               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.12.2018.
            COM(2018) 827 final
            2018/0420(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o potpisivanju, u ime Europske unije, Protokola između Europske unije, Republike Islanda i Kraljevine Norveške uz Sporazum između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Islandu ili Norveškoj s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Uredba (EU) br. 603/2013
                  1
                kojom se izmjenjuje Uredba br. 2725/2000 od 11. prosinca 2000. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije donesena je i stupila je na snagu 19. srpnja 2013. Primjenjuje se od 20. srpnja 2015.

               Uredbom (EU) br. 603/2013 omogućuje se, među ostalim, tijelima kaznenog progona pristup Eurodacu u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istrage terorističkih kaznenih djela i drugih teških kaznenih djela. Time se želi tijelima kaznenog progona omogućiti da zatraže usporedbu podataka o otiscima prstiju s onima pohranjenima u središnjoj bazi podataka Eurodaca kad žele utvrditi točan identitet ili dobiti dodatne informacije o osobi koju se sumnjiči za terorizam ili teško kazneno djelo.

               Dana 19. siječnja 2001. sklopljen je Sporazum između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azilom podnesenog u državi članici ili u Islandu ili u Norveškoj (dalje u tekstu: Sporazum od 19. siječnja 2001.)
                  2

               Island i Norveška primjenjuju elemente azila iz Uredbe (EU) br. 603/2013 u skladu sa Sporazumom od 19. siječnja 2001. Međutim, pristup tijela kaznenog progona Eurodacu nije obuhvaćen područjem primjene navedenog Sporazuma.

               Na sastanku održanom 14. svibnja 2014. s predstavnicima Komisije, Danske, Švicarske, Lihtenštajna, Norveške i Islanda potvrđeno je postojanje interesa za ulazak u pregovore s Europskom unijom kako bi se međunarodnim sporazumom odredbe o kaznenom progonu iz Uredbe (EU) br. 603/2013 proširile na te države.

               Vijeće je 14. prosinca 2015. odobrilo Komisiji da započne pregovore o sporazumu između Europske unije, s jedne strane, i, među ostalim, Islanda i Norveške, s druge strane, o načinima sudjelovanja Islanda i Norveške u postupku usporedbe i slanja podataka u svrhu kaznenog progona u skladu s poglavljem VI. Uredbe (EU) br. 603/2013 o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona.

               Pregovori su završeni te je parafiran Sporazum u obliku Protokola uz Sporazum od 19. siječnja 2001. o proširenju primjene Sporazuma od 19. siječnja 2001. na kazneni progon.

               Proširenjem odredbi o kaznenom progonu iz Uredbe (EU) br. 603/2013 na Island i Norvešku omogućilo bi se tijelima kaznenog progona Islanda i Norveške da zatraže usporedbu podataka o otiscima prstiju na temelju podataka koje su druge države sudionice unijele i pohranile u bazu podataka Eurodaca kad žele utvrditi identitet ili dobiti dodatne informacije o osobi koju se sumnjiči za teško kazneno djelo ili terorizam ili o žrtvi. S druge strane, tijelima kaznenog progona svih ostalih država sudionica, bilo drugim državama članicama EU-a ili pridruženim zemljama, omogućilo bi se da zatraže usporedbu podataka o otiscima prstiju na temelju podataka koje su Island i Norveška unijeli i pohranili u bazu podataka Eurodaca u iste svrhe.

               Cilj je ovog Protokola uspostaviti pravno obvezujuća prava i obveze kako bi se osiguralo učinkovito sudjelovanje Islanda i Norveške u elementima kaznenog progona iz Uredbe (EU) br. 603/2013. Protokolom se utvrđuje da sve države sudionice, bilo druge države članice EU-a, pridružene zemlje ili Island i Norveška, koje imaju pristup Eurodacu mogu u svrhu kaznenog progona pristupiti i podacima drugih država sudionica.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Prijedlog je u skladu s politikama EU-a s obzirom na pristup bazi podataka Eurodaca.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Prijedlog je u skladu s politikama EU-a u području slobode, sigurnosti i pravde.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna je osnova za ovaj Prijedlog odluke Vijeća članak 87. stavak 2. točka (a) i članak 88. članak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u vezi s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Sporazum od 19. siječnja 2001. postojeći je međunarodni sporazum koji su sklopili EU i Island i Norveška. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a ciljevi Protokola uz taj Sporazum mogu se postići samo prijedlogom Komisije na razini EU-a.

               •Proporcionalnost

                  Kako bi se podržala i ojačala policijska suradnja nadležnih tijela država članica te Islanda i Norveške u svrhu sprečavanja, otkrivanja i istrage terorističkih kaznenih djela i drugih teških kaznenih djela, potrebno je sudjelovanje EU-a kako bi se omogućilo da Island i Norveška sudjeluju u aspektima Eurodaca povezanima s kaznenim progonom. Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer se njime ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva učinkovitog sudjelovanja Islanda i Norveške u elementima kaznenog progona iz Uredbe o Eurodacu (EU) br. 603/2013.

               •Odabir instrumenta

               Na temelju članka 218. stavka 5. UFEU-a zahtijeva se Odluka Vijeća kojom se odobrava sklapanje Sporazuma.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  S Vijećem (Radna skupina za azil) održavana su savjetovanja o sadržaju i napretku pregovora. Obaviješten je Europski parlament (Odbor LIBE).

               4.OSTALI DIJELOVI

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Prijedlogom se utvrđuje odluka o odobrenju potpisivanja Protokola između EU-a te Islanda i Norveške u ime Europske unije. UFEU-om se propisuje da Vijeće donosi prijedlog Komisije o odluci o odobrenju potpisivanja i sklapanja međunarodnog sporazuma.

                  Protokolom se utvrđuje primjena Uredbe (EU) br. 603/2013 na Island i Norvešku s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona. Njime se stoga određenim tijelima kaznenog progona drugih država sudionica i Europolu omogućuje da zatraže usporedbu podataka o otiscima prstiju s podacima koje Island i Norveška šalju u središnji sustav Eurodaca. Njime se i određenim tijelima kaznenog progona Islanda i Norveške omogućuje da zatraže usporedbu podataka o otiscima prstiju s podacima koje druge države sudionice šalju u središnji sustav Eurodaca.

                  Protokolom se jamči da se trenutačna razina zaštite osobnih podataka u EU-u primjenjuje na obradu osobnih podataka koju u skladu s Protokolom provode tijela Islanda i Norveške i država članica. Takva obrada osobnih podataka trebala bi podlijegati standardu zaštite osobnih podataka u okviru njihova nacionalnog prava koje je u skladu s Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca s obzirom na obradu osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP.

                  Protokolom se pristup Islanda i Norveške Eurodacu u svrhu kaznenog progona uvjetuje prethodnom pravnom i tehničkom provedbom Odluke 2008/615/PUP u vezi s daktiloskopskim podacima.

                  Protokolom je propisano da se mehanizmi u pogledu izmjena iz Sporazuma od 19. siječnja 2001. primjenjuju na sve izmjene s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona.

               2018/0420 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o potpisivanju, u ime Europske unije, Protokola između Europske unije, Republike Islanda i Kraljevine Norveške uz Sporazum između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Islandu ili Norveškoj s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 87. stavak 2. točku (a) i članak 88. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 14. prosinca 2015. odobrilo Komisiji da započne pregovore s Islandom i Norveškom o načinima sudjelovanja Islanda i Norveške u usporedbi i slanju podataka u svrhu kaznenog progona u skladu s poglavljem VI. Uredbe (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća.
                  3

               (2)Pregovori su završeni i Protokol uz Sporazum od 19. siječnja 2001. između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Islandu ili Norveškoj parafiran je 21. prosinca 2017.

               (3)Protokol bi trebalo potpisati u ime Europske unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (4)U skladu s člankom 3. Protokola o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te su države članice priopćile svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (5)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odobrava se, u ime Europske unije, potpisivanje Protokola između Europske unije, Republike Islanda i Kraljevine Norveške uz Sporazum između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Islandu ili Norveškoj s obzirom na pristup Eurodacu u svrhu kaznenog progona, podložno sklapanju navedenog Protokola.

               Članak 2.

               Glavno tajništvo Vijeća izdaje za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Protokola instrument sa svim ovlastima potrebnima za potpisivanje Protokola, podložno njegovu sklapanju.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca koje provode tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (preinaka) ( SL L 180, 29.6.2013., str. 1.)

                     (2)

                        SL L 93, 3.4.2001., str. 40.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 603/2013 o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.)


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 7.1.2019.
            COM(2018) 862 final
            2018/0437(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 62. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 62. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.

               2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1. Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.

               Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”)
                  1
                jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole koji funkcioniraju zajedno. Prvo se nastoji ograničiti posjedovanje, upotrebu, trgovanje, distribuciju, uvoz, izvoz, izradu i proizvodnju droga isključivo na medicinske i znanstvene svrhe. Zatim se kroz međunarodnu suradnju bori protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama.

               Konvencijom UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  2
                uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga, s jedne strane, i njihovom terapeutskom vrijednošću, s druge strane.

               Sve države članice EU-a stranke su Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima. Unija nije stranka tih konvencija.

               2.2.Komisija za opojne droge

               Komisija za opojne droge (CND) komisija je Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Komisiju čine 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. Jedanaest država članica EU-a trenutačno su članice CND-a s pravom glasa.
                  3
                Unija ima status promatrača u CND-u.

               2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge

               CND na temelju preporuka Stručnog odbora Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) za ovisnosti o drogama redovito mijenja popise tvari u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima.

               WHO je 7. prosinca 2018. preporučio glavnom tajniku UN-a
                  4
                da se na popise u konvencijama uvrsti deset novih tvari koje je kritički preispitao Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama. U pogledu drugih tvari koje je preispitao Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama, neće biti preporuka za njihovo uvrštavanje na popise.

               CND će na svojoj 62. sjednici, koja će se održati u Beču od 18. do 22. ožujka 2019., donijeti odluke o uvrštavanju tih deset tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama, odnosno Konvenciji o psihotropnim tvarima.

               3.STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE

               Promjene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. stavku 1. točki (a) Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom
                  5
                navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima i bilo koja tvar koja je navedena u Prilogu Okvirnoj odluci. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP primjenjuje se stoga na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. UFEU-a. To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već bila pod kontrolom u Uniji na temelju Odluke Vijeća 2005/387/PUP.
                  6

               Od deset tvari koje je Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama kritički preispitao i preporučuje ih za uvrštavanje na popise, samo su četiri tvari ADB-CHMINACA,
                  7
                CUMYL-4CN-BINACA,
                  8
                metoksiacetil-fentanil i ciklopropil-fentanil
                  9
                podvrgnute kontrolnim mjerama u Uniji. Druge tvari još nisu podvrgnute kontrolnim mjerama u Uniji.

               Komisijinim prijedlogom nacrta zajedničkog stajališta EU-a predlaže se podupiranje preporuka WHO-a s obzirom na to da su one u skladu s trenutačnim znanstvenim saznanjima. U pogledu novih psihoaktivnih tvari, uvrštavanje tih tvari na popise u dvjema konvencijama temelji se i na podacima dostupnima u Europskoj bazi podataka o novim drogama Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA).

               Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise, države članice Unije moraju se pripremiti postizanjem zajedničkog stajališta u Vijeću. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije, izraziti države članice koje su trenutačno članice CND-a. Unija nije stranka Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima te nema pravo glasa u CND-u.

               U tu svrhu Komisija predlaže zauzimanje, u ime Europske unije, zajedničkog stajališta o uvrštavanju tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima na 62. sjednici CND-a. Ovo je treći put da Komisija predstavlja takav nacrt prijedloga za zajedničko stajalište EU-a, nakon prijedlogȃ donesenih za sastanak CND-a u ožujku 2017. i 2018.
                  10
                Vijeće je zauzelo zajednička stajališta,
                  11
                čime se EU-u omogućilo da jednoglasno nastupi na prethodnim sastancima CND-a u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u CND-u glasale za uvrštavanje na popise u skladu sa zauzetim zajedničkim stajalištem.

               4.PRAVNA OSNOVA

               4.1.Postupovna pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka određenog sporazuma. CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”.
                  12

               Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke CND-a automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u u primjenjivom roku.
                  13
                Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise proizvode pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije, konkretno Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP. Promjene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom.

               Stoga je materijalna pravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom.

               4.3.Varijabilna geometrija

               U skladu s člankom 10. stavkom 4. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama priloženog Ugovorima, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je da ne prihvaća sve ovlasti Komisije i Suda u pogledu akata u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima donesenih prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona. Zbog toga se Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP prestala primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014.
                  14

               Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise ne utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.

               Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP koja je bila na snazi do 22. studenoga 2018. obvezujuća je za Dansku, a u njezinom se članku 1. navodi da „droge” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima.

               Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Dansku, Danska sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.

               4.4.Zaključak

               Pravna je osnova za ovaj Prijedlog članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               5.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog nema utjecaja na proračun.

               2018/0437 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 62. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972.,
                  15
                („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.

               (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti uvrstiti tvari na popise te konvencije. Popise može mijenjati samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da ne unese promjene koje preporuči WHO.

               (3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  16
                stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.

               (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka WHO-a, odlučiti uvrstiti tvari na popise te konvencije ili ih brisati iz njih. Ona ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može djelovati proizvoljno.

               (5)Promjene u popisima obiju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP
                  17
                primjenjuje se na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj 62. sjednici, koja se održava od 18. do 22. ožujka 2019. u Beču, donijeti odluke o dodavanju deset novih tvari na popise u konvencijama UN-a.

               (7)Unija nije stranka relevantnih konvencija UN-a. Ima status promatrača u Komisiji za opojne droge, u kojoj je trenutačno jedanaest njezinih država članica s pravom glasa. Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za iznošenje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na uvrštavanje novih tvari na te popise u konvencijama u isključivoj nadležnosti Unije.

               (8)WHO je preporučio da se uvrsti pet novih tvari na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te pet novih tvari na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.
                  18

               (9)Kako je procijenio Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama („Stručni odbor”), tvar ADB-FUBINACA (kemijski naziv: N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oksobutan-2-il)-1-(4-fluorobenzil)-1H-indazol-3-karboksamid) sintetički je agonist kanabinoidnih receptora čiji su učinci slični učincima tetrahidrokanabinola (THC) koji uzrokuje glavne psihoaktivne učinke kanabisa. Ne postoji terapijska primjena tvari ADB-FUBINACA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar ADB-FUBINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar ADB-FUBINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (10)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) prati tvar ADB-FUBINACA kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća.
                  19
                Tvar ADB-FUBINACA otkrivena je u 19 država članica i kontrolira se u najmanje deset država članica. Dovedena je u vezu s najmanje dva smrtna slučaja i četiri akutna trovanja te je za nju izdano javnozdravstveno upozorenje putem sustava ranog upozoravanja u Uniji.

               (11)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar ADB-FUBINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (12)Kako je procijenio Stručni odbor, tvar FUB-AMB (poznata i kao MMB-FUBINACA ili AMB-FUBINACA; kemijski naziv: metil (2S)-2-[[1-[(4-fluorofenil)metil]indazol-3-karbonil]amino]-3-metilbutanoat; metil-2-(1-(4-fluorobenzil)-1H-indazol-3-karboksamid)-3-metilbutanoat) sintetički je agonist kanabinoidnih receptora čiji su učinci slični učincima THC-a koji uzrokuje glavne psihoaktivne učinke kanabisa. Ne postoji terapijska primjena tvari FUB-AMB niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar FUB-AMB zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar FUB-AMB uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (13)EMCDDA prati tvar FUB-AMB kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006. Tvar FUB-AMB otkrivena je u 23 države članice i kontrolira se u najmanje četiri države članice. Dovedena je u vezu s najmanje dva smrtna slučaja i dva akutna trovanja.

               (14)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar FUB-AMB uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (15)Kako je procijenio Stručni odbor, tvar ADB-CHMINACA (kemijski naziv: N-[(2S)-1-amino-3,3-dimetil-1-oksobutan-2-il]-1-(cikloheksilmetil)indazol-3-karboksamid; N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamid) sintetički je agonist kanabinoidnih receptora čiji su učinci slični učincima THC-a koji uzrokuje glavne psihoaktivne učinke kanabisa. Ne postoji terapijska primjena tvari ADB-CHMINACA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar ADB-CHMINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar ADB-CHMINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (16)Tvar ADB-CHMINACA već je podvrgnuta kontrolnim mjerama na razini Unije Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/747.
                  20

               (17)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar ADB-CHMINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (18)Kako je procijenio Stručni odbor, tvar CUMYL-4CN-BINACA (kemijski naziv: 1-(4-cijanobutil)-N-(1-metil-1-feniletil)-1H-indazol-3-karboksamid) sintetički je agonist kanabinoidnih receptora čiji su učinci slični učincima THC-a koji uzrokuje glavne psihoaktivne učinke kanabisa. Ne postoji terapijska primjena tvari CUMYL-4CN-BINACA niti joj je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Ima dovoljno dokaza da se tvar CUMYL-4CN-BINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar CUMYL-4CN-BINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (19)Tvar CUMYL-4CN-BINACA već je podvrgnuta kontrolnim mjerama na razini Unije Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/748.
                  21

               (20)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar CUMYL-4CN-BINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (21)Kako je procijenio Stručni odbor, ciklopropil-fentanil (kemijski naziv: N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciklopropankarboksamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Za ciklopropil-fentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se ciklopropil-fentanil zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se ciklopropil-fentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (22)Ciklopropil-fentanil već je podvrgnut kontrolnim mjerama na razini Unije Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1463.
                  22

               (23)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se ciklopropil-fentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (24)Kako je procijenio Stručni odbor, metoksiacetil-fentanil (kemijski naziv: 2-metoksi-N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilacetamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Za metoksiacetil-fentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se metoksiacetil-fentanil zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se metoksiacetil-fentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (25)Metoksiacetil-fentanil već je podvrgnut kontrolnim mjerama na razini Unije Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1463.

               (26)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se metoksiacetil-fentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (27)Kako je procijenio Stručni odbor, orto-fluorofentanil (kemijski naziv: N-(2-fluorofenil)-N-[1-(2-feniletil)-4-piperidinil]-propanamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Za orto-fluorofentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se orto-fluorofentanil zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se orto-fluorofentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (28)EMCDDA prati orto-fluorofentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006. Orto-fluorofentanil otkriven je u pet država članica i kontrolira se u najmanje četiri države članice. Doveden je u vezu s najmanje četiri smrtna slučaja i dva akutna trovanja.

               (29)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se orto-fluorofentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (30)Kako je procijenio Stručni odbor, p-fluoro-butirilfentanil (poznat i kao 4-fluoro-butirfentanil ili 4F-BF; kemijski naziv: N-(4-fluorofenil)-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]butanamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. P-fluoro-butirilfentanil može se pretvoriti u svoj izomer p-fluoro-izobutirilfentanil koji je naveden u Popisu I. Konvencije o opojnim drogama. Za p-fluoro-butirilfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se p-fluoro-butirilfentanil zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se p-fluoro-butirilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (31)EMCDDA prati p-fluoro-butirilfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 (pod nazivom 4-fluoro-butirfentanil / 4F-B). P-fluoro-butirilfentanil otkriven je u sedam država članica i kontrolira se u najmanje sedam država članica. Otvoreno se prodaje na tržištu. Doveden je u vezu s najmanje tri smrtna slučaja.

               (32)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se p-fluoro-butirilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (33)Kako je procijenio Stručni odbor, p-metoksi-butirilfentanil (kemijski naziv: N-(4-metoksifenil)-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]butanamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Za p-metoksi-butirilfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se p-metoksi-butirilfentanil zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se p-metoksi-butirilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (34)EMCDDA prati p-metoksi-butirilfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 (pod nazivom 4-metoksibutirfentanil / 4-MeO-BF). P-metoksi-butirilfentanil otkriven je u dvije države članice i kontrolira se u najmanje četiri države članice. Otvoreno se prodaje na tržištu. Doveden je u vezu s najmanje dva smrtna slučaja.

               (35)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se p-metoksi-butirilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (36)Kako je procijenio Stručni odbor, n-etil-norpentilon (kemijski naziv: 1-(2H-1,3-benzodioksol-5-il)-2-(etilamino)pentan-1-on) sintetički je katinon. Ne postoji terapijska primjena n-etil-norpentilona niti mu je dodijeljeno odobrenje za stavljanje u promet kao lijeka. Zapljene pokazuju da je n-etil-norpentilon dostupan u obliku praha, kristala, kapsula i tableta. Ima slučajeva u kojima se ta droga potajno prodavala kao „ecstasy”/MDMA.
                  23
                Ima dovoljno dokaza da se n-etil-norpentilon zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se n-etil-norpentilon uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (37)EMCDDA prati n-etil-norpentilon kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 (pod nazivom epilon). N-etil-norpentilon otkriven je u 24 države članice i kontrolira se u najmanje šest država članica. Na tržištu se prodaje otvoreno, kao i u smjesama s MDMA-om, kokainom i ketaminom. Doveden je u vezu s najmanje sedam smrtnih slučajeva i sedam akutnih trovanja.

               (38)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se n-etil-norpentilon uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (39)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluke o raznim odlukama o uvrštavanju deset tvari na popise moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP.

               (40)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               (41)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Dansku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (42)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (43)Okvirna odluka 2004/757/PUP, kako je izmijenjena, nije obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu te ona stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje se treba zauzeti u ime Unije na 62. sjednici Komisije za opojne droge od 18. do 22. ožujka 2018., kada će to tijelo odlučivati o uvrštavanju tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (2)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (3)

                        Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Slovačka, Španjolska.

                     (4)

                        Usmena izjava na nastavku 61. sjednice Komisije za opojne droge, održanom 7. prosinca 2018.

                     (5)

                        SL L 335, 11.11.2004., str. 8., kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2017/2103 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom „droge” te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP, SL L 305, 21.11.2017., str. 12.

                     (6)

                        Odluka Vijeća 2005/387/PUP stavljena je izvan snage Direktivom (EU) 2017/2103 s učinkom od 23. studenoga 2018. Sve tvari koje su podvrgnute kontrolnim mjerama i kaznenim sankcijama u skladu s Odlukom Vijeća 2005/387/PUP do datuma donošenja Direktive (EU) 2017/2103 uvrštene su u Prilog Direktivi, koji je postao Prilog izmijenjenoj Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP. Tvari koje su podvrgnute kontrolnim mjerama i kaznenim sankcijama u skladu s Odlukom Vijeća 2005/387/PUP između studenoga 2017., kada je doneseno novo zakonodavstvo, i 23. studenoga 2018. uvrstit će se u Prilog Okvirnoj odluci delegiranim aktom koji trenutačno pregledavaju Europski parlament i Vijeće (C(2018) 8460).

                     (7)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/747 od 14. svibnja 2018. o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamida (ADB-CHMINACA) kontrolnim mjerama (SL L 125, 22.5.2018., str. 8.).

                     (8)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/748 od 14. svibnja 2018. o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari 1-(4-cijanobutil)-N-(2-fenilpropan-2-il)-1H-indazol-3-karboksamida (CUMYL-4CN-BINACA) kontrolnim mjerama (SL L 125, 22.5.2018., str. 10.).

                     (9)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/1463 od 28. rujna 2018. o podvrgavanju novih psihoaktivnih tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciklopropankarboksamida (ciklopropil-fentanil) i 2-metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamida (metoksiacetil-fentanil) kontrolnim mjerama (SL L 245, 1.10.2018., str. 9.).

                     (10)

                        COM(2017) 72 final i COM(2018) 31 final.

                     (11)

                        Donijelo Vijeće za opće poslove 7. ožujka 2017. odnosno 27. veljače 2018.

                     (12)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (13)

                        Članak 3. stavak 7. Konvencije o opojnim drogama; članak 2. stavak 7. Konvencije o psihotropnim tvarima.

                     (14)

                        Vidjeti točku 29. popisa akata Unije donesenih prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima koji se prestaju primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014. na temelju članka 10. stavka 4. druge rečenice Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama (SL C 430, 1.12.2014., str. 17.).

                     (15)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (16)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (17)

                        Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335, 11.11.2004., str. 8.).

                     (18)

                        Usmena izjava na nastavku 61. sjednice Komisije za opojne droge, održanom 7. prosinca 2018.

                     (19)

                        Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama (SL L 376, 27.12.2006., str. 1.).

                     (20)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/747 od 14. svibnja 2018. o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari N-(1-amino-3,3-dimetil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamida (ADB-CHMINACA) kontrolnim mjerama (SL L 125, 22.5.2018., str. 8.).

                     (21)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/748 od 14. svibnja 2018. o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari 1-(4-cijanobutil)-N-(2-fenilpropan-2-il)-1H-indazol-3-karboksamida (CUMYL-4CN-BINACA) kontrolnim mjerama (SL L 125, 22.5.2018., str. 10.).

                     (22)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/1463 od 28. rujna 2018. o podvrgavanju novih psihoaktivnih tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciklopropankarboksamida (ciklopropil-fentanil) i 2-metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamida (metoksiacetil-fentanil) kontrolnim mjerama (SL L 245, 1.10.2018., str. 9.).

                     (23)

                        MDMA skraćenica je za 3,4-metilendioksimetamfetamin, poznatiji kao ecstasy.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 7.1.2019.
            COM(2018) 862 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 62. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               PRILOG

               Stajalište koje države članice koje su članice Komisije za opojne droge trebaju zauzeti, djelujući zajednički u interesu Unije, na 62. sjednici Komisije za opojne droge od 18. do 22. ožujka 2018. u pogledu promjena opsega kontrole tvari:

               (1)Tvar ADB-FUBINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (2)Tvar FUB-AMB treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (3)Tvar ADB-CHMINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (4)Tvar CUMYL-4CN-BINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (5)Ciklopropil-fentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (6)Metoksiacetil-fentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (7)Orto-fluorofentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (8)P-fluoro-butirilfentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (9)P-metoksi-butirilfentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (10)N-etil-norpentilon treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.2.2019.
            COM(2019) 77 final
            2019/0037(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 62. sjednici Komisije za opojne droge o uvrštavanju tvari u tablice Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Prijedlog se odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u Komisiji za opojne droge u vezi s predviđenim donošenjem izmjena tablica Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988. na temelju preporuka Međunarodnog odbora za kontrolu narkotika.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988.

               Konvencijom Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988. („Konvencija”) promiče se suradnja među strankama kako bi mogle djelotvornije rješavati različita pitanja povezana s nezakonitom trgovinom opojnim drogama i psihotropnim tvarima koja imaju međunarodnu dimenziju. U izvršavanju svojih obveza na temelju Konvencije stranke poduzimaju potrebne mjere, uključujući zakonodavne i administrativne mjere, u skladu s temeljnim odredbama svojih domaćih zakonodavnih sustava.

               Konvencija je stupila na snagu 11. studenoga 1990.

               EU
                  1
                i njegove države članice stranke su Konvencije.

               2.2.Komisija za opojne droge

               Riječ je o komisiji Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) čije su funkcije i ovlasti, među ostalim, utvrđene u Konvenciji. Komisiju čine 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. Jedanaest država članica EU-a trenutačno su članice Komisije za opojne droge s pravom glasa. Unija ima status promatrača u Komisiji za opojne droge.

               Uzimajući u obzir primjedbe koje su dostavile stranke, primjedbe i preporuke Međunarodnog odbora za kontrolu narkotika, čija je procjena odlučujuća za znanstvena pitanja, te sve druge relevantne čimbenike, Komisija za opojne droge može dvotrećinskom većinom glasova svojih članova odlučiti o uvrštavanju neke tvari u tablice Konvencije.

               2.3.Predviđeni akti Komisije za opojne droge

               Tijekom svoje 62. sjednice koja će se održati u razdoblju od 14. do 22. ožujka 2019. Komisija za opojne droge donijet će odluke o uvrštavanju četiri tvari u tablice Konvencije („predviđeni akti”), a to su: 3,4-MDP-2-P metil glicidat („PMK glicidat”), 3,4-MDP-2-P metil glicidna kiselina („PMK glicidna kiselina”), alfa-fenilacetoacetamid (APAA) i jodovodična kiselina.

               U skladu s Konvencijom odluke Komisije za opojne droge postaju obvezujuće, osim ako stranka odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u u primjenjivom roku
                  2
               . Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Predviđeni akti postat će obvezujući za stranke u skladu s člankom 12. Konvencije, u čijim je relevantnim dijelovima navedeno sljedeće:

               „Svaku odluku Komisije donesenu u skladu s ovim člankom glavni tajnik priopćuje svim državama i drugim tijelima koja su, ili imaju pravo postati, stranke ove Konvencije, i Odboru. Takva odluka postaje pravno obvezujuća za sve stranke 180 dana nakon njezina priopćavanja.

               Odluke Komisije donesene u skladu s ovim člankom podliježu preispitivanju Vijeća na zahtjev bilo koje stranke, a taj je zahtjev potrebno podnijeti u roku od 180 dana od datuma priopćavanja odluke. Zahtjev za preispitivanje šalje se glavnom tajniku zajedno sa svim relevantnim informacijama na kojima se temelji.

               Glavni tajnik dostavlja preslike zahtjeva za preispitivanje i relevantnih informacija Komisiji, Odboru i svim strankama pozivajući ih da svoje primjedbe dostave u roku od 90 dana. Sve zaprimljene primjedbe dostavljaju se Vijeću na razmatranje.

               Vijeće može potvrditi ili poništiti odluku Komisije. Obavijest o odluci Vijeća dostavlja se svim državama i drugim tijelima koja su, ili imaju pravo postati, stranke ove Konvencije, Komisiji i Odboru.”

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Komisija je 19. prosinca 2018. obaviještena da Međunarodni odbor za kontrolu narkotika preporučuje uvrštavanje triju tvari, odnosno 3,4-MDP-2-P metil glicidata („PMK glicidat”), 3,4-MDP-2-P metil glicidne kiseline („PMK glicidna kiselina”) i alfa-fenilacetoacetamida (APAA) u tablicu I. Konvencije. Kad je riječ o četvrtoj tvari, odnosno jodovodičnoj kiselini, Međunarodni odbor za kontrolu narkotika ne preporučuje da ona bude regulirana Konvencijom.

               Prema procjeni Međunarodnog odbora za kontrolu narkotika, 3,4-MDP-2-P metil glicidat („PMK glicidat”) često se upotrebljava u nezakonitoj proizvodnji 3,4-metilendioksimetamfetamina (MDMA) i povezanih tvari, 3,4-MDP-2-P metil glicidna kiselina („PMK glicidna kiselina”) u nezakonitoj proizvodnji tvari 3,4-MDP-2-P i potom MDMA-a i povezanih tvari, a alfa-fenilacetoacetamid (APAA) u nezakonitoj proizvodnji amfetamina i metamfetamina. Postoje dokazi da se količinom i razmjerom nezakonite proizvodnje tih opojnih droga i psihotropnih tvari ozbiljno ugrožava javno zdravlje ili uzrokuju ozbiljni socijalni problemi te je stoga opravdano te tvari staviti pod međunarodnu kontrolu. Kad je riječ o četvrtoj tvari, odnosno jodovodičnoj kiselini, Međunarodni odbor za kontrolu narkotika smatra da međunarodna kontrola ne bi bila djelotvorna u smanjivanju dostupnosti nezakonito proizvedenog amfetamina i metamfetamina.

               Nezakonita proizvodnja MDMA-a i povezanih tvari, te amfetamina i metamfetamina predstavlja ozbiljan problem u Uniji. Te nezakonito proizvedene opojne droge i psihotropne tvari u Uniji uzrokuju ozbiljne probleme za javno zdravlje te ozbiljne socijalne probleme. Usto, organizirane zločinačke skupine koje djeluju u Uniji isto tako nezakonito izvoze te opojne droge i psihotropne tvari u treće zemlje.

               Države članice Unije trebale bi se stoga u Komisiji za opojne droge izjasniti u korist uvrštavanja 3,4-MDP-2-P metil glicidata („PMK glicidat”), 3,4-MDP-2-P metil glicidne kiseline („PMK glicidna kiselina”) i alfa-fenilacetoacetamida (APAA) u tablicu I. Konvencije, kao i da se jodovodična kiselina ne regulira Konvencijom.

               Izmjene u tablicama Konvencije izravno utječu na područje primjene prava Unije u području kontrole prekursora za droge jer se tvari koje se uvrštavaju u tablice Konvencije uključuju u pravo Unije
                  3
               . Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte kako bi se to osiguralo.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  4
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  5
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               Komisija za opojne droge tijelo je osnovano na temelju sporazuma, odnosno na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima.

               Akti koje Komisija za opojne droge treba donijeti akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti bit će obvezujući na temelju međunarodnog prava u skladu s člankom 12. Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima i mogu presudno utjecati na sadržaj akata EU-a, odnosno na Uredbu Vijeća (EZ) br. 111/2005 od 22. prosinca 2004. o utvrđivanju pravila za nadzor trgovine prekursorima za droge između Unije i trećih zemalja i Uredbu (EZ) br. 273/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o prekursorima za droge. To je stoga što izmjene u tablicama Konvencije izravno utječu na područje primjene prava Unije u području kontrole prekursora za droge jer se tvari koje se uvrštavaju u tablice Konvencije uključuju u pravo Unije.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se niti mijenja institucijski okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenih akata o kojima se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akti imaju dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na zajedničku trgovinsku politiku.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenih akata

               Budući da će se aktima Komisije za opojne droge izmijeniti tablice Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima, primjereno ih je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2019/0037 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 62. sjednici Komisije za opojne droge o uvrštavanju tvari u tablice Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Konvencija Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima iz 1988. („Konvencija”) stupila je na snagu 11. studenoga 1990., a u ime Europske ekonomske zajednice sklopljena je Odlukom Vijeća 90/611/EEZ
                  6
               .

               (2)U skladu s člankom 12. stavcima od 2. do 7. Konvencije tvari se mogu uvrštavati u tablice Konvencije u kojima su navedeni prekursori za droge.

               (3)Komisija za opojne droge trebala bi na svojoj 62. sjednici, koja će se održati od 14. do 22. ožujka 2019. u Beču, donijeti odluku o uvrštavanju četiri nove tvari u tablice Konvencije.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge tijekom njezine 62. sjednice koja će se održati od 14. do 22. ožujka 2019. u Beču jer će te odluke biti obvezujuće za Uniju i mogu presudno utjecati na sadržaj akata EU-a, odnosno na Uredbu Vijeća (EZ) br. 111/2005 od 22. prosinca 2004. o utvrđivanju pravila za nadzor trgovine prekursorima za droge između Unije i trećih zemalja
                  7
                i Uredbu (EZ) br. 273/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o prekursorima za droge
                  8
               .

               (5)Prema procjeni Međunarodnog odbora za kontrolu narkotika, 3,4-MDP-2-P metil glicidat („PMK glicidat”) često se upotrebljava u nezakonitoj proizvodnji 3,4-metilendioksimetamfetamina (MDMA) i povezanih tvari, 3,4-MDP-2-P metil glicidna kiselina („PMK glicidna kiselina”) u nezakonitoj proizvodnji tvari 3,4-MDP-2-P i potom MDMA-a i povezanih tvari, a alfa-fenilacetoacetamid (APAA) u nezakonitoj proizvodnji amfetamina i metamfetamina. Postoje dokazi da se količinom i razmjerom nezakonite proizvodnje tih opojnih droga i psihotropnih tvari ozbiljno ugrožava javno zdravlje ili uzrokuju ozbiljni socijalni problemi te je stoga opravdano te tvari staviti pod međunarodnu kontrolu. Kad je riječ o četvrtoj tvari, odnosno jodovodičnoj kiselini, Međunarodni odbor za kontrolu narkotika smatra da međunarodna kontrola ne bi bila djelotvorna u smanjivanju dostupnosti nezakonito proizvedenog amfetamina i metamfetamina. Nezakonita proizvodnja MDMA-a i povezanih tvari, te amfetamina i metamfetamina predstavlja ozbiljan problem u Uniji. Te nezakonito proizvedene opojne droge i psihotropne tvari u Uniji uzrokuju ozbiljne probleme za javno zdravlje te ozbiljne socijalne probleme. Usto, organizirane zločinačke skupine koje djeluju u Uniji isto tako nezakonito izvoze te opojne droge i psihotropne tvari u treće zemlje.

               (6)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice Unije koje su članice Komisije za opojne droge,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 62. sjednici Komisije za opojne droge je sljedeće:

               – 3,4-MDP-2-P metil glicidat („PMK glicidat”), 3,4-MDP-2-P metil glicidnu kiselinu („PMK glicidna kiselina”) i alfa-fenilacetoacetamid (APAA) potrebno je uvrstiti u tablicu I. Konvencije,

               – jodovodična kiselina neće se regulirati Konvencijom.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. zajednički izražavaju države članice Unije koje su članice Komisije za opojne droge.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća od 22. listopada 1990. o sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i psihotropnim tvarima u ime Europske ekonomske zajednice (SL L 326, 24.11.1990., str. 56.).

                     (2)

                        Članak 12. stavak 7. Konvencije UN-a iz 1988.

                     (3)

                        UREDBA VIJEĆA (EZ) br. 111/2005 od 22. prosinca 2004. o utvrđivanju pravila za nadzor trgovine prekursorima za droge između Unije i trećih zemalja (SL L 22, 26.1.2005., str. 1.) i Uredba (EZ) br. 273/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o prekursorima za droge (SL L 47, 18.2.2004., str. 1.).

                     (4)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (5)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (6)

                        SL L 326, 24.11.1990., str. 56.

                     (7)

                        SL L 22, 26.1.2005., str. 1.

                     (8)

                        SL L 47, 18.2.2004., str. 1.