               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.3.2020.
            COM(2020) 140 final
            2020/0050(BUD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Odluke (EU) 2020/265 u pogledu prilagodbi iznosa mobiliziranih iz instrumenta fleksibilnosti za 2020. koji će se iskoristiti za migracije, priljeve izbjeglica i sigurnosne prijetnje, za hitne mjere u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 te za povećanje sredstava za Ured europskog državnog tužitelja

               OBRAZLOŽENJE

                  Europski parlament i Vijeće donijeli su 27. studenoga 2019. odluku o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 778,1 milijuna EUR za naslov 3. Sigurnost i građanstvo, kako je predložila Komisija.

               Komisija je danas dostavila nacrt izmjene proračuna br. 1/2020
                  1
                u koji je, među ostalim, uključeno ukupno povećanje razine odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. u iznosu od 423,3 milijuna EUR za potrebe nastale zbog povećanja migracijskog pritiska u Grčkoj, za financiranje hitnih mjera nužnih u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 te za pokriće povećanja proračuna Ureda europskog javnog tužitelja.

               Kako je dopušteno člankom 14. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  2
               , u tom nacrtu izmjene proračuna predloženo je da se ukupna razlika do gornje granice za obveze koja je ostala na raspolaganju iz 2018. iskoristi za povećanje povezano s migracijom (350 milijuna EUR). Za preostali dio povećanja (73,3 milijuna EUR), koji nije obuhvaćen ukupnom razlikom do gornje granice za obveze, potrebno je dodatno mobilizirati instrument fleksibilnosti.

               Stoga se ovaj prijedlog prilaže nacrtu izmjene proračuna br. 1/2020 radi odgovarajućeg povećanja iznosa mobiliziranih iz instrumenta fleksibilnosti i proširenja namjene mobilizacije.

               Prilagođena mobilizacija instrumenta fleksibilnosti iznosit će 851,4 milijuna EUR (u odnosu na iznos od 778,1 milijuna EUR) za naslov 3.

               Ovim Prijedlogom odluke o mobilizaciji izmijenit će se Odluka (EU) 2020/265 od 27. studenoga 2019.
                  3

               Indikativna odobrena sredstva za plaćanje koja odgovaraju dopunjenoj mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti navedena su u tablici:

               (u milijunima EUR, u sadašnjim cijenama)

                        Godina

                        Odobrena sredstva za plaćanje koja se odnose na mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u 2020.

                        2020.

                        450,7

                        2021.

                        342,2

                        2022.

                        42,4

                        2023.

                        16,1

                        Ukupno

                        851,4

               2020/0050 (BUD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Odluke (EU) 2020/265 u pogledu prilagodbi iznosa mobiliziranih iz instrumenta fleksibilnosti za 2020. koji će se iskoristiti za migracije, priljeve izbjeglica i sigurnosne prijetnje, za hitne mjere u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 te za povećanje sredstava za Ured europskog državnog tužitelja

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  4
               , a posebno njegovu točku 12.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Instrument fleksibilnosti namijenjen je financiranju jasno određenih rashoda koje nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova općeg proračuna Unije.

               (2)Gornja granica godišnjeg iznosa raspoloživog za instrument fleksibilnosti iznosi 600 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  5
               , prema potrebi uvećana za iznose koji su prestali vrijediti, a koji su stavljeni na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom tog članka.

               (3)Europski parlament i Vijeće donijeli su 27. studenoga 2019. Odluku (EU) 2020/265
                  6
                o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti kako bi se osigurao iznos od 778 074 489 EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u naslovu 3. (Sigurnost i građanstvo) za financijsku godinu 2020. radi financiranja mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti.

               (4)U nacrt izmjene proračuna br. 1/2020
                  7
                uključeno je povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. u iznosu od 423,3 milijuna EUR. Od tog iznosa, 350,0 milijuna EUR za dodatne rashode za rješavanje problema migracijskog pritiska u Grčkoj pokriveno je iz ukupne razlike do gornje granice za obveze iz članka 14. Uredbe vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013. Preostali iznos od 73,3 milijuna EUR nije obuhvaćen ukupnom razlikom do gornje granice za obveze te je stoga potrebna dodatna mobilizacija instrumenta fleksibilnosti za 2020. Potrebno je prilagoditi i indikativni profil plaćanja.

               (5)Odluku (EU) 2020/265 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (6)Mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti trebalo bi usvojiti istodobno s izmjenom proračuna za 2020. jer se njome omogućuje financiranje određenih djelovanja iznad gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira. Kako bi se osigurala usklađenost s tom izmjenom proračuna za 2020., ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan objave.

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U Odluci (EU) 2020/265, članak 1. mijenja se kako slijedi:

               u stavku 1. prvom podstavku iznos „778 074 489 EUR” zamjenjuje se iznosom „851 374 489 EUR”, a drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim tekstom: „Iznosi iz prvog podstavka namijenjeni su za financiranje mjera za svladavanje aktualnih izazova migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji te aktualne zdravstvene krize u Europskoj uniji prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 i povećanih potreba Ureda europskog javnog tužitelja.”

               u stavku 2. prvom podstavku točke (a) i (b) zamjenjuje se sljedećim:

               „(a)
                     450 702 108 EUR u 2020.;

               (b)
                     342 205 134 EUR u 2021.;”

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (2)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (3)

                        SL L 58, 27.2.2020., str. 51.

                     (4)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (5)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (6)

                        Odluka (EU) 2020/265 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (SL L 058 27.2.2020., str. 51.)

                     (7)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.3.2020.
            COM(2020) 117 final
            2020/0046(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke u vezi s predviđenim donošenjem odluka potrebnih za ispravno funkcioniranje režima EU-a o nadzoru države luke, kako je utvrđen u Direktivi 2009/16/EZ
                  1
               .

               2.Kontekst prijedloga

               2.1. Pariški memorandum o suglasnosti o nadzoru države luke

               U Pariškom memorandumu o suglasnosti (Pariški memorandum) propisuje se međunarodni režim inspekcijskih pregleda stranih brodova u drugim nacionalnim lukama koje provode inspektori nadzora države luke kako bi se provjerilo jesu li kompetencije zapovjednika, časnika i posade na brodu, kao i stanje broda i njegove opreme u skladu sa zahtjevima međunarodnih konvencija te jesu li posada plovila i upravljanje njime u skladu s mjerodavnim međunarodnim pravom. Pariški memorandum potpisan je 26. siječnja 1982.

               U Direktivu 2009/16/EZ (kako je izmijenjena) uključeni su svi postupci i alati Pariškog memoranduma. Sve države članice EU-a s morskim lukama
                  2
                te Kanada, Rusija, Island i Norveška članice su Pariškog memoranduma. Europska unija nije članica Pariškog memoranduma.

               2.2. Predviđeni akt Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma

               Kako bi u Uniji funkcionirao nadzor države luke, svake se godine u okviru Pariškog memoranduma mora donijeti određeni broj odluka. Te odluke donose se konsenzusom na godišnjim sjednicama Odbora za nadzor države luke, koji se sastaje u svibnju svake godine. Na temelju Direktive 2009/16/EZ odluke koje donese odgovarajuće nadležno tijelo Pariškog memoranduma postaju obvezujuće za države članice EU-a.

               3. STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE

               U skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u međunarodnim organizacijama kao što je Pariški memorandum, kada su pozvane donositi akte koji proizvode pravne učinke, mora se donijeti odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.

               Odlukom Vijeća (EU) 2016/381
                  3
                iz 2016. utvrđeno je stajalište koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Odbora za nadzor države luke za razdoblje 2016.–2019. Odluka Vijeća utvrđena je u skladu s dvostupanjskim pristupom. U samoj se Odluci navode vodeća načela i smjernice stajališta Unije na višegodišnjoj osnovi. To je prilagođeno za svaki godišnji sastanak Odbora za nadzor države luke na temelju neslužbenih dokumenata Komisije o kojima raspravlja radna skupina Vijeća za pomorski promet. Cilj je ovog prijedloga utvrditi stajalište Unije koje se odnosi na Odbor za nadzor države luke za razdoblje 2020.–2024.

               Pristup naveden u ovom prijedlogu proizlazi iz načina na koji se odluke donose u okviru Pariškog memoranduma. U skladu s internim pravilima Pariškog memoranduma, njegovi članovi i radne skupine zadužene za razvoj smjernica i uputa mogu podnijeti dokumente do šest tjedana prije sjednice Odbora za nadzor države luke. Tek su u tom trenutku svi podneseni dokumenti dostupni i Komisija može početi s analizom radi pripreme prijedloga koordiniranog stajališta Unije u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a koje zatim donosi Vijeće. Budući da nema mnogo vremena za analizu, pripremu prijedloga Komisije i donošenje odluke u Vijeću, postupak za godišnje utvrđivanje stajališta Unije utvrđen je u Prilogu 2.

               4.Pravna osnova

               4.1. Postupovna pravna osnova

               4.1.1. Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  4
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  5
               .

               4.1.2. Primjena u predmetnom slučaju

               Pariški memorandum je tijelo osnovano sporazumom.

               Akt koji Pariški memorandum treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a, odnosno na Direktivu 2009/16/EZ o nadzoru države luke jer Odbor za nadzor države luke Pariškog memoranduma donosi niz odluka koje svake godine treba donijeti kako bi navedena direktiva ispravno funkcionirala.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma. Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2. Materijalnopravna osnova

               4.2.1. Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2. Primjena u predmetnom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na promet. Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 100. stavak 2. UFEU-a.

               4.3. Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0046 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Memorandum o suglasnosti o nadzoru države luke („Pariški memorandum”) potpisan je u Parizu 26. siječnja 1982. i stupio je na snagu 1. srpnja 1982. U skladu s odjeljkom 8.1. Pariškog memoranduma svaka pomorska uprava može predložiti njegove izmjene. Nadalje, u skladu s odjeljkom 7.1. Pariškog memoranduma Odbor za nadzor države luke sastoji se od predstavnika svake pomorske uprave i Komisije te ima nadležnosti utvrđene u odjeljku 7.3. Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru za nadzor države luke jer su odluke koje donosi nadležno tijelo Pariškog memoranduma važne za pravni okvir Unije, to jest Direktivu 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  6
               .

               (2)U Direktivi 2009/16/EZ utvrđen je sustav Unije za nadzor države luke te se njome preinačuju i jačaju prethodni propisi EU-a u tom području koji su na snazi od 1995. Pravni sustav Unije temelji se na već postojećoj strukturi Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke, međunarodnoj organizaciji osnovanoj 1982. S obzirom na države članice, s pomoću Direktive 2009/16/EZ postupci, alati i rad u okviru Pariškog memoranduma učinkovito se uključuju u područje primjene prava Unije.

               (3)Odbor za nadzor države luke Pariškog memoranduma sastaje se jednom godišnje i tijekom sastanaka odlučuje o nizu točaka dnevnog reda koje su potrebne za primjenu Direktive 2009/16/EZ.

               (4)U skladu s internim pravilima Pariškog memoranduma, njegovi članovi i radne skupine zadužene za razvoj smjernica i uputa mogu podnijeti dokumente do šest tjedana prije sjednice Odbora za nadzor države luke. Tek su u tom trenutku svi podneseni dokumenti dostupni i Komisija može početi s analizom radi pripreme prijedloga koordiniranog stajališta Unije u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a. Budući da nema mnogo vremena za analizu i donošenje prijedloga, potrebno je utvrditi vodeća načela i smjernice stajališta Unije na višegodišnjoj osnovi te okvir za godišnje utvrđivanje stajališta Unije.

               (5)Ovom bi Odlukom trebalo biti obuhvaćeno razdoblje 2020.–2024.

               (6)Stajalište Unije trebaju izraziti države članice Unije, čije su pomorske uprave članice Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma, koje djeluju zajednički,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na godišnjem sastanku Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke („Pariški memorandum”) utvrđeno je u Prilogu I. ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Godišnje utvrđivanje stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na godišnjim sastancima Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma utvrđeno je u Prilogu II. ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Stajalište iz članka 1. ocjenjuje i, prema potrebi, revidira Vijeće na prijedlog Komisije najkasnije do godišnjeg sastanka Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma koji će se održati 2024.

               Članak 4.

               Stajalište iz članka 1. izražavaju države članice Unije koje su članice Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma, djelujući zajednički.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (SL L 131, 28.5.2009., str. 57.).

                     (2)

                        Belgija, Danska, Finska, Francuska, Grčka, Irska, Italija, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina potpisale su Memorandum 26. siječnja 1982. Bugarska je pristupila Memorandumu 10. svibnja 2007. Hrvatska je pristupila Memorandumu 8. studenoga 1996. Cipar je pristupio Memorandumu 12. svibnja 2006. Estonija e pristupila Memorandumu 12. svibnja 2005.; Latvija je pristupila Memorandumu 12. svibnja 2005. Litva je pristupila Memorandumu 12. svibnja 2006. Malta je pristupila Memorandumu 12. svibnja 2006. Poljska je pristupila Memorandumu 27. studenoga 1991. Rumunjska je pristupila Memorandumu 10. svibnja 2007. Slovenija je pristupila Memorandumu 15. svibnja 2003.

                     (3)

                        Odluka Vijeća (EU) 2016/381 od 14. ožujka 2016. o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke (SL L 72, 17.3.2016., str. 53.).

                     (4)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (5)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (6)

                        Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (SL L 131, 28.5.2009., str. 57.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.3.2020.
            COM(2020) 117 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke

               PRILOG I.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Pariškom memorandumu o suglasnosti o nadzoru države luke

               Vodeća načela

               U okviru Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke (Pariški memorandum) Unija:

               (a)
                     djeluje u skladu s ciljevima koje želi postići, a koji uključuju poboljšanje pomorske sigurnosti, zaštite od onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu drastičnim smanjenjem broja nedovoljno kvalitetnih brodova strogom primjenom međunarodnih konvencija i kodeksa;

               (b)
                     promiče provedbu usklađenog pristupa posredstvom članica Pariškog memoranduma radi učinkovite primjene tih međunarodnih standarda na brodove koji plove u vodama pod njihovom nadležnošću i koriste se njihovim lukama;

               (c)
                     surađuje u okviru Pariškog memoranduma radi uspostave sveobuhvatnog sustava inspekcijskih pregleda i ravnopravne podjele tereta inspekcijskih pregleda, posebno donošenjem godišnje obveze pregleda utvrđene u skladu s dogovorenom metodologijom navedenom u Prilogu 11. Pariškom memorandumu;

               (d)
                     djeluje u okviru Pariškog memoranduma kako bi promicala zapošljavanje, zadržavanje i osposobljavanje potrebnog broja osoblja Pariškog memoranduma, među ostalim i kvalificiranih inspektora, uzimajući u obzir opseg i značajke pomorskog prijevoza u svakoj luci;

               (e)
                     osigurava da su mjere donesene u okviru Pariškog memoranduma u skladu s međunarodnim pravom, a posebno s međunarodnim konvencijama i kodeksima koji se odnose na pomorsku sigurnost, zaštitu od onečišćenja te uvjete života i rada na brodu;

               (f)
                     promiče razvoj zajedničkih pristupa s drugim tijelima koja obavljaju nadzor države luke;

               (g)
                     osigurava usklađenost s drugim politikama Unije, posebno u području vanjskih odnosa, sigurnosti i okoliša.

               Smjernice

               Kako bi se osiguralo nesmetano funkcioniranje sustava Unije za nadzor države luke iz godine u godinu u skladu s Direktivom 2009/16/EZ, Unija nastoji podupirati donošenje sljedećih mjera u okviru Pariškog memoranduma:

               1.
                     sljedećih elemenata profila rizičnosti broda koji se primjenjuju za ciljani odabir plovilâ za inspekcijski pregled:

               (a)
                     bijele, sive i crne liste zastava u skladu s formulom razvijenom u Pariškom memorandumu i navedenom u Prilogu Uredbi Komisije (EU) br. 801/2010
                  1
               ;

               (b)
                     popisa rezultata priznatih organizacija u skladu s metodologijom koju je donio Odbor za nadzor države luke na 37. sjednici u svibnju 2004. (točka 4.5.2. dnevnog reda);

               (c)
                     prosječnog omjera nedostataka i zabrana plovidbe za formulu rezultata kompanije na temelju Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 802/2010
                  2
               ;

               2.
                     osiguravanja da je svaka promjena ili svako ažuriranje postupaka i smjernica Pariškog memoranduma u skladu s ciljevima koje Unija želi postići, a koji uključuju poboljšanje pomorske sigurnosti, zaštite od onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu.

                     (1)

                        Uredba Komisije (EU) br. 801/2010 od 13. rujna 2010. o provedbi članka 10. stavka 3. Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s kriterijima države zastave (SL L 241, 14.9.2010., str. 1.).

                     (2)

                        Uredba Komisije (EU) br. 802/2010 od 13. rujna 2010. o provedbi članka 10. stavka 3. i članka 27. Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na rezultate kompanije (SL L 241, 14.9.2010., str. 4.).

    ---documentbreak--- NA ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.3.2020.
            COM(2020) 117 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke

               PRILOG II.

               Godišnje usklađivanje stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke

               Prije svakog godišnjeg sastanka Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke poduzet će se potrebni koraci kako bi se u okviru stajališta koje treba zauzeti u ime Unije uzele u obzir sve relevantne informacije dostavljene Komisiji te svi dokumenti o kojima će se raspravljati, a koji su u nadležnosti Unije u skladu s vodećim načelima i smjernicama iz Priloga I.

               U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije pravodobno prije sastanka Odbora za nadzor države luke dostavljaju Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima na razmatranje i odobrenje pripremni dokument u kojemu su navedene pojedinosti predviđenog stajališta.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se odobrenim, osim ako se tome protivi određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od 20 dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju takvog protivljenja predmet se upućuje Vijeću.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.4.2020.
            COM(2020) 172 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke u 2020. radi pružanja hitne pomoći državama članicama i dodatnog povećanja sredstava za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu/rescEU u odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
                  1
                („Uredba o VFO-u”) omogućuje se mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke od maksimalno 0,03 % bruto nacionalnog dohotka 28 država članica EU-a kao instrument za slučaj krajnje nužde kojim se omogućuje reakcija na nepredviđene okolnosti. U okviru tehničke prilagodbe VFO-a za 2020.
                  2
                na temelju članka 6. Uredbe o VFO-u utvrđen je apsolutni iznos pričuve za nepredviđene izdatke za 2020. od 5 096,8 milijuna EUR.

               Komisija je danas dostavila nacrt izmjene proračuna br. 2/2020
                  3
               . U nacrt je uključeno ukupno povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. Sigurnost i građanstvo u iznosu od  3 000,0 milijuna EUR za financiranje ponovne aktivacije Instrumenta za hitnu potporu (ESI) u Uniji kako bi se državama članicama pomoglo u ublažavanju posljedica pandemije bolesti COVID-19 i dodatno povećala sredstva za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu/rescEU zahvaljujući kojima će se stvoriti veće zalihe i koordinirati distribucija ključnih resursa diljem Europe. To je povećanje dopuna drugih povećanja sredstava koja se odnose na isti naslov u ukupnom iznosu od 423,3 milijuna EUR koji je Komisija već predložila u nacrtu izmjene proračuna br. 1/2020
                  4
               .

               S obzirom na nedostatak prostora za preraspodjelu u okviru naslova 3. te u skladu s danas dostavljenim prijedlogom izmjene Uredbe o VFO-u kako bi se uklonilo ograničenje područja primjene tog instrumenta
                  5
               , Komisija je u nacrtu izmjene proračuna br. 2/2020 predložila da se iskoristi ukupna razlika do gornje granice za obveze u ukupnom iznosu od 2 042,4 milijuna EUR raspoloživom u okviru tog posebnog instrumenta
                  6
               .

               Osim toga, uz nacrt izmjene proračuna br. 2/2020 priložen je Prijedlog
                  7
                o izmjeni Odluke (EU) 2020/265 o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti u 2020.
                  8
                Na temelju tog prijedloga, kojim se predloženi iznos za mobilizaciju povećava za 316,6 milijuna EUR, ukupna mobilizacija u 2020. iznosit će 1 094,4 milijuna EUR i potpuno  će se iskoristiti iznos koji je na raspolaganju u okviru tog posebnog instrumenta.

               Naposljetku, Komisija kao krajnje rješenje predlaže mobilizaciju pričuve za nepredviđene izdatke za 2020. u iznosu od 716,4 milijuna EUR kako bi se osiguralo potpuno financiranje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u vezi s rashodima u okviru naslova 3. općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2020. iznad gornje granice za preuzimanje obveza.

               2.OBRAZLOŽENJE MOBILIZACIJE

               2.1.UVOD

               Hitna potpora može se dodijeliti na temelju Uredbe (EU) 2016/369 u slučaju postojeće ili potencijalne prirodne katastrofe ili katastrofe uzrokovanje ljudskim djelovanjem, ako izniman učinak i opseg katastrofe uzrokuju teške i dalekosežne humanitarne posljedice u jednoj ili više država članica te samo u iznimnim okolnostima kada nijedan drugi instrument na raspolaganju državama članicama i Uniji nije dostatan.

               Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je teški akutni respiratorni sindrom (SARS-CoV-2) i povezanu bolest (COVID-19) izvanrednim stanjem javnog zdravlja od međunarodnog značaja
                  9
               , odnosno globalnom pandemijom
                  10
               . Pandemija bolesti u najpogođenijim je državama članicama već uzrokovala ozbiljne i dalekosežne posljedice za javno zdravlje, koje se i dalje pogoršavaju jer je teško pogođeno sve više država članica.

               U nacrtima izmjene proračuna br. 1. i 2/2020 povećana su sredstva za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu/rescEU
                  11
               , radi iskorištavanja europskih strukturnih i investicijskih fondova pokrenuta je Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus
                  12
               , a rješavanju javnozdravstvene krize dijelom doprinose i drugi instrumenti Unije. Međutim,
                  zbog ozbiljnosti i opsega te krize potrebno je pronaći učinkovita rješenja za humanitarne posljedice povezane s javnim zdravljem koje je pandemija izazvala u Uniji.

               S obzirom na navedeno Komisija predlaže da se zbog pandemije bolesti COVID-19
                  13
                ponovno aktivira i izmijeni Instrument za hitnu potporu (ESI) u skladu s Uredbom (EU) 2016/369.

               2.2.PRIČUVA ZA NEPREDVIĐENE IZDATKE KAO INSTRUMENT ZA SLUČAJ KRAJNJE NUŽDE

               Člankom 13. stavkom 1. Uredbe o VFO-u pričuva za nepredviđene izdatke definira se kao instrument za slučaj krajnje nužde kojim se omogućuje reakcija na nepredviđene okolnosti. U skladu s točkom 14. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  14
               , Komisija je analizirala mogućnosti preraspodjele znatnih iznosa u okviru postojećeg proračuna. U proračunu za 2020. Komisija je već predložila da se u potpunosti iskoristi nedodijeljena razlika do gornje granice za obveze u naslovu 3. Osim toga, u donesenom proračunu mobilizirano je 778,1 milijun EUR iz instrumenta fleksibilnosti. Stoga nema mogućnosti za daljnju preraspodjelu u okviru tog naslova.

               Mobilizacija preostalog iznosa instrumenta fleksibilnosti predložena u nacrtima izmjene proračuna br. 1. i 2/2020 iznosi ukupno 1 094,4 milijuna EUR. Područje primjene ukupne razlike do gornje granice za obveze ograničeno je na rast i zapošljavanje i migracije i sigurnost te se ona ne može mobilizirati za mjere povezane s pandemijom bolesti COVID-19. Stoga je Komisija danas predložila izmjenu Uredbe o VFO-u kako bi se uklonilo ograničenje područja primjene ukupne razlike do gornje granice za obveze
                  15
                i odmah mobilizirao puni raspoloživi iznos za Instrument za hitnu potporu te dodatno povećala sredstva za rescEU u nacrtu izmjene proračuna br. 2/2020. S obzirom na to da je cjelokupni iznos ukupne razlike do gornje granice za obveze i instrumenta fleksibilnosti nedovoljan za financiranje predloženog povećanja odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke za 2020. jedini je raspoloživi instrument, instrument u slučaju krajnje nužde, za financiranje preostalih dodatnih rashoda iznad gornje granice naslova 3.

               2.3.UTJECAJ NEPREDVIĐENIH OKOLNOSTI NA PRORAČUN U 2020.

               Komisija predlaže mobilizaciju 714,6 milijuna EUR iz pričuve za nepredviđene izdatke za pokrivanje dodatnih potreba povezanih s ponovnom aktivacijom ESI-ja.

               Odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje osigurat će se u okviru gornje granice plaćanja za 2020. (i nakon toga), stoga nema potrebe za mobilizacijom pričuve za nepredviđene izdatke za plaćanja.

               3.PRIJEBOJ PRIČUVE ZA NEPREDVIĐENE IZDATKE RAZLIKAMA DO GORNJE GRANICE U OKVIRU VFO-a

               Člankom 13. stavkom 3. Uredbe o VFO-u propisuje se da se iznosi povučeni iz pričuve za nepredviđene izdatke u cijelosti prebijaju razlikama za tekuću ili naredne financijske godine.

               U skladu s člankom 13. stavkom 4. Uredbe o VFO-u prebijeni iznosi ne koriste se dodatno u kontekstu VFO-a kako se ne bi prekoračile ukupne gornje granice za odobrena sredstva za obveze i plaćanja određene u okviru VFO-a za tekuću i buduće financijske godine. Stoga se pri mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke za odobrena sredstva za preuzimanje obveza u 2020. iz naslova 3. i s njome povezanim prijebojem mora poštovati ukupna gornja granica za obveze za godinu 2020., posljednju godinu razdoblja tekućeg VFO-a.

               Komisija predlaže da se predloženo povećanje sredstava za rashode u okviru naslova 3. prebije nedodijeljenom razlikom koja je na raspolaganju u okviru gornje granice rashoda naslova 5. Administracija.

               Nakon prijeboja razlike u ukupnom iznosu od 633,7 milijuna EUR još bi trebale ostati u okviru gornje granice za rashode sljedećih naslova:

               ·514,0 milijuna EUR u naslovu 2. (Održivi rast: prirodni resursi);

               ·103,4 milijuna EUR u naslovu 4. (Globalna Europa);

               ·16,2 milijuna EUR u naslovu 5. (Administracija);

               Do drugih gornjih granica rashoda na raspolaganju ne bi bilo nijedne druge razlike.

               Ukupna gornja granica za preuzimanje obveza za cijeli višegodišnji financijski okvir ostala bi nepromijenjena.

               4.DODATNI ELEMENTI

               Europski parlament i Vijeće podsjećaju se na to da se ova Odluka mora objaviti u Službenom listu Europske unije prije objave izmjene proračuna br.2/2020, u skladu sa zadnjom rečenicom članka 13. stavka 1. Uredbe o VFO-u.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji pričuve za nepredviđene izdatke u 2020. radi pružanja hitne pomoći državama članicama i dodatnog povećanja sredstava za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu/rescEU u odgovoru na pandemiju bolesti COVID-19

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  16
               , a posebno njegovu točku 14.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1) Člankom 13. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  17
                utvrđena je pričuva za nepredviđene izdatke od maksimalno 0,03 % bruto nacionalnog dohotka Unije.

               (2) U skladu s člankom 6. Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013 Komisija je izračunala apsolutni iznos te pričuve za nepredviđene izdatke za 2020. u svojoj Komunikaciji od 15. svibnja 2019. o tehničkoj prilagodbi financijskog okvira za 2020. u skladu s kretanjima BND-a
                  18
               .

               (3) Komisija je ispitala sve druge financijske mogućnosti za odgovor na nepredviđene okolnosti u okviru gornje granice rashoda za 2020. u naslovu 3. (Sigurnost i građanstvo) utvrđene u višegodišnjem financijskom okviru (VFO). Komisija je za naslov 3. VFO-a u 2020. predložila upotrebu ukupne razlike do gornje granice za obveze u ukupnom iznosu od 2 392 402 163 EUR te mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u ukupnom iznosu od 1 094 414 188 EUR. Mobilizacija pričuve za nepredviđene izdatke ipak je potrebna da bi se na potrebe koje proizlaze iz pandemije bolesti COVID-19 odgovorilo povećanjem odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u naslovu 3. VFO-a u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2020. iznad gornje granice tog naslova, kako je predloženo u nacrtu izmjene proračuna br. 2/2020
                  19
               .

               (4) Uzimajući u obzir tu vrlo specifičnu situaciju, ispunjen je uvjet krajnje nužde utvrđen u članku 13. stavku 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013.

               (5) Ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na isti dan kao i izmjena proračuna za 2020. jer se pričuvom za nepredviđene izdatke omogućuje financiranje određenih djelovanja iznad gornje granice koja je u VFO-u utvrđena za proračun za 2020.

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Za opći proračun Unije za financijsku godinu 2020. mobilizira se pričuva za nepredviđene izdatke kako bi se osigurao iznos od 714 558 138 EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza iznad gornje granice za preuzete obveze naslova 3. (Sigurnost i građanstvo) višegodišnjeg financijskog okvira.

               Članak 2.

               Iznos od 714 558 138 EUR iz članka 1. prebija se razlikom do gornje granice iz naslova 5. Administracija za financijsku godinu 2020.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (2)

                        COM(2019) 310, 15.5.2019.

                     (3)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.

                     (4)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (5)

                        COM(2020) 174, 2.4.2020.

                     (6)

                        Taj iznos uzima u obzir i preostalu razliku iz 2019. (1 316,9 milijuna EUR) koja je stavljena na raspolaganje za 2020. u okviru „Tehničke prilagodbe u vezi s posebnim instrumentom” koju je Komisija danas donijela (COM(2020) 173, 2.4.2020.).

                     (7)

                        Prvi prijedlog za izmjenu te odluke bio je priložen nacrtu izmjene proračuna br. 1/2020, no zamjenjuje ga taj drugi prijedlog.

                     (8)

                        COM(2020) 171, 2.4.2020.

                     (9)

                        30. siječnja 2020.

                     (10)

                        11. ožujka 2020.

                     (11)

                        Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).

                     (12)

                        Prijedlog Uredbe Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje covida-19 [Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus], COM(2020) 113 final, 13.3.2020.

                     (13)

                        COM(2020) 175, 2.4.2020.

                     (14)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (15)

                        COM(2020) 174, 2.4.2020.

                     (16)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (17)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (18)

                        Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 15. svibnja 2019. o tehničkoj prilagodbi financijskog okvira za 2020. u skladu s kretanjima BND-a (COM(2019) 310).

                     (19)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.4.2020.
            COM(2020) 171 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Odluke (EU) 2020/265 u pogledu prilagodbi iznosa mobiliziranih iz instrumenta fleksibilnosti za 2020. koji će se iskoristiti za migracije, priljeve izbjeglica i sigurnosne prijetnje, za hitne mjere u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 te za povećanje sredstava za Ured europskog državnog tužitelja

               OBRAZLOŽENJE

                  Europski parlament i Vijeće donijeli su 27. studenoga 2019. odluku o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti u iznosu od 778,1 milijuna EUR za naslov 3. Sigurnost i građanstvo, kako je predložila Komisija (Odluka (EU) 2020/265
                     1
                  ).

               Komisija ja 27. ožujka 2020. dostavila nacrt izmjene proračuna br. 1/2020
                  2
               . U nacrt je, među ostalim, uključeno ukupno povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. u iznosu od 423,3 milijuna EUR za potrebe nastale zbog povećanja migracijskog pritiska u Grčkoj, za financiranje hitnih mjera nužnih u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 (stvaranje prvih zaliha medicinske opreme u okviru rescEU-a) te za povećanje proračuna Ureda europskog javnog tužitelja. Komisija je u nacrtu izmjene proračuna br. 1/2020 predložila da se za pokriće dijela tog povećanja povezanog s migracijom iskoristi ukupna razlika do gornje granice za obveze od 350 milijuna EUR koja je ostala na raspolaganju iz 2018. Komisija je također predložila da se preostali dio povećanja (73,3 milijuna EUR) financira odgovarajućom prilagodbom iznosa mobiliziranog iz instrumenta fleksibilnosti te da se proširi svrha Odluke (EU) 2020/265
                  3
               .

               Komisija je danas dostavila nacrt izmjene proračuna br. 2/2020
                  4
                u koji je uključeno dodatno povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. u iznosu od 3 000,0 milijuna EUR za pokriće ponovne aktivacije Instrumenta za hitnu potporu unutar Unije kako bi se državama članicama pomoglo pri ublažavanju posljedica pandemije bolesti COVID-19 i dodatno povećala sredstva za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu/rescEU radi lakšeg stvaranja zaliha i koordinacije distribucije nužnih resursa u cijeloj Europi. S obzirom na nedostatak prostora za preraspodjelu u okviru naslova 3. te u skladu s danas dostavljenim prijedlogom izmjene Uredbe o VFO-u kako bi se uklonilo ograničenje područja primjene tog instrumenta
                  5
               , Komisija je u nacrtu izmjene proračuna br. 2/2020 predložila da se za pokriće tog povećanja iskoristi ukupna razlika do gornje granice za obveze u ukupnom iznosu od 2 042,4 milijuna EUR
                  6
                raspoloživom u okviru tog posebnog instrumenta.

               Osim toga, ovom predloženom odlukom o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti mijenja se Odluka (EU) 2020/265 od 27. studenoga 2019. i zamjenjuje izmjena dostavljena zajedno s nacrtom izmjene proračuna br. 1/2020. Stoga ovaj novi prijedlog pokriva kombinirana povećanja odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. uključena u oba nacrta izmjene proračuna br. 1/2020 i br. 2/2020, njime se ukupni iznos za mobilizaciju povećava na 1 094,4 milijuna EUR
                  7
                i u potpunosti iskorištava iznos raspoloživ u okviru tog instrumenta za 2020.

               Budući da ukupna razlika do gornje granice za obveze iz nacrta izmjene proračuna br. 2/2020 i ova odluka o predloženoj mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti nisu dovoljne za pokriće financijskih potreba Instrumenta za hitnu potporu unutar Unije, Komisija je uz nacrt izmjene proračuna br. 2/2020 podnijela i zaseban prijedlog
                  8
                za mobilizaciju pričuve za nepredviđene izdatke za 2020. u iznosu od 714,6 milijuna EUR.

               Indikativna odobrena sredstva za plaćanje koja odgovaraju dopunjenoj mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti navedena su u tablici:

               (u milijunima EUR, u sadašnjim cijenama)

                        Godina

                        Odobrena sredstva za plaćanje koja se odnose na mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u 2020.

                        2020.

                        574,6

                        2021.

                        413,7

                        2022.

                        66,2

                        2023.

                        39,9

                        Ukupno

                        1 094,4

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Odluke (EU) 2020/265 u pogledu prilagodbi iznosa mobiliziranih iz instrumenta fleksibilnosti za 2020. koji će se iskoristiti za migracije, priljeve izbjeglica i sigurnosne prijetnje, za hitne mjere u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 te za povećanje sredstava za Ured europskog državnog tužitelja

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  9
               , a posebno njegovu točku 12.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Instrument fleksibilnosti namijenjen je financiranju jasno određenih rashoda koje nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova općeg proračuna Unije.

               (2)Gornja granica godišnjeg iznosa raspoloživog za instrument fleksibilnosti iznosi 600 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  10
               , prema potrebi uvećana za iznose koji su prestali vrijediti, a koji su stavljeni na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom tog članka.

               (3)Europski parlament i Vijeće donijeli su 27. studenoga 2019. Odluku (EU) 2020/265
                  11
                o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti kako bi se osigurao iznos od 778 074 489 EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u naslovu 3. (Sigurnost i građanstvo) za financijsku godinu 2020. radi financiranja mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti.

               (4)U nacrt izmjene proračuna br. 1/2020
                  12
                uključeno je povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. u iznosu od 423 300 000 EUR za potrebe nastale zbog povećanja migracijskog pritiska u Grčkoj, za financiranje hitnih mjera u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 te za pokriće povećanja proračuna Ureda europskog javnog tužitelja. Od tog ukupnog povećanja, 350 000 000 EUR pokriveno je upotrebom ukupne razlike do gornje granice za obveze iz članka 14. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013, a 73 300 000 EUR dodatnom mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti za 2020. Potrebno je prilagoditi i indikativni profil plaćanja.

               (5)Nacrt izmjene proračuna br. 2/2020
                  13
                uključuje dodatno povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslov 3. u iznosu od 3 000 000 000 EUR za pokriće ponovne aktivacije Instrumenta za hitnu potporu unutar Unije kako bi se državama članicama dodatno pomoglo pri ublažavanju posljedica pandemije bolesti COVID-19 i dodatno povećala sredstva za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu/rescEU radi lakšeg stvaranja zaliha i koordinacije distribucije nužnih resursa u cijeloj Europi. Od tog povećanja, 2 042 402 163 EUR pokriveno je ukupnom razlikom do gornje granice za obveze iz članka 14. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013, a 243 039 699 EUR dodatnom mobilizacijom instrumenta fleksibilnosti za 2020. Potrebno je prilagoditi i indikativni profil plaćanja.

               (6)Odluku (EU) 2020/265 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (7)Ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na isti dan kao izmjena proračuna za 2020. jer instrument fleksibilnosti omogućuje financiranje određenih djelovanja iznad gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira utvrđene za proračun za 2020. u višegodišnjem financijskom okviru.

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Članak 1. stavak 1. prvi podstavak Odluke (EU) 2020/265 mijenja se kako slijedi: iznos „778 074 489 EUR” zamjenjuje se iznosom „1 094 414 188 EUR”.

               U stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se tekstom: „Iznosi iz prvog podstavka namijenjeni su za financiranje mjera za svladavanje aktualnih izazova migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji te aktualne zdravstvene krize u Europskoj uniji prouzročene pandemijom bolesti COVID-19 i povećanih potreba Ureda europskog javnog tužitelja.”

               U stavku 2. prvom podstavku točke (a) do (d) zamjenjuje se sljedećim:

               „(a)
                     574 652 355 EUR u 2020.;

               (b)
                     413 658 806 EUR u 2021.;

               (c)
                     66 154 477 EUR u 2022.;

               (d)
                     39 948 550 EUR u 2023.”

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 58, 27.2.2020., str. 51.

                     (2)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (3)

                        COM(2020) 140, 27.3.2020.

                     (4)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.

                     (5)

                        COM(2020) 174, 2.4.2020.

                     (6)

                        Taj iznos uzima u obzir i preostalu razliku iz 2019. (1 316,9 milijuna EUR) koja je stavljena na raspolaganje za 2020. u okviru „Tehničke prilagodbe u vezi s posebnim instrumentom” koju je Komisija danas donijela (COM(2020) 173, 2.4.2020.).

                     (7)

                        Taj iznos uzima u obzir i iznos od 175 milijuna EUR iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji iz 2019. koji je prestao vrijediti i dodan je instrumentu fleksibilnosti u okviru „Tehničke prilagodbe u vezi s posebnim instrumentom” koju je Komisija danas donijela (COM(2020) 173, 2.4.2020.).

                     (8)

                        COM(2020) 172, 2.4.2020.

                     (9)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (10)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (11)

                        Odluka (EU) 2020/265 Europskog Parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (SL L 058 27.2.2020., str. 51.)

                     (12)

                        COM(2020) 145, 27.3.2020.

                     (13)

                        COM(2020) 170, 2.4.2020.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 6.4.2020.
            COM(2020) 136 final
            2020/0052(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Skupštini Lisabonske unije

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti na godišnjoj Skupštini Lisabonske unije Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (WIPO), prvenstveno u vezi s predviđenim donošenjem odluke o posebnim doprinosima ugovornih stranaka u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Ženevski akt Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla

               Cilj je Ženevskog akta Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla iz 2015. („Sporazum”) pružiti sveobuhvatnu i učinkovitu međunarodnu zaštitu za nazive izvornih kvalitetnih proizvoda. Njime se ažurira i poboljšava postojeći sustav međunarodne registracije za zaštitu naziva kojima se označuje zemljopisno podrijetlo proizvoda: Lisabonski sporazum za zaštitu oznaka izvornosti i njihovu međunarodnu registraciju iz 1958. Sporazum je stupio na snagu 26. veljače 2020.

               Europska unija stranka je Sporazuma
                  1
               .

               2.2.Skupština Lisabonske unije

               Lisabonska unija je Posebna unija kojom upravlja WIPO. Sastoji se od ugovornih stranaka Ženevskog akta Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla („Ženevski akt”) i država stranaka Lisabonskog sporazuma iz 1958. za zaštitu oznaka izvornosti i njihovu međunarodnu registraciju ili država stranaka Akta iz 1967. (Lisabonski sporazum kako je revidiran u Stockholmu 14. srpnja 1967.). Skupština Lisabonske unije sastaje se jednom godišnje u okviru Opće skupštine WIPO-a. Zadaće Skupštine navedene su u članku 22. stavku 2. Ženevskog akta. Ona u prvom redu obavlja sljedeće zadaće: bavi se svim pitanjima povezanima s održavanjem i razvojem Posebne unije i provedbom Ženevskog akta, mijenja Pravilnik u kojem se utvrđuju pojedinosti za provođenje Ženevskog akta i donosi financijski pravilnik Posebne unije i izmjene članaka Ženevskog akta o Skupštini Posebne unije (članak 22.), Međunarodnom uredu WIPO-a (članak 23.) i financijama (članak 24.) te o postupku izmjene tih članaka (članak 27.). Točnije, kad je riječ o financijama, ona može odlučiti o tome jesu li i u kojoj mjeri primici od izvora prihoda Posebne unije dovoljni za pokrivanje troškova, što podrazumijeva obvezu ugovornih stranaka da plaćaju posebne doprinose u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta. Ovaj prijedlog Komisije odnosi se samo na odluke u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta. Skupština nastoji donositi odluke konsenzusom. Kad odluka ne može biti donesena konsenzusom, o predmetnom se pitanju odlučuje glasovanjem. U tom slučaju svaka ugovorna stranka koja je država ima jedan glas i glasuje samo u svoje vlastito ime; sve ugovorne stranke koje su međuvladine organizacije mogu glasovati umjesto svojih država članica, pri čemu imaju jednak broj glasova kao njihove države članice koje su stranke ovog Akta. Člankom 4. stavkom 2. Odluke Vijeća (EU) 2019/1754 od 7. listopada 2019. o pristupanju Europske unije Ženevskom aktu propisano je da Unija glasuje u Skupštini Posebne unije, a države članice koje su ratificirale Ženevski akt ili su mu pristupile ne izvršavaju svoje pravo glasa.

               2.3.Predviđeni akt Skupštine Lisabonske unije

               Na svojim godišnjim sastancima u okviru Opće skupštine WIPO-a Skupština Lisabonske unije može donijeti odluke o tome u kojoj mjeri primici od izvora prihoda Posebne unije nisu dovoljni za pokrivanje troškova, što podrazumijeva obvezu ugovornih stranaka da plaćaju posebne doprinose u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta da služi kao osnova za plaćanje posebnih doprinosa ugovornih stranaka Ženevskog akta kako bi se mogli pokriti troškovi Posebne unije.

               Predviđeni akt postat će obvezujući za stranke u skladu s člankom 24 stavkom 2. točkom v. Sporazuma, kojim se propisuje sljedeće: „(2) [Izvori financiranja proračuna] Proračun Unije financira se iz sljedećih izvora:[...] v. posebnih doprinosa ugovornih stranaka ili bilo kojih drugih izvora koji potječu od ugovornih stranaka ili korisnika, ili oboje, ako i u mjeri u kojoj primici od izvora navedenih u točkama od i. do iv. nisu dovoljni za pokrivanje troškova, kako odredi Skupština.”

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Predloženo je stajalište priključiti se mogućem konsenzusu o odluci Skupštine Lisabonske unije o tome u kojoj mjeri primici od izvora prihoda navedenih u članku 24. stavku 2. točkama od i. do iv. Ženevskog akta nisu dovoljni za pokrivanje troškova. U tom slučaju prihodi Lisabonske unije u toj se mjeri financiraju iz posebnih doprinosa ugovornih stranaka ili bilo kojih drugih izvora koji potječu od ugovornih stranaka ili korisnika, ili oboje.

               Predloženom odlukom Vijeća EU-u bi se omogućilo da se, unutar raspoloživih sredstava za tu svrhu iz godišnjeg proračuna Unije, priključi konsenzusu o odluci Skupštine u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta.

               U proračunu EU-a za 2020. osiguran je 1 milijun EUR u okviru proračunske linije 05.06.01 kao doprinos EU-a funkcioniranju Lisabonske unije u Svjetskoj organizaciji za intelektualno vlasništvo na temelju Ženevskog akta Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla. EU bi se trebao moći priključiti konsenzusu o odluci Skupštine Lisabonske unije na temelju članka 24. stavka 2. točke v. Ženevskog akta. Takva je odluka potrebna da bi Unija mogla izvršiti plaćanje u skladu s temeljnim aktom koji čini pravnu osnovu za izvršenje rashoda unesenih u proračun
                  2
               . Tim je temeljnim aktom propisano sljedeće: „Ako prihodi Posebne unije proizlaze iz izvora navedenih u članku 24. stavku 2. točki v. Ženevskog akta, Unija može dodijeliti poseban doprinos unutar raspoloživih sredstava za tu svrhu iz godišnjeg proračuna Unije.”

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               4.1.2.Primjena na predmetni slučaj

               Skupština Lisabonske unije tijelo je osnovano na temelju sporazuma, točnije Ženevskog akta.

               Akt koji Skupština Lisabonske unije treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući na temelju međunarodnog prava u skladu s člankom 24 stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi i to onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na predmetni slučaj

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0052 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Skupštini Lisabonske unije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Europska unija pristupila je Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla („Sporazum”) Odlukom Vijeća (EU) 2019/1754 od 7. listopada 2019.
                  4
                Sporazum je stupio na snagu 26. veljače 2020.

               (2)U skladu s člankom 22. stavkom 2. točkom (a) podtočkom i. Sporazuma Skupština Lisabonske unije može donositi odluke o održavanju i razvoju Posebne unije te provedbi Sporazuma.

               (3)Na svojem godišnjem sastanku u okviru Opće skupštine WIPO-a koja će se održati od 21. do 29. rujna 2020. Skupština Lisabonske unije može donijeti odluku o tome jesu li i u kojoj mjeri primici od izvora prihoda Posebne unije dovoljni za pokrivanje troškova, što podrazumijeva obvezu ugovornih stranaka da plaćaju posebne doprinose u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Sporazuma.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na tom sastanku Skupštine Lisabonske unije jer će ta odluka biti obvezujuća za Uniju.

               (5)Unija bi se trebala moći priključiti konsenzusu o odluci Skupštine Lisabonske unije na temelju članka 24. stavka 2. točke v. Ženevskog akta u okviru raspoloživih proračunskih sredstava. Takva je odluka potrebna kako bi Unija mogla izvršiti plaćanje u skladu s člankom 14. Uredbe (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               ,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Na sastanku Skupštine Lisabonske unije u okviru Opće skupštine WIPO-a koja će se održati od 21. do 29. rujna 2020. treba u ime Unije zauzeti sljedeće stajalište o posebnom doprinosu u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla:

               EU se može priključiti konsenzusu o odluci o tome u kojoj mjeri primici od izvora prihoda Posebne unije nisu dovoljni za pokrivanje troškova, što podrazumijeva obvezu ugovornih stranaka da plaćaju posebne doprinose u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta. Najveći posebni doprinos Unije za 2020. ne smije premašiti odobrena sredstva predviđena u općem proračunu.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

               FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

                        FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

                        Fin Stat/2020/LK/GH/pl/1406340

                        agri.ddg3.a.2(2020)1398840

                        6.22.2020

                        DATUM: 24.2.2020.

                        1.

                        NASLOV PRORAČUNA:

                        Poglavlje 05 06 MEĐUNARODNI ASPEKTI PODRUČJA POLITIKE POLJOPRIVREDE I RURALNOG RAZVOJA

                        05 06 01 Međunarodni poljoprivredni sporazumi

                        ODOBRENA SREDSTVA:

                        B2020: 6 300 000 EUR

                        2.

                        NASLOV:
                        Prijedlog odluke Vijeća o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na godišnjoj Skupštini Lisabonske unije Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo

                        3.

                        PRAVNA OSNOVA: Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

                        4.

                        CILJEVI:

                        Odluka treba služiti kao osnova za plaćanje posebnih doprinosa kako bi se mogli pokriti troškovi Posebne unije.

                        5.

                        FINANCIJSKI UTJECAJ

                        RAZDOBLJE OD 12 MJESECI

                           (u EUR)

                        TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA 2020.

                        (u EUR)

                        SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA 2021.

                        (u EUR)

                        5.0.

                        RASHODI

                        –
                              NA TERET PRORAČUNA EU-a
                           (POVRATI/INTERVENCIJE)

                        –
                              NACIONALNA TIJELA

                        –
                              OSTALO

                        1 milijun

                        1 milijun

                        1 milijun

                        5.1.

                        PRIHODI

                        –
                              VLASTITA SREDSTVA EU-a
                           (PRISTOJBE/CARINE)

                        –
                              NACIONALNI

                        5.0.1.

                        PREDVIĐENI RASHODI

                        5.1.1.

                        PREDVIĐENI PRIHODI

                        5.2.

                        METODA IZRAČUNA:

                        6.0.

                        MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA?

                        DA

                        6.1.

                        MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO?

                        DA NE

                        6.2.

                        HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN?

                                NE

                        6.3.

                        HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE?

                        DA

                        Unija može dati poseban doprinos u skladu s člankom 24. stavkom 2. točkom v. Ženevskog akta u okviru sredstava raspoloživih za tu svrhu u godišnjem proračunu Unije. U tu se svrhu 2020. dodjeljuje iznos od 1 milijuna EUR u proračunsku liniju 05 06 01.

                     (1)

                        Odluka Vijeća (EU) 2019/1754 od 7. listopada 2019. o pristupanju Europske unije Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (SL L 271, 24.10.2019., str. 12.–14.).

                     (2)

                        Članak 14. (Posebni financijski doprinos) Uredbe (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o djelovanju Unije nakon njezina pristupanja Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla.

                     (3)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (4)

                        SL L 271, 24.10.2019., str. 12.

                     (5)

                        Uredba (EU) 2019/1753 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2019. o djelovanju Unije nakon njezina pristupanja Ženevskom aktu Lisabonskog sporazuma o oznakama izvornosti i oznakama zemljopisnog podrijetla (SL L 271, 24.10.2019., str. 1).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.9.2020.
            COM(2020) 586 final
            2020/0271(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2020/721 od 19. svibnja 2020. kako bi se uključilo stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji tijekom 75. sjednice Odbora za zaštitu morskog okoliša i 102. sjednice Odbora za pomorsku sigurnost u pogledu odobrenja okružnice MSC-MEPC.5 Circular o predlošku sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se Prijedlog odnosi na izmjenu Odluke Vijeća (EU) 2020/721 od 19. svibnja 2020.
                  1
                o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 102. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost Međunarodne pomorske organizacije (MSC 102), koja će se održati u Londonu od 4. do 11. studenoga 2020., i na 75. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša Međunarodne pomorske organizacije (MEPC 75), koja će se održati u Londonu od 16. do 20. studenoga 2020., u vezi s predviđenim donošenjem okružnice MSC-MEPC.5 Circular o predlošku sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave.

               Kontekst prijedloga

               1.1.Konvencija o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji

               Konvencijom o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO) osnovan je IMO. IMO služi kao forum za suradnju u području regulative i praksi u pogledu tehničkih pitanja svih vrsta koja utječu na pomorski promet u međunarodnoj trgovini. Uz to, cilj mu je poticati opće prihvaćanje najviših mogućih normi u pitanjima pomorske sigurnosti, učinkovitosti navigacije i sprečavanja i kontrole onečišćenja mora s brodova, uz promicanje ravnopravnih uvjeta, te rješavati povezana administrativna i pravna pitanja.

               Konvencija je stupila na snagu 17. ožujka 1958.

               Sve države članice EU-a stranke su Konvencije.

               Sve države članice EU-a stranke su Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskih života na moru („SOLAS”) iz 1974., koja je stupila na snagu 25. svibnja 1980. Unija nije stranka Konvencije SOLAS.

               Sve države članice EU-a stranke su Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova (MARPOL) iz 1973., koja je stupila na snagu 2. listopada 1983., i Priloga VI., koji je stupio na snagu 18. svibnja 2005. Unija nije stranka Konvencije MARPOL.

               1.2.Međunarodna pomorska organizacija

               Međunarodna pomorska organizacija (IMO) specijalizirana je agencija Ujedinjenih naroda nadležna za sigurnost i zaštitu pomorskog prometa te sprečavanje pomorskog onečišćenja s brodova. To je globalna institucija koja postavlja standarde sigurnosti, zaštite i utjecaja na okoliš u međunarodnom pomorskom prometu. Glavna joj je uloga stvaranje pravednog i djelotvornog, univerzalno prihvaćenog i univerzalno primijenjenog regulatornog okvira za pomorski sektor.

               Organizaciji se mogu pridružiti sve države; sve države članice EU-a članice su IMO-a. Od 1974. Europska komisija ima status promatrača u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji, na temelju Dogovora za suradnju i međusobnu pomoć Međuvladine pomorske savjetodavne organizacije (IMCO) i Komisije Europskih zajednica o pitanjima koja su u zajedničkom interesu stranaka.

               IMO-ov Odbor za pomorsku sigurnost sastoji se i od svih članica IMO-a i sastaje se najmanje jedanput godišnje. Razmatra sva pitanja iz djelokruga Organizacije koja se odnose na navigacijska pomagala, gradnju i opremu plovila, broj članova posade u pogledu sigurnosti, pravila za sprečavanje sudara, postupanje s opasnim teretom, postupke i zahtjeve koji se odnose na pomorsku sigurnost, hidrografske podatke, brodske dnevnike i navigacijske zapise, istraživanje pomorskih nesreća, spašavanje te sva druga pitanja koja izravno utječu na pomorsku sigurnost.

               IMO-ov Odbor za pomorsku sigurnost osigurava instrumente za izvršavanje svih dužnosti koje mu povjerava Konvencija IMO-a, Skupština IMO-a ili Vijeće IMO-a, kao i svih dužnosti iz prethodno navedenog djelokruga koje mu mogu biti dodijeljene bilo kojim drugim međunarodnim instrumentom ili u okviru njega, a koje je IMO prihvatio. Odluke Odbora za pomorsku sigurnost i njegovih pomoćnih tijela donose se većinom glasova članova.

               IMO-ov Odbor za zaštitu morskog okoliša sastoji se od svih članica IMO-a i sastaje se najmanje jedanput godišnje. Rješava pitanja iz djelokruga Organizacije povezana s okolišem koja se odnose na sprečavanje i kontrolu onečišćenja mora s brodova obuhvaćena Konvencijom MARPOL, uključujući naftu, prijevoz kemikalija u rasutom stanju, otpadne vode, otpad i emisije s brodova u zrak, među ostalim onečišćujuće tvari i emisije stakleničkih plinova. Među drugim obuhvaćenim pitanjima su upravljanje balastnim vodama, sustavi protiv obrastanja, recikliranje brodova, pripravnost i odziv na onečišćenje te utvrđivanje posebnih i osobito osjetljivih morskih područja.

               IMO-ov Odbor za zaštitu morskog okoliša osigurava instrumente za izvršavanje svih dužnosti koje mu povjerava Konvencija IMO-a, Skupština IMO-a ili Vijeće IMO-a, kao i svih dužnosti iz prethodno navedenog djelokruga koje mu mogu biti dodijeljene bilo kojim drugim međunarodnim instrumentom ili u okviru njega, a koje je IMO prihvatio. Odluke Odbora za zaštitu morskog okoliša i njegovih pomoćnih tijela donose se većinom glasova članova.

               1.3.Predviđeni akt Odbora za pomorsku sigurnost IMO-a

               Odbor za pomorsku sigurnost treba na svojoj 102. sjednici (MSC 102) od 4. do 11. studenoga 2020. odobriti okružnicu MSC-MEPC.5 Circular, u kojoj će se utvrditi predložak sporazuma koji će vlade upotrebljavati za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u njihovo ime. Okružnicu trebaju zajednički odobriti Odbor za pomorsku sigurnost i Odbor za zaštitu morskog okoliša.

               Odbor za pomorsku sigurnost odobrio je 2016. nove rezultate radnog programa za reviziju i izmjenu predloška sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave kako bi uskladio taj predložak s Kodeksom IMO-a o priznatim organizacijama (Kodeks RO). O nacrtu predloška sporazuma, koji se sad podnosi Odboru na odobrenje, raspravljalo se na nekoliko sjednica Pododbora IMO-a za provedbu instrumenata IMO-a.

               1.4.Predviđeni akt IMO-ova Odbora za zaštitu morskog okoliša

               Odbor za zaštitu morskog okoliša treba na svojoj 75. sjednici (MEPC 75) od 16. do 20. studenoga 2020. odobriti istu okružnicu MSC-MEPC.5 Circular, u kojoj će se utvrditi predložak sporazuma koji će vlade upotrebljavati za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u njihovo ime.

               2.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               2.1.Odobrenje okružnice MSC-MEPC.5 Circular

               Na 97. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost (MSC 97), koja se održala od 21. do 25. studenoga 2016. u Londonu, odobreni su novi rezultati kako bi se revidirao i izmijenio predložak sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave (MSC.1/Circ.710–MEPC.1/Circ.307) radi usklađivanja sa zahtjevima Kodeksa RO. Novi rezultati uvršteni su u dvogodišnji program Pododbora za provedbu instrumenata IMO-a za razdoblje od 2016. do 2017. i na privremeni dnevni red 4. sjednice Pododbora za provedbu instrumenata IMO-a (III 4), s 2018. kao planiranom godinom dovršetka.

               Na sjednici III 4, koja se održala od 25. do 29. rujna 2017. u Londonu, odlučeno je da se predložak sporazuma izmijeni na osnovi dokumenta IACS-a te je formirana Skupina za korespondenciju za sastavljanje teksta. Na sjednici III 5, koja se održala od 24. do 28. rujna 2018. u Londonu, dovršen je predložak sporazuma te je proslijeđen na odobrenje na 74. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša (MEPC 74) i na 101. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost (MSC 101).

               Na sjednici MEPC 74 razmatranje nacrta okružnice odgođeno je za MEPC 75 zbog vremenskog ograničenja. Na sjednici MSC 101 raspravljalo se o nacrtu teksta, ali zbog velikih primjedbi IACS-a zbog neprihvaćanja bitnih izmjena koje je predložio, nacrt s izmjenama koje je predložio IACS vraćen je Pododboru za provedbu instrumenata IMO-a za razmatranje na njegovoj 6. sjednici (III 6). Na sjednici III 6, koja se održala od 1. do 5. srpnja 2019. u Londonu, revidirani su nacrt predloška sporazuma i prijedlozi IACS-a. Uredničke izmjene su prihvaćene, ali bitne izmjene su odbijene. Na sjednici III 6 odlučeno je da se nacrt okružnice proslijedi na odobrenje na sjednicama MEPC 75 i MSC 102.

               Unija bi trebala poduprijeti izmjene IMO-ova predloška sporazuma koje su dogovorene na sjednici III 6. Nova okružnica zamijenit će okružnice MSC/Circ.710 i MEPC/Circ.307 te će se njome predložak sporazuma ažurirati i uskladiti s Kodeksom RO (rezolucije MSC.349(92) i MEPC.237(65)). Time će se povećati točnost, transparentnost i odgovornost uprave države zastave broda i priznatih organizacija na globalnoj razini.

               2.2.Relevantno zakonodavstvo EU-a i nadležnost EU-a

               Predložak sporazuma koji je trenutačno utvrđen u okružnicama MSC/Circ.710 i MEPC/Circ.307 uveden je u pravo EU-a Direktivom 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava. Članak 5. Direktive 2009/15/EZ glasi:

               „1.
                     Države članice koje postupe u skladu s člankom 3. stavkom 2., uspostavljaju „poslovni odnos” između svojih nadležnih uprava i organizacija koje će djelovati u njihovo ime.

               2.
                     Poslovni odnos uređuje se formalnim pisanim sporazumom (…) na nediskriminirajućim osnovama, (…) koji uključuje najmanje: (a) odredbe navedene u Dodatku II. Rezoluciji IMO-a A.739(18) o smjernicama za ovlašćivanje organizacija koje djeluju u ime uprave, pri tom vodeći računa o Prilogu, dodacima i Dopuni okružnica IMO-a MSC/Circ.710 i MEPC/Circ.307 o predlošku sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave. (…)”.

               Nadležnost EU-a

               Zamjena okružnica MSC/Circ.710 i MEPC/Circ.307 nacrtom okružnice MSC-MEPC.5 Circular utjecala bi na pravo EU-a putem primjene Direktive 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava.

               Unija stoga ima isključivu nadležnost na temelju zadnjeg dijela rečenice članka 3. stavka 2. UFEU-a pa je neophodno utvrditi stajalište Unije o aktima kojima se donose ovdje navedene izmjene.

               3.Pravna osnova

               3.1.Postupovna pravna osnova

               3.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  2
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               3.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Odbor za zaštitu morskog okoliša i Odbor za pomorsku sigurnost IMO-a tijela su osnovana na temelju sporazuma, konkretno Konvencije o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji.

               Akti koje donose Odbor za zaštitu morskog okoliša i Odbor za pomorsku sigurnost IMO-a akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti mogu presudno utjecati na sadržaj sljedećeg zakonodavstva EU-a:

               –Direktiva 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava.

               Razlog je tome to što se u Direktivi 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava zahtijeva od uprava država članica da uređuju poslovni odnos s priznatim organizacijama formalnim pisanim sporazumom na nediskriminirajućim osnovama, koji se mora temeljiti na predlošku sporazuma iz okružnica MSC/Circ. 710 i MEPC/Circ. 307.

               Stoga bi nova okružnica koja zamjenjuje okružnice MSC/Circ.710 i MEPC/Circ.307 utjecala na pravo EU-a putem primjene Direktive 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               3.2.Materijalna pravna osnova

               3.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               3.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na pomorski promet. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 100. stavak 2. UFEU-a.

               3.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 100. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0271 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2020/721 od 19. svibnja 2020. kako bi se uključilo stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji tijekom 75. sjednice Odbora za zaštitu morskog okoliša i 102. sjednice Odbora za pomorsku sigurnost u pogledu odobrenja okružnice MSC-MEPC.5 Circular o predlošku sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Cilj djelovanja Unije u području pomorskog prometa trebao bi biti zaštita morskog okoliša, zdravlja ljudi i poboljšanje pomorske sigurnosti.

               (2)Konvencija o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji („IMO”) stupila je na snagu 17. ožujka 1958.

               (3)Međunarodna pomorska organizacija specijalizirana je agencija Ujedinjenih naroda nadležna za sigurnost i zaštitu pomorskog prometa te sprečavanje onečišćenja mora i atmosferskog onečišćenja s brodova. Sve države članice Unije članice su IMO-a.

               (4)U skladu s člankom 28. stavkom (b) Konvencije o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji Odbor za pomorsku sigurnost osigurava instrumente za izvršavanje svih dužnosti koje mu u skladu s tom Konvencijom povjerava Skupština IMO-a ili Vijeće IMO-a, kao i svih dužnosti obuhvaćenih područjem primjene tog članka koje mogu biti dodijeljene Odboru za pomorsku sigurnost u okviru bilo kojeg drugog međunarodnog instrumenta, a koje je IMO prihvatio.

               (5)U skladu s člankom 38. točkom (a) Konvencije o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji Odbor za zaštitu morskog okoliša obavlja one zadaće koje Međunarodnoj pomorskoj organizaciji jesu ili mogu biti dodijeljene međunarodnim konvencijama ili u okviru međunarodnih konvencija za sprečavanje i kontrolu onečišćenja mora s brodova, posebice u pogledu donošenja i izmjene pravila ili drugih odredbi.

               (6)Međunarodna konvencija o zaštiti ljudskih života na moru (Konvencija SOLAS) stupila je na snagu 25. svibnja 1980.

               (7)U skladu s člankom VIII. stavkom (b) točkom iii. Konvencije SOLAS, Odbor za pomorsku sigurnost IMO-a može donijeti izmjene konvencije SOLAS.

               (8)Međunarodna konvencija o sprečavanju onečišćenja s brodova („Konvencija MARPOL”) stupila je na snagu 2. listopada 1983.

               (9)U skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (c) Konvencije MARPOL njezine izmjene može donijeti odgovarajuće tijelo, u ovom slučaju Odbor za zaštitu morskog okoliša.

               (10)Odbor za pomorsku sigurnost na svojoj 102. sjednici od 4. do 11. studenoga 2020. („MSC 102”) treba zajednički s Odborom za zaštitu morskog okoliša odobriti okružnicu MSC-MEPC.5 Circular o predlošku sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave.

               (11)Odbor za zaštitu morskog okoliša na svojoj 75. sjednici od 16. do 20. studenoga 2020. („MEPC 75”) treba zajednički s Odborom za pomorsku sigurnost na njegovoj 102. sjednici odobriti okružnicu MSC-MEPC.5 Circular o predlošku sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave.

               (12)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na MSC-u 102 jer će odobrenje okružnice MSC-MEPC.5 Circular moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Direktivu 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
               .

               (13)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na MEPC-u 75 jer će odobrenje okružnice MSC-MEPC.5 Circular moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Direktivu 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.

               (14)Odobrenjem okružnice MSC-MEPC.5 Circular, koja zamjenjuje okružnice MSC/Circ.710 i MEPC/Circ.307, predložak sporazuma će se ažurirati i uskladiti s Kodeksom IMO-a o priznatim organizacijama (Kodeks RO) (rezolucije MSC.349(92) i MEPC.237(65)). Time će se pridonijeti većoj točnosti, transparentnosti i odgovornosti uprave države zastave broda i priznatih organizacija na globalnoj razini.

               (15)Trebalo bi izmijeniti Odluku Vijeća (EU) 2020/721 od 19. svibnja 2020.
                  5
                kako bi se uključilo upućivanje na odobrenje okružnice MSC-MEPC.5 Circular.

               (16)Stajalište Unije izražavaju države članice Unije koje su članice Odbora za zaštitu morskog okoliša i Odbora za pomorsku sigurnost Međunarodne pomorske organizacije, djelujući zajednički,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odluka Vijeća (EU) 2020/721 mijenja se kako slijedi:

               „Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za zaštitu morskog okoliša Međunarodne pomorske organizacije na njegovoj 75. sjednici jest da se podrži donošenje izmjena pravila 2, 14 i 18 te dodataka I. i VI. Prilogu VI. Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova, kako je utvrđeno u Prilogu dokumentu IMO-a MEPC 75/3, i odobrenje okružnice MSC-MEPC.5 Circular, kako je utvrđeno u Prilogu 8. dokumentu IMO-a III 6/15.

               Članak 2.

               1. Stajalište koja treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za pomorsku sigurnost Međunarodne pomorske organizacije na njegovoj 102. sjednici jest da se podrži donošenje izmjena:

               a) dijelova A-1, B, B-1, od B-2 do B-4 poglavlja II-1 Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskih života na moru, kako je utvrđeno u Prilogu 1. dokumentu IMO-a MSC 102/3;

               b) dijelova A-1 i B-1 Međunarodnog kodeksa o sigurnosti brodova koji koriste plinove ili goriva s niskom točkom zapaljivosti, kako je utvrđeno u Prilogu 2. dokumentu IMO-a MSC 102/3;

               c) Rezolucije A.658(16) o upotrebi katadiopterskih materijala na sredstvima za spašavanje te njihovu ugrađivanju na ta sredstva;

               i odobrenje okružnice MSC-MEPC.5 Circular o predlošku sporazuma za ovlašćivanje priznatih organizacija koje djeluju u ime uprave.”.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/721 od 19. svibnja 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za zaštitu morskog okoliša Međunarodne pomorske organizacije na njegovoj 75. sjednici i u okviru Odbora za pomorsku sigurnost Međunarodne pomorske organizacije na njegovoj 102. sjednici u pogledu donošenja izmjena pravila 2, 14 i 18 te dodataka I. i VI. Prilogu VI. Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova, dijelova A-1, B, B-1, od B-2 do B-4 poglavlja II-1 Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskih života na moru, dijelova A-1 i B-1 Međunarodnog kodeksa o sigurnosti brodova koji koriste plinove ili goriva s niskom točkom zapaljivosti i Rezolucije A.658(16) o upotrebi katadiopterskih materijala na sredstvima za spašavanje te njihovu ugrađivanju na ta sredstva (SL L 171, 2.6.2020., str. 1.–3.).

                     (2)

                        Predmet C-399/12, Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (3)

                        Predmet C-399/12, Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (4)

                        Direktiva 2009/15/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova te za odgovarajuće aktivnosti pomorskih uprava (SL L 131, 23.4.2009., str. 47.).

                     (5)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/721 od 19. svibnja 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora za zaštitu morskog okoliša Međunarodne pomorske organizacije na njegovoj 75. sjednici i u okviru Odbora za pomorsku sigurnost Međunarodne pomorske organizacije na njegovoj 102. sjednici u pogledu donošenja izmjena pravila 2, 14 i 18 te dodataka I. i VI. Prilogu VI. Međunarodnoj konvenciji o sprečavanju onečišćenja s brodova, dijelova A-1, B, B-1, od B-2 do B-4 poglavlja II-1 Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskih života na moru, dijelova A-1 i B-1 Međunarodnog kodeksa o sigurnosti brodova koji koriste plinove ili goriva s niskom točkom zapaljivosti i Rezolucije A.658(16) o upotrebi katadiopterskih materijala na sredstvima za spašavanje te njihovu ugrađivanju na ta sredstva (SL L 171, 2.6.2020., str. 1.–3.).