijedlog odobreno je izuzeće od dodatnog informacijskog lista o izradi plana djelovanja. S obzirom na to da je navedene probleme potrebno hitno riješiti, za ovu inicijativu neće se izraditi plan djelovanja.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Iz Unijina sveobuhvatnog pravnog okvira za lijekove, za ovu su inicijativu relevantne te će se njome dopuniti i izmijeniti Direktiva 2001/83/EZ
                  6
               , Direktiva 2001/20/EZ i Uredba (EU) br. 536/2014.

               Ovaj Prijedlog u skladu je s ciljem zaštite sudionika kliničkih ispitivanja i javnog zdravlja na malim tržištima Unije i u Sjevernoj Irskoj.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Ovaj Prijedlog ne utječe na druge politike Unije, osim na pravila u područjima zaštite zdravlja i unutarnjeg tržišta. Stoga se smatra da ocjena dosljednosti u odnosu na druge politike Unije nije potrebna.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Budući da je ovo Prijedlog izmjena Uredbe (EU) br. 536/2014, i za njega se smatra primjerenom ista pravna osnova, odnosno članak 114. i članak 168. stavak 4. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               U ovom Prijedlogu predviđena su izuzeća od odredaba iz zakonodavstva EU-a o farmaceutskim proizvodima koja se mogu postići samo izmjenom temeljnog akta na razini EU-a.

               Ovaj Prijedlog ima za cilj propisati odstupanja za lijekove koji se distribuiraju Sjevernoj Irskoj, Cipru, Irskoj i Malti i koji se upotrebljavaju kao ispitivani lijekovi u kliničkim ispitivanjima u tim zemljama.

               •Proporcionalnost

               Ovaj Prijedlog obuhvaća izuzeća od zahtjeva koji se odnose na uvoz ispitivanih lijekova i to kako bi se osigurala kontinuirana opskrba i izbjegla kašnjenja ili prekidi u pokretanju i provođenju kliničkih ispitivanja u Uniji i u Sjevernoj Irskoj.

               Ovaj Prijedlog ograničen je na ispitivane lijekove koji se stavljaju na raspolaganje isključivo u Sjevernoj Irskoj i na malim tržištima onih država članica koje se oslanjaju na opskrbu lijekovima s tržišta Ujedinjene Kraljevine (tj. Cipra, Malte i Irske).

               •Odabir instrumenta

               Budući da se ovom inicijativom mijenja Uredba (EU) br. 536/2014, primjerenim instrumentom smatra se prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo

               •Savjetovanja s dionicima

               Ova inicijativa predlaže se nakon bilateralne rasprave s predmetnim nacionalnim tijelima i sektorskim udruženjima, koja su izrazila veliku zabrinutost zbog rizika od prekidâ kliničkih ispitivanja koja su u tijeku ili budućih kliničkih ispitivanja zbog propisa koji se odnose na uvoz ispitivanih lijekova.

               S obzirom na to da su održana ciljana savjetovanja s predmetnim državama članicama i dionicima, druga javna savjetovanja neće biti provedena.

               •Procjena učinka

               Ovaj Prijedlog izuzet je od procjene učinka zbog hitnosti situacije, kako bi se osigurala zaštita javnog zdravlja kontinuiranom opskrbom ispitivanim lijekovima za klinička ispitivanja u Sjevernoj Irskoj i na malim tržištima država članica EU-a koje se oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Ujedinjene Kraljevine.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

               Predloženim izuzimanjem od određenih regulatornih zahtjeva u pogledu uvoza ispitivanih lijekova, uz određene uvjete, smanjili bi se troškovi usklađivanja, posebno za MSP-ove.

               •Temeljna prava

               Predloženom uredbom pridonosi se postizanju visoke razine zaštite zdravlja ljudi kako je utvrđeno u članku 35. Povelje EU-a o temeljnim pravima.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog nema utjecaj na proračun.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Ova inicijativa odnosi se na Ujedinjenu Kraljevinu u vezi sa Sjevernom Irskom, koja je mora provesti i obavijestiti Komisiju o planu provedbe povezanom s ovom inicijativom. Predmetne države članice također moraju poduzeti potrebne mjere za provedbu ove inicijative. Komisija će dalje pratiti njezinu provedbu.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

               Nije primjenjivo na ovaj prijedlog.

               2021/0432 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) br. 536/2014 u pogledu odstupanja od određenih obveza u vezi s ispitivanim lijekovima koji su dostupni u Ujedinjenoj Kraljevini u vezi sa Sjevernom Irskom te u Cipru, Irskoj i Malti

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (c),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  7
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  8
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
                  9
                („Sporazum o povlačenju”) sklopljen je u ime Unije Odlukom Vijeća (EU) 2020/135

                     10

                te je stupio na snagu 1. veljače 2020. Prijelazno razdoblje iz članka 126. Sporazuma o povlačenju, tijekom kojeg se pravo Unije i dalje primjenjivalo na Ujedinjenu Kraljevinu i u Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s člankom 127. Sporazuma o povlačenju („prijelazno razdoblje“), završilo je 31. prosinca 2020. Komisija je 25. siječnja 2021. objavila Obavijest
                  11
                („Obavijest”) o primjeni pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Velike Britanije ili preko nje (tj. Cipar, Irska, Malta i Sjeverna Irska) nakon isteka prijelaznog razdoblja. Ta Obavijest sadržava objašnjenja o tome kako bi Komisija primjenjivala pravnu stečevinu Unije u području farmaceutskih proizvoda na tim tržištima kad je riječ o ispitivanim lijekovima. Obavijest se treba prestati primjenjivati 31. prosinca 2021.

               (2)U skladu s Protokolom o Irskoj/Sjevernoj Irskoj, koji je sastavni dio Sporazuma o povlačenju, ispitivani lijekovi koji se upotrebljavaju u kliničkim ispitivanjima u Sjevernoj Irskoj moraju biti u skladu s pravom Unije.

               (3)Uredbom (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  12
                utvrđena su pravila za ispitivane lijekove koji se namjeravaju koristiti u kliničkim ispitivanjima u Uniji. Ta se uredba primjenjuje od 31. siječnja 2022.

               (4)U skladu s člankom 61. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 536/2014 u vezi s Protokolom o Irskoj/Sjevernoj Irskoj, uvoz ispitivanih lijekova iz trećih zemalja u Uniju ili Sjevernu Irsku podliježe posjedovanju odobrenja za proizvodnju i uvoz. Cipar, Irska, Malta i Sjeverna Irska tradicionalno se oslanjaju na opskrbu lijekovima, uključujući ispitivane lijekove, iz ili preko dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske, i opskrbni lanci za ta tržišta nisu još u potpunosti prilagođeni kako bi bili u skladu s pravom Unije. Kako bi se osiguralo da sudionicima u kliničkim ispitivanjima u Cipru, Irskoj, Malti i Sjevernoj Irskoj i dalje budu dostupni novi, inovativni i poboljšani načini liječenja, potrebno je izmijeniti Uredbu (EU) br. 536/2014 kako bi se omogućilo odstupanje od obveze posjedovanja odobrenja za proizvodnju ili uvoz za ispitivane lijekove koji se uvoze na ta tržišta iz dijelova Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske. Međutim, kako bi se osigurala kvaliteta tih ispitivanih lijekova i izbjeglo ugrožavanje integriteta unutarnjeg tržišta, trebalo bi utvrditi određene uvjete.

               (5)Uredbu (EU) br. 536/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (6)S obzirom na zahtjev ujednačene primjene prava Unije u državama članicama, odstupanja primjenjiva u Cipru, Irskoj i Malti trebala bi biti samo privremene prirode.

               (7)Kako bi se osigurao pravni kontinuitet za subjekte koji posluju u tom sektoru i sudionicima u kliničkim ispitivanjima u Cipru, Malti, Irskoj i Sjevernoj Irskoj zajamčila kontinuirana dostupnost ispitivanih lijekova od datuma početka primjene Uredbe (EU) br. 536/2014, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu hitno i primjenjivati se retroaktivno od datuma početka primjene Uredbe (EU) 536/2014,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               U Uredbi (EU) 536/2014 u članak 61. stavak 1. dodaje se sljedeći podstavak:

               „Međutim, uvoz ispitivanih lijekova iz drugih dijelova Ujedinjene Kraljevine u Sjevernu Irsku i, do 31. prosinca 2024., u Cipar, Irsku i Maltu ne podliježe posjedovanju odobrenja za proizvodnju i uvoz ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)ispitivani lijekovi podvrgnuti su izdavanju potvrde za puštanje serije u promet ili u Uniji ili u dijelovima Ujedinjene Kraljevine osim Sjeverne Irske kako bi se provjerila usklađenost sa zahtjevima iz članka 63. stavka 1.;

               (b)ispitivani lijekovi stavljaju se na raspolaganje samo sudionicima u kliničkim ispitivanjima u državi članici u koju se ti ispitivani lijekovi uvoze ili, ako se uvoze u Sjevernu Irsku, stavljaju se na raspolaganje samo sudionicima u kliničkim ispitivanjima u Sjevernoj Irskoj.”

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 31. siječnja 2022.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik/Predsjednica
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

                     (2)

                        Obavijest Komisije od 25. siječnja 2021. – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Velike Britanije ili preko nje nakon isteka prijelaznog razdoblja, (
                  SL C 27, 25.1.2021., str. 11.
                  )
                  .

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 1.).

                     (4)

                        Obavijest Komisije od 25. siječnja 2021. – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Velike Britanije ili preko nje nakon isteka prijelaznog razdoblja, (
                  SL C 27, 25.1.2021., str. 11.
                  )
                  .

                     (5)

                        Direktiva 2001/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o usklađivanju zakonodavstava i drugih propisa država članica koji se odnose na provedbu dobre kliničke prakse prilikom provođenja kliničkih ispitivanja lijekova za humanu uporabu, (SL L 121, 1.5.2001., str. 34.).

                     (6)

                        Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

                     (7)

                        SL C , , str. .

                     (8)

                        SL C , , str. .

                     (9)

                        SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

                     (10)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/135 od 30. siječnja 2020. o sklapanju Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju (SL L 29, 31.1.2020., str. 1.).

                     (11)

                        Obavijest Komisije – Primjena pravne stečevine Unije u području farmaceutskih proizvoda na tržištima koja se tradicionalno oslanjaju na opskrbu lijekovima iz Velike Britanije ili preko nje nakon isteka prijelaznog razdoblja (2021/C 27/08)(SL C 27, 25.1.2021., str. 11.).

                     (12)

                        Uredba (EU) br. 536/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o kliničkim ispitivanjima lijekova za primjenu kod ljudi te o stavljanju izvan snage Direktive 2001/20/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.12.2021.
            COM(2021) 832 final
            2021/0437(COD)

            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) 2020/1429 u pogledu trajanja referentnog razdoblja za primjenu privremenih mjera koje se odnose na ubiranje naknada za korištenje željezničke infrastrukture
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Željeznički sektor od strateške je važnosti za Europsku uniju. Uvelike doprinosi cjelokupnom gospodarstvu i zapošljavanju u EU-u jer je u njemu izravno zaposleno više od 900 000 ljudi, od čega na željezničke prijevoznike otpada oko 500 000 radnika, a na upravitelje infrastrukture oko 400 000 (podaci za kraj 2018.)
                  1
               .

               Željeznički prijevoz ključan je za strategiju EU-a za održiviji prometni sektor, gospodarsku i socijalnu koheziju te povezivanje građana Europe unutar država članica i među njima. Željeznica predstavlja važan doprinos prometnoj ponudi u EU-u te pruža čistu mobilnost i visoku razinu učinkovitosti. Kao najodrživija i ekološki najprihvatljivija vrsta prijevoza, željeznički prijevoz stoga je presudan za postizanje ciljeva zelenog plana.

               Europskim željeznicama 2018. se prevezlo oko 1,6 milijardi tona tereta i 7,1 milijarda putnika. Do 2018. putnički promet u EU-u dosegnuo je 400 milijardi putničkih kilometara od ukupno oko pet bilijuna putničkih kilometara ostvarenih u kopnenom prijevozu. Željeznički putnički promet uglavnom je domaći, sa samo 7 % prekograničnog prometa 2018.
                  2
               .

               Teretni promet u EU-u dosegnuo je 2018.
                  3
                količinu od 435 milijardi tonskih kilometara od ukupno 2,3 bilijuna tonskih kilometara u kopnenom prijevozu. Približno je polovina ukupnoga željezničkog prijevoza tereta prekogranična. Željeznički prijevoz tereta stoga ima snažnu europsku dimenziju.

               Od početka 2020. pandemija bolesti COVID-19 znatno je utjecala na željeznički prijevoz u Uniji. Željeznički prijevoz putnika i robe smanjio se zbog ograničenja kretanja i posljedičnog smanjenja potražnje za prijevozom. Tijekom prvog razdoblja pandemije u proljeće 2020. željeznički prijevoznici zaustavili su većinu međunarodnih putničkih vlakova. Broj putnika u domaćem željezničkom prijevozu za vrijeme prvog vala pandemije smanjio se za 90 % u odnosu na prethodnu godinu. Nekoliko prijevoznika, posebno novih sudionika na tržištu, moralo je prestati s radom, dok su željeznički prijevoznici tereta prijavili bitno smanjenje obujma prijevoza jer su mnogi industrijski sektori smanjili ili čak prekinuli proizvodnju zbog posljedica pandemije. Tijekom ljeta 2020. potražnja za prijevozom i njegov obujam ostali su na niskim razinama u sektorima željezničkog prijevoza putnika i tereta.

               Mnoge su zemlje zbog drugog vala pandemije u jesen 2020. morale poduzeti dodatne mjere ograničenja kretanja građana. Izbijanje trećeg vala pandemije otežavalo je brz oporavak željezničkog prometa, posebno u području usluga željezničkog prijevoza putnika. U listopadu i studenome 2020. države članice uvele su nova ograničenja kretanja, koja su djelomično i postupno ukinuta tijekom 2021. Broj putnika još se nije vratio na razine prije pandemije, a oporavak do tih razina može trajati dulje od očekivanog posebno za komercijalni putnički promet. Stoga pandemija i dalje ima znatan učinak na prometni sektor. Pojava nove iznimno zarazne varijante bolesti COVID-19 nazvane omikron u jesen 2021. s još nepoznatim obilježjima u usporedbi s prethodnim varijantama izaziva zabrinutost zbog četvrtog vala pandemije i strožih mjera ograničavanja širenja zaraze.

               Europski parlament i Vijeće donijeli su 7. listopada 2020. Uredbu (EU) 2020/1429 o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19
                  4
               . Cilj Uredbe bio je omogućiti dionicima u željezničkom sektoru da se bolje nose s financijskim posljedicama pandemije bolesti COVID-19 i osigurati odgovor na njihove hitne potrebe za likvidnošću smanjenjem pristojbi za minimalni pristupni paket i pristup infrastrukturi kojom se povezuju uslužni objekti, oslobađanjem od njihova plaćanja ili odgodom njihova plaćanja.

               Te mjere pomoći primjenjivale su se na pristojbe dospjele tijekom referentnog razdoblja utvrđenog u članku 1. Uredbe, odnosno od 1. ožujka 2020. do 31. prosinca 2020. („referentno razdoblje”). Područje primjene ograničeno je na to razdoblje kako bi se osiguralo da se mjere primjenjuju samo onoliko dugo koliko je potrebno.

               Člankom 5. Uredbe (EU) 2020/1429 Komisija je ovlaštena delegiranim aktima produljiti referentno razdoblje za najviše šest mjeseci na temelju podataka koje dostave upravitelji infrastrukture koji pokazuju trajno smanjenje željezničkog prometa očigledno povezano s izbijanjem bolesti COVID-19. Referentno razdoblje moglo bi se produljiti do 14. travnja 2022.

               Komisija je to delegiranje ovlasti izvršila dvaput
                  5
                te referentno razdoblje produljila do 31. prosinca 2021. Ovlast za donošenje delegiranih akata radi produljenja referentnog razdoblja dodijeljena je Komisiji na razdoblje od jedne godine počevši od 13. listopada 2020. i sada je istekla.

               Na temelju podataka koje su Komisiji dostavili upravitelji željezničke infrastrukture u Uniji koji obuhvaćaju razdoblje do rujna 2021. pandemija je teže pogodila segment usluga prijevoza putnika, a posebno segment komercijalnih usluga prijevoza putnika, uz znatno smanjenje ponude tih usluga u svim državama članicama, koja se još nije vratila na razine iz 2019. Broj putničkih vlakova koji su u okviru obveze pružanja javne usluge („PSO”) od siječnja do rujna 2021. prometovali u mreži usporediv je s istim razdobljem 2019., dok je 2020. bio 7,8 % manji u odnosu na 2019. Međutim, broj komercijalnih putničkih vlakova koji su prometovali u razdoblju od siječnja do rujna 2021. i dalje je bio 21,5 % niži nego u istom razdoblju 2019., što pokazuje da nije bilo oporavka u usporedbi s istim razdobljem 2020., kad je bio 23,3 % niži u odnosu na 2019. Broj teretnih vlakova koji su prometovali mrežom i dalje je bio 2,5 % manji nego u odgovarajućem razdoblju 2019. Slični se trendovi mogu uočiti kad je promet izražen u broju prijeđenih kilometara putničkih vlakova. Od siječnja do rujna 2021. usluga prijevoza putnika u okviru PSO-a izraženih u broju prijeđenih kilometara putničkih vlakova bilo je 5,2 % manje u odnosu na isto razdoblje 2019. Komercijalnih usluga prijevoza putnika izraženih u broju prijeđenih kilometara putničkih vlakova 2021. još uvijek je bilo 25,6 % manje u odnosu na isto razdoblje 2019., u skladu s (niskom) razinom koja je dosegnuta već 2020. Broj prijeđenih kilometara teretnih vlakova koji su prometovali mrežom pokazao je znakove oporavka, ali je u razdoblju od siječnja do rujna 2021. ostao 2,6 % niži u usporedbi s istim razdobljem 2019. Prema tome, smanjenje opsega željezničkog prometa kao posljedica izbijanja pandemije bolesti COVID-19 i dalje je prisutno.

               Stoga je potrebno izmijeniti Uredbu (EU) 2020/1429 kako bi se dodatno produljilo referentno razdoblje.

               Budući da pandemija još nije završila i da je i dalje prisutna određena razina nepredvidljivosti budućeg razvoja događaja, Komisiji je potrebno delegirati i ovlast da u skladu s postojećim pravnim okvirom produlji navedeno razdoblje, svaki put za najviše šest mjeseci.

               Predlaže se da se referentno razdoblje produlji do 30. lipnja 2022. i da se Komisija ovlasti za donošenje delegiranih akata kako bi se to razdoblje dodatno produljilo do 31. prosinca 2023. Predlaže se da delegiranje ovlasti istekne istog datuma, odnosno 31. prosinca 2023. Sve ostale odredbe važeće Uredbe trebale bi ostati nepromijenjene.

               Zbog nepredvidivog razvoja pandemije bolesti COVID-19, a posebice iznenadne pojave novih varijanti koje izazivaju zabrinutost, nije bilo moguće na vrijeme donijeti relevantne mjere. Uredbom (EU) 2020/1429 od Komisije se zahtijeva da odluku o mogućem produljenju referentnog razdoblja temelji na podacima koje su upravitelji infrastrukture trebali dostaviti nakon isteka polovice produljenja referentnog razdoblja. Komisija nije mogla donijeti odluku o dodatnom produljenju referentnog razdoblja prije isteka delegiranih ovlasti jer u tom trenutku još nisu bili dostupni nužni podaci.

                Kako bi se izbjegle manjkavosti u primjeni mjera nakon 31. prosinca 2021. (kraj trenutačnog referentnog razdoblja), ovom bi Uredbom trebalo obuhvatiti i razdoblje prije njezina stupanja na snagu. S obzirom na prirodu mjera predviđenih ovom Uredbom retroaktivnom primjenom ne uzrokuje se povreda legitimnih očekivanja zainteresiranih osoba.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Cilj je ovog prijedloga osigurati produljenje i kontinuitet trenutačnih izvanrednih mjera uvedenih kako bi se ublažile posljedice izbijanja bolesti COVID-19 na željeznički promet i očuvala cjelovitost jedinstvenog europskog željezničkog prostora. Tim se mjerama dopunjuje i uzima u obzir pravni okvir uspostavljen Direktivom 2012/34/EU.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Učinkovito funkcioniranje jedinstvenog europskog željezničkog prostora ovisi o gospodarskim rezultatima sudionika na tržištu i o zaštiti dosadašnjih postignuća u pogledu neovisnosti upravljanja koju imaju upravitelji infrastrukture i željeznički prijevoznici, transparentnosti odredbi o pristojbama i pristupu mreži, nediskriminaciji i jednakom postupanju u programima dodjele trasa vlaka i ubiranja pristojbi, kao i otvaranju tržišta. Negativne gospodarske posljedice koje je izbijanje bolesti COVID-19 imalo za dionike na željezničkom tržištu mogle bi ugroziti njihovu financijsku održivost i potencijalno imati ozbiljne negativne učinke na funkcioniranje prometnog sustava, što bi negativno utjecalo na gospodarstvo u cjelini. Podaci o obujmu prikupljeni od upravitelja infrastrukture u EU-u za razdoblje od ožujka 2020. do rujna 2021. jasno pokazuju da učinak pandemije na željeznički promet još nije završen i da je oporavak nesiguran. Stoga je cilj predložene uredbe o izmjeni nastaviti ublažavati trajne učinke na sektor.  To bi bilo u skladu i s produljenjem valjanosti drugih mjera kojima se državama članicama te poduzećima i građanima EU-a pomaže u suočavanju s negativnim posljedicama pandemije. Na primjer, Komisija je 18. studenoga 2021. produljila privremeni okvir za državne potpore
                  6
                do 30. lipnja 2022., čime se državama članicama omogućuje da prema potrebi nastave s programima potpore i osiguraju da se poduzeća koja su i dalje pogođena krizom iznenada ne isključe iz potrebne financijske potpore.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Ova se inicijativa temelji na članku 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, koji je i pravna osnova Uredbe (EU) 2020/1429.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve prijedloga iz sljedećeg razloga: pristojbe za pristup pruzi sveobuhvatno su regulirane na razini EU-a i stoga države članice ne mogu odstupati od pravila Unije ako ne postoji posebno europsko zakonodavstvo. Direktivom 2012/34/EU ne dopušta se državama članicama da u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 reagiraju na nepredvidive učinke na željeznički promet, posebno prilagodbom pravila o pristojbama i dodjeli kapaciteta. To je samo iznimno dopušteno, uz određena ograničenja, Uredbom (EU) 2020/1429. Nadalje, u skladu s uvjetima te uredbe, države članice same odlučuju hoće li provesti predviđene mjere, uzimajući u obzir i sredstva kojima raspolažu u okviru javnog financiranja. Stoga je predloženo produljenje primjene mjera predviđenih Uredbom (EU) 2020/1429 u skladu s načelom supsidijarnosti.

               •Proporcionalnost

               Prijedlogom se ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje cilja ublažavanja učinka trenutačne pandemije COVID-a 19 produljenjem na ograničeno razdoblje ciljanih odstupanja od Direktive 2012/34/EU dopuštenim na temelju Uredbe (EU) 2020/1429. Stoga je predložena mjera proporcionalna. Produljenje referentnog razdoblja u skladu je s prethodnim produljenjima i odražava zaključke koji se mogu donijeti na temelju trenutačno dostupnih podataka. Predlaže se i vremensko produljenje ovlasti Komisije za produljenje referentnog razdoblja kako bi se uzeo u obzir budući razvoj pandemije.

               •Odabir instrumenta

               Budući da je riječ o prijedlogu izmjene postojeće Uredbe, trebalo bi upotrijebiti isti instrument.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Ova hitna mjera potaknuta je nepredvidivom prirodom pandemije COVID-a 19.

               •Savjetovanja s dionicima

               S obzirom na hitnost situacije, nisu provedena službena savjetovanja s dionicima. No, i tijela država članica i dionici pozvali su Komisiju da produlji Uredbu (EU) 2020/1429.

               Konkretno, udruženja željezničkog sektora koja predstavljaju željezničke prijevoznike više su se puta obratila Komisiji tražeći da se nastave provoditi mjere. Osim toga, države članice i upravitelji infrastrukture već su uveli te mjere.

               Budući da u Direktivi 2012/34/EU ne postoje odgovarajuće hitne odredbe i s obzirom na trajne posljedice pandemije na željeznički sektor, postoji potreba za produljenjem moguće primjene postojećih mjera.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Kako je objašnjeno, zbog hitnosti situacije nije bilo moguće prikupiti stručna znanja onoliko detaljno kao što je uobičajeno. Međutim, Komisija se oslonila na iskustvo stečeno u kontaktima s državama članicama i dionicima u željezničkom sektoru te stalnim praćenjem obujma željezničkog prometa putem podataka koje su u protekle dvije godine dostavljali upravitelji infrastrukture.

               •Procjena učinka

               S obzirom na hitnost situacije, nije provedena procjena učinka.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

               Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Nije primjenjivo.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Mjera ne uključuje posebne mehanizme praćenja ili izvješćivanja. Međutim, Komisija bi trebala pratiti tijek pandemije bolesti COVID-19 i njezin utjecaj na jedinstveni europski željeznički prostor te bi, prema potrebi, trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranog akta kojim se produljuju rokovi na koje se odnosi ta mjera.

               •Dokumenti s objašnjenjima (za direktive)

               Nema ih.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

               Člankom 1. predložene uredbe mijenjaju se članak 1., članak 5. stavak 2. i članak 6. stavak 2. Uredbe (EU) 2020/1429 tako što se produljuje referentno razdoblje, njegovo maksimalno dodatno produljenje i trajanje ovlasti Komisije u tom pogledu.

               Člankom 2. predviđa se primjena predložene uredbe od 1. siječnja 2022.

               2021/0437 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) 2020/1429 u pogledu trajanja referentnog razdoblja za primjenu privremenih mjera koje se odnose na ubiranje naknada za korištenje željezničke infrastrukture

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  7
               ,

               nakon savjetovanja s Odborom regija,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom
                  8
               ,

               budući da:

               (1)Pandemija bolesti COVID-19 uzrokovala je nagli pad željezničkog prometa zbog znatnog smanjenja potražnje. To je imalo ozbiljan učinak na željezničke prijevoznike.

               (2)Te okolnosti nisu pod kontrolom željezničkih prijevoznika koji se neprestano suočavaju s problemima likvidnosti, velikim gubicima, a u nekim im slučajevima prijeti i nesolventnost.

               (3)Kako bi se suzbili negativni gospodarski učinci pandemije bolesti COVID-19 i pomoglo željezničkim prijevoznicima, Uredbom (EU) 2020/1429 Europskog parlamenta i Vijeća
                  9
                državama članicama je omogućeno da ovlaste upravitelje infrastrukture da smanje, oslobode od plaćanja ili odgode plaćanja naknada za pristup željezničkoj infrastrukturi. Ta je mogućnost odobrena za referentno razdoblje od 1. ožujka 2020. do 31. prosinca 2020. te je dodatno produljena Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2021/1061
                  10
                do 31. prosinca 2021. Komisija više nije ovlaštena dodatno produljiti to referentno razdoblje.

               (4)Pandemija bolesti COVID-19 nastavlja se, a pojava vrlo zaraznih i nepredvidivih varijanti, kao što je varijanta omikron, stvara nesigurnost u budućnost i rizik od novih mjera ograničavanja.

               (5)Pandemija bolesti COVID-19 i dalje ima negativan učinak na željeznički promet te je moguće da će željeznički prijevoznici i dalje biti pogođeni, ovisno o njezinu budućem razvoju. Kako bi se odgovorilo na hitne potrebe sektora, referentno razdoblje iz Uredbe (EU) 2020/1429 trebalo bi produljiti do 30. lipnja 2022.

               (6)Zbog nepredvidivog razvoja pandemije bolesti COVID-19, iznenadne pojave novih varijanti i potrebe za procjenom njihova učinka na željeznički sektor nužan je brz i fleksibilan regulatorni odgovor. Kako bi se izbjegle manjkavosti u reakciji na trenutačnu situaciju, primjereno je osigurati kontinuitet u primjeni mjera nakon 31. prosinca 2021. S obzirom na prirodu mjera predviđenih ovom Uredbom retroaktivnom primjenom navedenog produljenja referentnog razdoblja neće se uzrokovati povreda legitimnih očekivanja zainteresiranih osoba.

               (7)Komisija bi trebala neprekidno analizirati gospodarski učinak pandemije bolesti COVID-19 na željeznički sektor, a Unija bi trebala moći produljiti, bez nepotrebne odgode, razdoblje primjene mjera predviđenih ovom Uredbom ako se nepovoljne okolnosti nastave. Delegiranje ovlasti dodijeljenih na temelju Uredbe (EU) 2020/1429 trebalo bi pod istim uvjetima produljiti do 31. prosinca 2023.

               (8)S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno produljenje primjene privremenih pravila o ubiranju naknada za korištenje željezničke infrastrukture kao odgovor na hitnu situaciju uzrokovanu izbijanjem bolesti COVID-19, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka djelovanja on na bolji način može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (9)Uredbu (EU) 2020/1429 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (10)Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih u ovoj Uredbi, ona bi trebala hitno stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Izmjene Uredbe (EU) 2020/1429

               Uredba (EU) 2020/1429 mijenja se kako slijedi:

               (1)u članku 1. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Primjenjuje se na korištenje željezničke infrastrukture za domaće i međunarodne željezničke usluge obuhvaćene tom direktivom u razdoblju od 1. ožujka 2020. do 30. lipnja 2022. („referentno razdoblje”).”;

               (2)u članku 5. stavku 2. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Svakom takvom izmjenom referentno razdoblje smije se produljiti za najviše šest mjeseci, a referentno razdoblje ne smije se produljiti dulje od 31. prosinca 2023.”;

               (3)u članku 6. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2023.”.

               Članak 2.

               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        Radni dokument službi Komisije priložen Sedmom izvješću o praćenju razvoja željezničkog tržišta na temelju članka 15. stavka 4. Direktive 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća, COM(2021) 5 final.

                     (2)

                        Isto.

                     (3)

                        Isto.

                     (4)

                        SL L 333, 12.10.2020., str. 1.–5.

                     (5)

                        Delegirana uredba Komisije (EU) 2020/2180 оd 18. prosinca 2020. o produljenju referentnog razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/1429 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 433, 22.12.2020., str. 37.); i Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1061 оd 28. lipnja 2021. o produljenju referentnog razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/1429 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 229, 29.6.2021., str. 1.).

                     (6)

                        Komunikacija Komisije – Šesta izmjena privremenog okvira za mjere državne potpore u svrhu podrške gospodarstvu u aktualnoj pandemiji bolesti COVID-19 i izmjena Priloga Komunikaciji Komisije državama članicama o primjeni članaka 107. i 108. Ugovora o funkcioniranju Europske unije na kratkoročno osiguranje izvoznih kredita (2021/C 473/01) (SL C 473, 24.11.2021., str. 1.–15.).

                     (7)

                        Mišljenje od [ažurirati u konačnoj verziji EP-a i Vijeća].

                     (8)

                        Stajalište Europskog parlamenta od [ažurirati u konačnoj verziji EP-a i Vijeća] i odluka Vijeća od [ažurirati u konačnoj verziji EP-a i Vijeća].

                     (9)

                        Uredba (EU) 2020/1429 Europskog parlamenta i Vijeća od 7. listopada 2020. o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 333, 12.10.2020., str. 1.).

                     (10)

                        Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1061 оd 28. lipnja 2021. o produljenju referentnog razdoblja iz Uredbe (EU) 2020/1429 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju mjera za održivo željezničko tržište s obzirom na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 229, 29.6.2021., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.12.2021.
            COM(2021) 569 final
            2021/0429(APP)

            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.1.Potpora socijalno pravednoj zelenoj tranziciji

                  Paket za ostvarivanje cilja od 55 % (Fit for 55) od 14. srpnja 2021. usmjeren je na korjenite promjene koje su potrebne u našem gospodarstvu, društvu i industriji.

                  Prijedlog novog sustava trgovanja emisijama za zgrade i cestovni promet važna je sastavnica djelovanja EU-a za postizanje ambicioznih klimatskih ciljeva, kojim bi se problem nedovoljnog smanjenja emisija u tim sektorima počeo rješavati na troškovno najučinkovitiji način. Uvođenjem tog sustava pridonijet će se i novim vlastitim sredstvima za proračun Unije. Istodobno se očekuje da će prilagodbe koje su potrebne u tim sektorima kratkoročno imati izravne posljedice na ranjiva kućanstva i mikropoduzeća u cijeloj Uniji sve dok ovise o oblicima prijevoza i grijanja s visokim emisijama ugljika. Kako bi pomogla ublažiti te socijalne posljedice, Komisija je predložila novu inicijativu: Socijalni fond za klimatsku politiku
                     1
                  .

               1.2. Uvođenje sljedeće generacije vlastitih sredstava proračuna EU-a

                  Komisija u skladu sa svojom obvezom iz plana dogovorenog u okviru Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020.
                     2
                   predlaže izmjenu Odluke o vlastitim sredstvima
                     3
                   kako bi se utvrdila sljedeća nova vlastita sredstva za proračun EU-a:

               –udio prihoda u skladu s Direktivom o sustavu trgovanja emisijama (ETS)
                  4
               , za koju je Komisija predložila izmjenu
                  5
               ,

               –udio prihoda koji će se ostvariti primjenom mehanizma za prilagodbu emisija ugljika na granicama
                  6
               ,

               –prihodi dobiveni primjenom jedinstvene pozivne stope na udio rezidualne dobiti multinacionalnih poduzeća preraspodijeljen državama članicama [u skladu s Direktivom o provedbi globalnog sporazuma o preraspodjeli prava oporezivanja].

               Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 21. srpnja 2020. navelo da bi se prihodi od novih vlastitih sredstava uvedenih nakon 2021. trebali upotrijebiti za otplatu zajmova u okviru instrumenta NextGenerationEU. U njima se Komisija poziva i da „pravodobno predloži reviziju VFO-a u tu svrhu”
                  7
               .

               U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 16. prosinca 2020. „vraćanje glavnice takvih sredstava upotrijebljenih za rashode u okviru Instrumenta Europske unije za oporavak [NextGenerationEU] i pripadajućih dospjelih kamata trebat će se financirati iz općeg proračuna Unije, među ostalim dostatnim prihodima od novih vlastitih sredstava uvedenih nakon 2021.” Osim toga, tri institucije prepoznale su važnost Instrumenta Europske unije za oporavak i potvrdile da „rashodi iz proračuna Unije povezani s vraćanjem Instrumenta Europske unije za oporavak ne bi smjeli dovesti do neopravdanog smanjenja rashoda programa ili investicijskih instrumenata u okviru VFO-a.” U Međuinstitucijskom sporazumu navodi se i da „je poželjno da se za države članice ublaži povećanje vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u.”
                  8
               .

               Predviđa se da će se nova vlastita sredstva iz današnjeg prijedloga uvesti do 2023.

               1.3.Razlozi i ciljevi prijedloga

               Komisija predlaže ciljanu reviziju Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020.
                  9
                radi sljedećeg:

                  –povećanja gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira za predloženi Socijalni fond za klimatsku politiku,

                  –uvođenja automatske prilagodbe gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira na temelju novih vlastitih sredstava, čime bi se omogućila otplata zajmova u okviru instrumenta NextGenerationEU.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               2.1.Povećanje gornjih granica rashoda višegodišnjeg financijskog okvira za Socijalni fond za klimatsku politiku.

               U okviru zakonodavnog paketa za ostvarivanje cilja od 55 % Komisija je predložila osnivanje Socijalnog fonda za klimatsku politiku („Fond”) radi ublažavanja socijalnih posljedica trgovanja emisijama u sektorima zgrada i cestovnog prometa. Fond bi državama članicama trebao osigurati sredstva za potporu mjerama i ulaganjima u energetsku učinkovitost, nove sustave grijanja i hlađenja, čišću mobilnost te privremenu izravnu potporu dohotku.

               Fond će biti usmjeren na ranjiva kućanstva, ranjive korisnike prijevoza i ranjiva mikropoduzeća pogođena novim ETS-om za cestovni promet i zgrade.

               Fond će se financirati u okviru naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” višegodišnjeg financijskog okvira te u nomenklaturi godišnjeg proračuna kao dio klastera „Okoliš i klimatska politika”.

               Prilog I. Uredbi Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020.
                  10
                trebalo bi stoga izmijeniti i zamijeniti Prilogom ovom Prijedlogu.

               2.2.Posebna godišnja prilagodba na temelju novih vlastitih sredstava

                  Kako bi se omogućila otplata zajmova u okviru instrumenta NextGenerationEU, Komisija predlaže mehanizam automatske prilagodbe gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Mehanizmom prilagodbe, predloženim u novom članku 4.a Uredbe o višegodišnjem financijskom okviru, predviđeno je sljedeće:

               –prilagodba gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira za podnaslov 2.b u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje koja se provodi na godišnjoj osnovi, razmjerno stvarnim prihodima koji proizlaze iz novih vlastitih sredstava prikupljenih u prethodnoj godini, kako su iskazani u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji Komisije u skladu s člankom 245. stavkom 3. Financijske uredbe;

               –mehanizam za godišnju prilagodbu primjenjivat će se od 2024. na temelju predviđenog uvođenja novih vlastitih sredstava do 1. siječnja 2023.;

               –iznos prilagodbe ograničit će se na godišnji iznos od 15 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.). Za 2027. iznos prilagodbe smanjit će se za 8 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.).

               –Komisija će o usklađenju obavijestiti Europski parlament i Vijeće ubrzo nakon donošenja privremene računovodstvene dokumentacije, odnosno do sredine travnja.

               Iznos od 15 milijardi EUR odgovara linearnom profilu otplate iz proračuna Unije za bespovratnu potporu na temelju Komisijina plana izdavanja obveznica za instrument NextGenerationEU, uključujući strukturu dospijeća.

               Fiksni iznos od 8 milijardi EUR koji će se oduzeti pri izračunu prilagodbe za 2027. odgovara prosječnim godišnjim rashodima za Socijalni fond za klimatsku politiku od 2026., kada će početi pristizati prihodi od ETS-a za sektore cestovnog prometa i zgrada, do 2032.

               Ta posebna godišnja prilagodba gornje granice za plaćanje neće se uzeti u obzir za izračun maksimalnih iznosa za godišnju prilagodbu gornje granice za plaćanje u okviru jedinstvenog instrumenta za razliku do gornje granice iz članka 11. stavka 3. Uredbe o VFO-u.

               Mehanizam prilagodbe koji se temelji na novim vlastitim sredstvima bit će popraćen nacrtom izmjene proračuna kako bi se po potrebi povećale proračunske linije rashoda u proračunu za godinu u kojoj se mehanizam primjenjuje.

               3.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Posebne godišnje prilagodbe na temelju novih vlastitih sredstava imat će učinak na proračun od 2024. Iznos će biti jednak stvarnom iznosu prihoda koji proizlazi iz novih vlastitih sredstava prikupljenih u prethodnoj godini, kako su iskazani u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji, te će biti ograničen na godišnji iznos od 15 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.). U 2027. izračun prilagodbe uključivat će smanjenje fiksnog iznosa od 8 milijardi EUR (u cijenama iz 2018.).

               Kad je riječ o Socijalnom fondu za klimatsku politiku, Komisija predlaže povećanje gornje granice odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” za iznos od 2 176 milijuna EUR u 2025., 9 132 milijuna EUR u 2026. i 8 786 milijuna EUR u 2027., u cijenama iz 2018.

               Predložena povećanja gornje granice odobrenih sredstava za preuzimanje obveza dovest će do povećanih potreba za plaćanjima. Komisija stoga predlaže reviziju gornje granice za plaćanje za 2 176 milijuna EUR u 2025., 9 132 milijuna EUR u 2026. i 8 786 milijuna EUR u 2027. (u cijenama iz 2018.).

               2021/0429 (APP)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 312.,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta
                  11
               ,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)U okviru Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava
                  12
               , Europski parlament, Vijeće i Komisija obvezali su se na plan uvođenja novih vlastitih sredstava tijekom trajanja višegodišnjeg financijskog okvira 2021.–2027. te na suradnju radi uvođenja dostatnih novih vlastitih sredstava kojima bi se pokrio iznos koji odgovara očekivanim rashodima povezanima s otplatom instrumenta NextGenerationEU.

               (2)Primjereno je utvrditi mehanizam kojim se omogućuje otplata troškova financiranja instrumenta NextGenerationEU tijekom višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2024.–2027. u iznosima jednakima novim vlastitim sredstvima koja su prikupljena u skladu s Odlukom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053
                  13
                („Odluka o vlastitim sredstvima”) i iskazana u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji, bez smanjenja rashoda za programe Unije.

               (3)Primjena sustava EU-a za trgovanje emisijama za sektore zgrada i cestovnog prometa, kako je utvrđeno u Direktivi 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  14
               , može dovesti do kratkoročnih socijalnih posljedica. Kako bi prevladao taj problem, Uredbom (EU) [XXX] final Europskog parlamenta i Vijeća
                  15
                uspostavljen je Socijalni fond za klimatsku politiku, koji će se financirati iz općeg proračuna Unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira. Stoga bi gornju granicu za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz naslova 3. „Prirodni resursi i okoliš” i gornju granicu za odobrena sredstva za plaćanje trebalo prilagoditi za 2025., 2026. i 2027.

               (4)Uredbu (EU, Euratom) 2020/2093 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EU, Euratom) 2020/2093 mijenja se kako slijedi:

               (1)u članku 4. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Ne dovodeći u pitanje članke 4.a, 6. i 7., ne provode se daljnje tehničke prilagodbe za dotičnu godinu, ni tijekom te godine ni u obliku naknadnih ispravaka tijekom godina koje slijede.

               (2)umeće se sljedeći članak 4.a:

               „Članak 4.a
                  Posebna godišnja prilagodba na temelju novih vlastitih sredstava

               1.Počevši od 2024., nakon podnošenja privremene računovodstvene dokumentacije za godinu n-1 u skladu s člankom 245. stavkom 3. Financijske uredbe provodi se prilagodba naviše gornje granice rashoda za odobrena sredstva za preuzimanje obveza iz podnaslova 2.b i gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje za tekuću godinu.

               2.To godišnje usklađivanje sastoji se od sljedećih iznosa:

               (a)za godine 2024., 2025. i 2026., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima.

               (b)za godinu 2027., iznos jednak prihodu koji je iskazan u privremenoj računovodstvenoj dokumentaciji iz stavka 1. koji proizlazi iz sredstava utvrđenih u članku 2. stavku 1. točkama (e), (f) i (g) Odluke o vlastitim sredstvima, umanjen za fiksni iznos od 8 000 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

               Godišnje prilagodbe iz prvog podstavka ne smiju premašiti 15 000 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) za godine od 2024. do 2027.

               3.Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja rezultate godišnjih prilagodbi iz stavka 2. u roku od 15 dana od podnošenja privremene računovodstvene dokumentacije za godinu n-1 u skladu s člankom 245. stavkom 3. Financijske uredbe.”;

               (3)u članku 11. stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Iznosi koji odgovaraju prilagodbi naviše iz članka 4.a stavka 1. i iz članka 5. stavka 2. drugog podstavka dodaju se povrh maksimalnih iznosa iz prvog podstavka ovog stavka.”;

               (4)Prilog I. zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Socijalnog fonda za klimatsku politiku, COM(2021) 568 final, 14.7.2021.

                     (2)

                        Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava, SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.

                     (3)

                        COM(2021) 570.

                     (4)

                        Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, SL L 275, 25.10.2003., str. 32.–46.

                     (5)

                        Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije, Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i Uredbe (EU) 2015/757, COM(2021) 551 final, 14.7.2021.

                     (6)

                        Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma za prilagodbu emisija ugljika na granicama, COM(2021) 564 final, 14.7.2021.

                     (7)

                        Zaključci Europskog vijeća od 21. srpnja 2020., stavci A29 i 150.

                     (8)

                        Prilog II., preambula, točke D i E.

                     (9)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027., SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.–22.

                     (10)

                        Kako je zadnje izmijenjena odredbama Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093. Prilog ovom Prijedlogu temelji se na tehničkoj prilagodbi višegodišnjeg financijskog okvira za 2022. u skladu s člankom 4. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027., COM(2021) 365 od 7. lipnja 2021.

                     (11)

                        SL C […], […], str. […].

                     (12)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.

                     (13)

                        Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.)

                     (14)

                        Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.)

                     (15)

                        SL […], […], str. […].

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.12.2021.
            COM(2021) 569 final

            PRILOG

            prijedlogu Uredbe Vijeća
            o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2093 kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.

               PRILOG

               „PRILOG I.

               VIŠEGODIŠNJI FINANCIJSKI OKVIR (EU-27)

                        (u milijunima EUR – cijene iz 2018.)

                        ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        2027.

                        Ukupno
                        2021.–2027.

                        1. Jedinstveno tržište, inovacije i digitalizacija

                        19 712

                        20 211

                        19 133

                        18 633

                        18 518

                        18 646

                        18 473

                        133 326

                        2. Kohezija, otpornost i vrijednosti

                        49 741

                        51 920

                        52 194

                        53 954

                        55 182

                        56 787

                        58 809

                        378 587

                        2.a  Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

                        45 411

                        45 951

                        46 493

                        47 130

                        47 770

                        48 414

                        49 066

                        330 235

                        2.b Otpornost i vrijednosti

                        4 330

                        5 969

                        5 701

                        6 824

                        7 412

                        8 373

                        9 743

                        48 352

                        3. Prirodni resursi i okoliš

                        55 242

                        52 214

                        51 489

                        50 617

                        51 895

                        58 064

                        56 947

                        376 468

                        Od čega: rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja

                        38 040

                        37 544

                        37 604

                        36 983

                        36 373

                        35 772

                        35 183

                        257 499

                        4. Migracije i upravljanje granicama

                        2 324

                        2 947

                        3 164

                        3 282

                        3 672

                        3 682

                        3 736

                        22 807

                        5. Sigurnost i obrana

                        1 700

                        1 725

                        1 737

                        1 754

                        1 928

                        2 078

                        2 263

                        13 185

                        6. Susjedstvo i svijet

                        15 309

                        15 522

                        14 789

                        14 056

                        13 323

                        12 592

                        12 828

                        98 419

                        7. Europska javna uprava

                        10 021

                        10 215

                        10 342

                        10 454

                        10 554

                        10 673

                        10 843

                        73 102

                        Od čega: administrativni rashodi institucija

                        7 742

                        7 878

                        7 945

                        7 997

                        8 025

                        8 077

                        8 188

                        55 852

                        UKUPNO ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA

                        154 049

                        154 754

                        152 848

                        152 750

                        155 072

                        162 522

                        163 899

                        1 095 894

                        UKUPNO ODOBRENIH SREDSTAVA ZA PLAĆANJE

                        156 557

                        156 322

                        149 936

                        149 936

                        152 112

                        159 068

                        158 722

                        1 082 652”