				|

		52015PC0093

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Grenade o ukidanju viza za kratkotrajni boravak /* COM/2015/093 final - 2015/0045 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           POLITIČKI I PRAVNI
KONTEKST
U Uredbi
Vijeća (EZ) br. 539/2001[1]
navode se treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku
vanjskih granica država članica i zemlje čiji su državljani izuzeti
od tog zahtjeva. Uredba (EZ) br. 539/2001 primjenjuje se u svim državama
članicama, osim Irske i Ujedinjene Kraljevine.
Uredbom (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća[2] izmijenjena je Uredba
(EZ) br. 539/2001 tako što je 19 zemalja prebačeno u Prilog II. u
kojem se navodi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od
obveze posjedovanja vize. Tih su 19 zemalja sljedeće: Dominika, Grenada,
Kiribati, Kolumbija, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Sveta
Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Samoa, Salomonovi Otoci, Timor-Leste, Tonga,
Trinidad i Tobago, Tuvalu, Ujedinjeni Arapski Emirati i Vanuatu. Uz
upućivanja na svaku od tih zemalja u Prilogu II. navedena je sljedeća
bilješka: „izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana
stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se
treba sklopiti s Europskom unijom”.
Uredba (EU)
br. 509/2014 donesena je 20. svibnja 2014. te je stupila na snagu 9.
lipnja 2014. Komisija je u srpnju 2014. dostavila Vijeću preporuku da je
ovlasti za početak pregovora o sporazumima o ukidanju viza sa svakom od
sljedećih 17 zemalja: Dominikom, Grenadom, Kiribatima, Maršalovim Otocima,
Mikronezijom, Nauruom, Palauom, Svetom Lucijom, Svetim Vincentom i Grenadinima,
Samoom, Salomonovim Otocima, Timor-Lesteom, Tongom, Trinidadom i Tobagom,
Tuvaluom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Vanuatuom[3]. Vijeće je 9.
listopada 2014. dostavilo pregovaračke smjernice Komisiji.
U skladu s uvodnom
izjavom 5. Uredbe (EU) br. 509/2014 i zajedničkom izjavom izdanom u
trenutku donošenja, na Kolumbiju i Peru primjenjuje se poseban postupak kojim
se zahtijeva daljnje ocjenjivanje njihova ispunjavanja odgovarajućih
kriterija, prije nego što Komisija može dostaviti Vijeću preporuke za
odluke o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumima o ukidanju viza s tim
dvjema zemljama. Stoga one nisu uključene u navedenu preporuku
Vijeću.
Pregovori o sporazumu o ukidanju viza s
Grenadom i četirima karipskim državama započeli su 12. studenoga
2014. u Bruxellesu. Tijekom tog sastanka mogao se revidirati cijeli tekst
nacrta i postignut je dogovor o većini njegovih aspekata. Predstavnici
karipskih zemalja inzistirali su na razjašnjavanju određenih odredaba u
članku 6. stavku 2. točki (c), članku 8.
stavku 1. i članku 8. stavku 4. Nakon nekoliko naknadnih
neformalnih razgovora, Komisija je prihvatila manje izmjene tih članaka.
Glavni su pregovarači parafirali sporazum 9. prosinca 2014.
Države članice obaviještene su tijekom
sastanka Radne skupine za vize u okviru Vijeća koji je održan 21.
studenoga 2014.
Sa strane Unije, pravna je osnova sporazuma
članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju
Europske unije (UFEU), u vezi s njegovim člankom 218.
Priloženi
prijedlog predstavlja pravni instrument za sklapanje sporazuma. Vijeće o
tome odlučuje kvalificiranom većinom.
Uzimajući u
obzir činjenicu da će Grenada brzo moći dovršiti svoj interni
postupak ratifikacije te dugo vremensko razdoblje koje je proteklo otkada je
Komisija prvi puta predložila izuzeće državljana Grenade od obveze
posjedovanja vize (u studenome 2012.), prijedlogom odluke o potpisivanju
utvrđuje se privremena primjena sporazuma od datuma njegova potpisivanja u
skladu s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a. Uzimajući u obzir
da je prije sklapanja sporazuma potrebna suglasnost Europskog parlamenta,
Komisija će obavijestiti Europski parlament o privremenoj primjeni
sporazuma.
2.           ISHOD PREGOVORA
Komisija smatra da
su ciljevi koje je Vijeće postavilo u svojim pregovaračkim
smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o ukidanju viza prihvatljiv za Uniju.
Njegov
konačan sadržaj može se sažeti kako slijedi:
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Grenade omogućava boravak bez vize na državnom području
druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.
Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema
svim građanima EU-a, u sporazum je uključena odredba prema kojoj
Grenada može suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na
sve države članice Europske unije te da i Unija može suspendirati primjenu
sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
Posebni položaj
Ujedinjene Kraljevine i Irske prikazan je u preambuli.
Područje primjene
Ukidanjem viza obuhvaćene su sve
kategorije osoba (nositelji obične, diplomatske, službene i posebne
putovnice) čija svrha putovanja ne uključuje obavljanje plaćene
aktivnosti. Svaka država članica i Grenada mogu za tu kategoriju uvesti
obvezu posjedovanja vize za državljane druge stranke u skladu s primjenjivim
pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osigurala usklađena
provedba, sporazumu je priložena zajednička izjava o tumačenju
kategorije osoba koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.
Trajanje boravka
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Grenade omogućava boravak bez vize na državnom području
druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.
Zajednička izjava o tumačenju tog razdoblja od 90 dana priložena je sporazumu.

Sporazumom se uzima u obzir položaj država
članica koje još ne primjenjuju u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu. Sve dok nisu dio schengenskog prostora bez unutarnjih granica,
ukidanjem viza državljani Grenade stječu pravo boravka od 90 dana u bilo
kojem razdoblju od 180 dana na državnom području svake od tih država
članica (Bugarske, Hrvatske, Cipra i Rumunjske), neovisno o razdoblju
izračunatom za cijeli schengenski prostor.
Teritorijalna primjena
Sporazum sadržava odredbe o njegovoj teritorijalnoj
primjeni: u slučaju Francuske i Nizozemske, ukidanjem viza državljani
Grenade imali bi pravo na boravak samo na europskim područjima tih država
članica.
Izjave
Sporazumu su
priložene i druge zajedničke izjave:
– o potpunom
širenju informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o ukidanju viza i
povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska, i
– o pridruživanju
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna provedbi, primjeni i razvoju
schengenske pravne stečevine.
3.           ZAKLJUČCI
Imajući na
umu navedene rezultate, Komisija predlaže Vijeću da
–
odluči o potpisivanju sporazuma u ime Unije i
ovlasti predsjednika Vijeća da odredi osobu ili osobe koje će biti
ovlaštene za potpisivanje sporazuma u ime Unije;
–
odobri privremenu primjenu sporazuma do njegova
stupanja na snagu.
2015/0045 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj
primjeni Sporazuma između Europske unije i Grenade o ukidanju viza za
kratkotrajni boravak
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku
(a) u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
budući da:
(1)       Uredbom (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća[4]
upućivanje na Grenadu prebačeno je iz Priloga I. u Prilog II.
Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001[5].

(2)       Uz upućivanje na tu
zemlju navedena je sljedeća bilješka: „izuzeće od obveze posjedovanja
vize primjenjuje se od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od
obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Europskom unijom”.
(3)       Vijeće je odlukom od 9.
listopada 2014. ovlastilo Komisiju da pregovara o sporazumu između
Europske unije i Grenade o ukidanju viza za kratkotrajni boravak.
(4)       Pregovori o sporazumu
započeli su 12. studenoga 2014.
(5)       Sporazum, koji je parafiran
9. prosinca 2014. razmjenom pisama, trebalo bi potpisati, a priložene bi izjave
trebalo odobriti. Sporazum bi se trebao primjenjivati privremeno, do završetka
postupaka za njegovo formalno sklapanje.
(6)       U skladu s Protokolom o
stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode,
sigurnosti i pravde i Protokolom o schengenskoj pravnoj stečevini
uključenoj u okvir Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj
uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se
odredbe Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Potpisivanje Sporazuma između Europske
unije i Grenade o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (dalje u tekstu
Sporazum) odobrava se u ime Unije, podložno njegovu sklapanju.
Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
Izjave priložene ovoj Odluci odobravaju se u
ime Unije.
Članak 3.
Ovime se ovlašćuje predsjednika
Vijeća da odredi osobu ili osobe koje će biti ovlaštene za
potpisivanje Sporazuma u ime Unije, podložno njegovu sklapanju.
Članak 4.
Sporazum se privremeno primjenjuje od datuma
njegova potpisivanja do završetka postupaka za njegovo sklapanje.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka
2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri
prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog
zahtjeva, SL L 81, 21.03.2001., str. 1.
[2]               Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ)
br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju
imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani
izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.
[3]               COM (2014) 467, 17.7.2014.
[4]               Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ)
br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju
imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani
izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.
[5]               Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka
2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri
prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog
zahtjeva, SL L 81, 21.3.2001., str. 1.
PRILOZI
Prijedlogu
Odluke Vijeća
o potpisivanju, u ime Unije, i
privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Grenade o ukidanju
viza za kratkotrajni boravak
SPORAZUM
između Europske unije i Grenade o ukidanju viza
za kratkotrajni boravak
EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”, i
GRENADA, dalje u tekstu zajednički
„ugovorne stranke“,
U CILJU daljnjeg razvoja prijateljskih odnosa
između ugovornih stranaka i u želji olakšanja putovanja osiguranjem ulaska
i kratkotrajnog boravka bez viza za svoje građane,
UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU)
br. 509/2014 Europskog Parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o
izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja
čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja
čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, među ostalim,
premještanjem 19 trećih zemalja, uključujući Grenadu, na popis
trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize
za kratkotrajni boravak u državama članicama Europske unije (EU),
IMAJUĆI NA UMU da se u članku 1.
Uredbe (EU) br. 509/2014 navodi da se za tih 19 zemalja izuzeće od
obveze posjedovanja vize primjenjuje od dana stupanja na snagu sporazuma o
izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se zaključuje s Europskom
unijom,
ŽELEĆI zaštititi načelo jednakog
postupanja prema svim građanima EU-a,
UZIMAJUĆI U OBZIR da osobe koje putuju u
svrhu obavljanja plaćene aktivnosti tijekom svojeg kratkotrajnog boravka
nisu obuhvaćene ovim Sporazumom pa se stoga na tu kategoriju nastavljaju
primjenjivati odgovarajuća pravila prava Unije i nacionalni propisi država
članica te nacionalni propisi Grenade o obvezi posjedovanja vize ili o
izuzeću od te obveze i o pristupu zapošljavanju,
UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu
Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i
pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir
Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se odredbe ovog
Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
Članak 1.
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Grenade omogućava boravak bez vize na državnom području
druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma:
(a) „država članica“ znači svaka
država članica Europske unije, osim Ujedinjene Kraljevine i Irske;
(b) „građanin Europske unije“ znači
državljanin države članice iz točke (a);
(c) „državljanin Grenade“ znači svaka
osoba koja ima državljanstvo Grenade;
(d) „schengenski prostor“ znači prostor
bez unutarnjih granica koji se sastoji od državnih područja država
članica iz točke (a) koje primjenjuju schengensku pravnu
stečevinu u cijelosti.
Članak 3.
Područje primjene
1. Građani Europske unije koji imaju
valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu od
države članice, mogu bez vize ući na državno područje Grenade i
na njemu boraviti u razdoblju navedenom u članku 4. stavku 1.
Državljani Grenade koji imaju valjanu
običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu od Grenade,
mogu bez vize ući na državno područje država članica i na njemu
boraviti u razdoblju navedenom u članku 4. stavku 2.
2. Stavak 1. ne primjenjuje se na osobe koje
putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.
Za tu kategoriju osoba svaka država
članica može zasebno uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane Grenade
ili je može ukinuti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ)
br. 539/2001.
Grenada može za tu kategoriju osoba donijeti
odluku o obvezi posjedovanja vize ili o njezinu ukidanju za državljane svake
države članice zasebno u skladu sa svojim nacionalnim pravom.
3. Ukidanje obveze posjedovanja vize koje je
predviđeno ovim Sporazumom primjenjuje se ne dovodeći u pitanje
propise ugovornih stranaka u vezi s uvjetima za ulazak i kratkotrajni boravak.
Države članice i Grenada zadržavaju pravo odbiti ulazak i kratkotrajni
boravak na svojim državnim područjima ako nije ispunjen jedan od tih
uvjeta ili više njih.
4. Ukidanje obveze posjedovanja vize
primjenjuje se bez obzira na vrstu prijevoza kojim se koristi za prelazak
granica ugovornih stranaka.
5. Pitanja koja nisu obuhvaćena ovim
Sporazumom uređena su pravom Unije, nacionalnim propisima država
članica i nacionalnim pravom Grenade.
Članak 4.
Trajanje boravka
1. Građani Europske unije mogu boraviti
na državnom području Grenade najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180
dana.
2. Građani Grenade mogu boraviti na
državnom području država članica koje u cijelosti primjenjuju
schengensku pravnu stečevinu najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180
dana. To razdoblje izračunava se neovisno o trajanju boravka u državi
članici koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu.
Građani Grenade mogu boraviti najviše 90
dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom području svake države
članice koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu, neovisno o izračunatom trajanju boravka na državnom
području država članica koje primjenjuju schengensku pravnu
stečevinu u cijelosti.
3. Ovim se Sporazumom ne utječe na
mogućnost Grenade i država članica da produlje razdoblje boravka na
više od 90 dana u skladu s nacionalnim pravom i pravom Unije.
Članak 5.
Teritorijalna primjena
1. U pogledu Francuske Republike odredbe ovog
Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Francuske Republike.
2. U pogledu Kraljevine Nizozemske odredbe
ovog Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Kraljevine
Nizozemske.
Članak 6.
Zajednički odbor za upravljanje
Sporazumom
1. Ugovorne stranke osnivaju zajednički
odbor stručnjaka (dalje u tekstu „Odbor”) koji se sastoji od predstavnika
Europske unije i predstavnika Grenade. Uniju predstavlja Europska komisija.
2. Odbor, među ostalim, ima sljedeće
zadatke:
(a) nadzor provedbe ovog Sporazuma;
(b) predlaganje izmjena ili dopuna ovom
Sporazumu;
(c) davanje preporuka za rješavanje sporova
koji proizlaze iz tumačenja ili primjene odredaba ovog Sporazuma.
3. Odbor se, prema potrebi, sastaje na zahtjev
jedne ugovorne stranke.
4. Odbor donosi svoj poslovnik.
Članak 7.
Odnos između ovog Sporazuma i
postojećih bilateralnih sporazuma o ukidanju obveze posjedovanja viza
između država članica i Grenade
Ovaj Sporazum ima prednost pred odredbama
svakog bilateralnog sporazuma ili dogovora zaključenog između
pojedinih država članica i Grenade ako se njihovim odredbama uređuju
pitanja koja ulaze u područje primjene ovog Sporazuma.
Članak 8.
Završne odredbe
1. Ugovorne stranke ratificiraju ili
odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim mjerodavnim unutarnjim postupcima i
Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon datuma na koji su
ugovorne stranke priopćile jedna drugoj da su navedeni postupci
okončani.
2. Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno
vrijeme, osim ako se otkaže u skladu sa stavkom 5.
3. Ovaj se Sporazum može izmijeniti pisanim
sporazumom ugovornih stranaka. Izmjene stupaju na snagu nakon što ugovorne
stranke obavijeste jedna drugu o okončanju unutarnjih postupaka potrebnih
u tu svrhu.
4. Svaka ugovorna stranka može suspendirati
provedbu cijelog ili dijela ovog Sporazuma, posebno zbog javnog poretka,
zaštite nacionalne sigurnosti ili zaštite javnog zdravlja, nezakonite
imigracije ili ponovnog uvođenja obveze posjedovanja vize od strane neke
od ugovornih stranaka. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj
stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina stupanja na snagu. Ugovorna
stranka koja je suspendirala primjenu ovog Sporazuma bez odgode obavješćuje
drugu ugovornu stranku o prestanku postojanja razloga za suspenziju i ukida
suspenziju.
5. Svaka ugovorna stranka može otkazati ovaj
Sporazum pisanom obaviješću drugoj ugovornoj stranci. Ovaj Sporazum
prestaje važiti 90 dana od datuma takve obavijesti.
6. Grenada može suspendirati primjenu ovog
Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
7. Unija može suspendirati primjenu ovog
Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
Sastavljeno u Bruxellesu, u dva primjerka
svaki na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom,
francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom,
malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri
čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O ISLANDU, NORVEŠKOJ,
ŠVICARSKOJ I LIHTENŠTAJNU
Ugovorne stranke primaju na znanje bliski
odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna,
posebno na temelju sporazuma od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o
pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne
stečevine.
U takvim je okolnostima poželjno da tijela
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Grenade, s druge
strane, bez odlaganja sklope bilateralne sporazume o ukidanju viza za
kratkotrajni boravak koji bi sadržavali odredbe kao u ovom Sporazumu.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
KATEGORIJE OSOBA KOJE PUTUJU U SVRHU OBAVLJANJA PLAĆENE AKTIVNOSTI U
SKLADU S ČLANKOM 3. STAVKOM 2. OVOG SPORAZUMA
Želeći osigurati zajedničko
tumačenje, ugovorne stranke suglasne su da, za potrebe ovog Sporazuma,
kategorija osoba koje obavljaju plaćenu aktivnost obuhvaća osobe koje
ulaze na državno područje druge ugovorne stranke u svrhu obavljanja
plaćenog zanimanja/aktivnosti kao zaposlenik ili pružatelj usluga.
Ta kategorija ne bi trebala obuhvaćati:
— poslovne osobe, tj. osobe koje putuju za
potrebe poslovanja (bez sklapanja radnog odnosa u državi druge ugovorne
stranke),
— sportaše i umjetnike koji obavljaju
aktivnost na ad hoc osnovi,
— novinare koje je uputila medijska kuća
iz njihove matične države, i
— pripravnike u poduzećima.
Provedbu ove izjave nadzire zajednički
odbor prema svojim nadležnostima u skladu s člankom 6. ovog Sporazuma, te
može predložiti izmjene ako to na temelju iskustava ugovornih stranaka smatra
potrebnim.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
RAZDOBLJA OD 90 DANA U BILO KOJEM RAZDOBLJU OD 180 DANA KAO ŠTO JE NAVEDENO U
ČLANKU 4. OVOG SPORAZUMA
Ugovorne stranke suglasne su da razdoblje od
najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana kako je utvrđeno u
članku 4. ovog Sporazuma znači neprekidni posjet ili nekoliko
uzastopnih posjeta čije ukupno trajanje ne prelazi 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana.
Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu
pomičnog referentnog razdoblja od 180 dana, računajući
retroaktivno svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se
provjerilo poštuje li se i dalje uvjet maksimalno dozvoljenog boravka od 90
dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Među ostalim, to znači da se
u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dozvoljava novi
boravak u trajanju do 90 dana.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O INFORMIRANJU
GRAĐANA O SPORAZUMU O UKIDANJU VIZA
Priznajući važnost transparentnosti za
građane Europske unije i državljane Grenade, ugovorne stranke suglasne su
osigurati potpuno širenje informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o
ukidanju viza i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska.


				|

		52014PC0182

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o pružanju makrofinancijske pomoći Ukrajini /* COM/2014/0182 final - 2014/0104 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
·      Razlozi za prijedlog i ciljevi prijedloga
Ukrajinsko je gospodarstvo u recesiji od druge
polovine 2012., a pozitivan je rast zabilježen tek u jednom tromjesečju
krajem 2013., što se brzo promijenilo tijekom prvih dvaju mjeseci 2014. zbog
pogoršanja političke i sigurnosne situacije.
Ukrajinska je vlada tijekom 2013. izgubila
pristup međunarodnim financijskim tržištima zbog gubitka povjerenja u vezi
s povećanjem deficita fiskalnog i tekućeg računa te nedostatkom
nužnih reforma. Zbog nespremnosti javnih tijela da se obvežu na reforme
onemogućeno je sklapanje financijskog sporazuma s MMF-om.
Krajem veljače, zbog znatnih otplata duga
u četvrtom tromjesečju 2013. i početkom 2014. te intervencija
središnje banke u cilju očuvanja vezanog tečaja u odnosu na dolar,
došlo je do dramatičnog smanjenja pričuva na 15,5 milijardi USD, što
je dovelo do lošeg stanja ukrajinske platne bilance i njezina daljnjeg
pogoršanja. Trenutačna politička kriza vrlo nepovoljno utječe na
ionako krhku gospodarsku i financijsku stabilnost. De facto prekid ruske
pomoći u okviru paketa od 15 milijardi EUR dogovorenog prošlog prosinca i
najavljeno ukidanje povlaštene cijene plina, što je Gazprom najavio od travnja
2014. nadalje, dodatno će pogoršati situaciju. U takvim okolnostima
Ukrajina je izložena velikom riziku od neispunjivanja obveza u bliskoj
budućnosti.
Istodobno, tijekom veljače i nakon
masovnih prosvjeda koji traju od kraja studenoga, vlada podnosi ostavku. Dana
27. veljače Verkhovna Rada odobrila je novu vladu, a na snagu je
vraćen ustav iz 2004. Unatoč tim promjenama Ukrajina nije uspjela
uspostaviti političku stabilnost jer je Ruska Federacija nedavno narušila
suverenost i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine.
Nova se vlada javno obvezala da će
početi provoditi znatne i sveobuhvatne reforme prije predsjedničkih
izbora 25. svibnja. Iako je politički proces trenutačno vrlo
nestabilan, vrlo se jasno signalizira odlučnost u vezi s gospodarskim
reformama.
U tom kontekstu ukrajinske vlasti traže financijsku
pomoć multilateralnih ili bilateralnih vjerovnika i donatora radi potpore
programu reforma koji se trenutačno priprema u cilju smanjivanja
gospodarskih ranjivosti, povećanja međunarodnih pričuva i
poticanja gospodarskog rasta. MMF je početkom ožujka poslao delegaciju u
Ukrajinu i očekuje se da će imati ključnu ulogu u pripremi tog
programa i mobilizaciji financijske pomoći za Ukrajinu. Tijekom
sljedećih tjedana očekuje se dogovor MMF-a i ukrajinskih vlasti o
gospodarskom programu koji će biti popraćen financijskim aranžmanom.
Očekuje se da će potrebe Ukrajine za
vanjskim financiranjem premašiti iznos koji bi MMF mogao ponuditi. U tom je
kontekstu Europska komisija 5. ožujka 2014. najavila paket financijske
pomoći Ukrajini, što su sljedećega dana pozdravili šefovi država ili
vlada EU-a. Dio paketa čini i novi program makrofinancijske pomoći
(MFP) u iznosu do 1 milijarde EUR.
Europska komisija podnosi Vijeću
prijedlog za odobravanje MFP-a u iznosu od najviše 1 milijarde EUR. Pomoć
bi bila u obliku srednjoročnog zajma, bez dijela iznosa u bespovratnim
sredstvima jer Ukrajina ne ispunjuje kriterij prihvatljivosti za dodjelu
bespovratnih sredstava u okviru MFP-a.
Predložena makrofinancijska pomoć EU-a
namijenjena je pokrivanju hitnih potreba za vanjskim financiranjem u kontekstu
programa stabilizacije i reforma koji su trenutačno u pripremi,
umanjujući na taj način kratkoročne ranjivosti u bilanci
plaćanja i fiskalne ranjivosti. Predložena pomoć pridonijela bi
hitnoj fiskalnoj konsolidaciji i vanjskoj stabilizaciji te potaknula javna
tijela na provedbu strukturnih reforma usmjerenih na poboljšanje ukupnog
makroekonomskog upravljanja, jačanje gospodarskog upravljanja,
povećanje transparentnosti i poboljšanje uvjeta za održivi rast.
Predloženi MFP u skladu je s ciljevima
Istočnoga partnerstva i usmjerenjem nove europske susjedske politike. To
bi pokazalo drugim zemljama u regiji da je Europska unija spremna pomoći
zemljama koje započinju političku reformu, a prolaze kroz ekonomske
poteškoće. U ovom kontekstu Komisija smatra da su ispunjeni politički
i gospodarski preduvjeti za makrofinancijsku pomoć u predloženom iznosu i
naravi.
·      Opći kontekst
Nakon pet tromjesečja uzastopnog pada
realni je BDP u četvrtom tromjesečju 2013. porastao za 3,3 % u
odnosu na prethodnu godinu, što je značilo nulti rast u 2013. Slab
gospodarski učinak rezultat je kombinacije loše žetve, pada izvoza u
sektoru čelika i odgođenih domaćih reforma. Prema MMF-u vjeruje
se da je rast u siječnju i veljači bio negativan. Zbog nestabilne
situacije prognoza za 2014., ovisno o pretpostavkama, varira od –5 % do
+3 %. Makroekonomske prilagodbe, uključujući fiskalnu
konsolidaciju i fleksibilnost deviznog tečaja, imat će kontrakcijski
učinak, ali bi se zahvaljujući predviđenom aranžmanu MMF-a moglo
povećati povjerenje, što bi moglo dovesti do naglog priljeva izravnih
stranih ulaganja. Međutim politika Rusije prema Ukrajini i dalje je izvor
znatnog rizika u pogledu rasta.
Zadnjih nekoliko godina zabilježena je vrlo
niska inflacija i krajem 2013. iznosila je 0,3 %; inflacijski je pritisak
međutim porastao u 2014. Indeks potrošačkih cijena iznosio je
0,5 % u siječnju i 1,2 % u veljači, a središnja banka
Ukrajine očekuje da bi mogao dosegnuti ili premašiti 10 % do kraja
2014. zbog deprecijacije grivnje (UAH) i očekivanog rasta cijene energije
za kućanstva.
Fiskalni deficit, uključujući
operativni deficit glavnog ukrajinskog energetskog operatera Naftogaza,
procijenjen je na 6,5 % – 7,5 % BDP-a u 2013., uglavnom
zahvaljujući nastavljenim subvencijama za energiju, koje iznose 7 %
BDP-a, ali i zbog gospodarske stagnacije. Kapitalni izdaci smanjeni su za
40 % u 2013., a prihod od PDV-a manji je za 7 %. Početkom
siječnja Rada je prihvatila proračun za 2014., ali on se temeljio na
nerealnim pretpostavkama rasta i inflacije te je trenutačno predmet
revizije Ministarstva financija u bliskoj suradnji s MMF-om. Prihodi u
siječnju i veljači 2014. iznosili su 82 % iznosa
predviđenog proračunskim planom, što upućuje na to da se troškovi
u 2014. trebaju smanjiti za oko 80 milijardi UAH, odnosno 15 – 17 %. Osim
toga cijena plina uvezenog iz Rusije povećat će se od 1. travnja na
najmanje 400 USD/1000 m3, što će biti dodatno
opterećenje za proračun. Ministarstvo financija jamči da će
cijene plina za kućanstva i lokalna društva za opskrbu toplinskom
energijom porasti prije izbora 25. svibnja, što će donijeti
rasterećenje. Dodatne probleme izazivaju neispunjene financijske obveze; u
području povrata PDV-a trgovačkim društvima dug iznosi 12 milijardi
UAH, a kasni i isplata subvencija komunalnim poduzećima u iznosu od 8
milijardi UAH.
Domaća je valuta od početka krize
izložena snažnom pritisku. Središnja banka odobrila je u veljači znatnu
deprecijaciju grivnje (za oko 25 %). To je djelomično rezultat
namjerne devalvacije službenog tečaja 7. veljače sa 7,99 UAH/USD,
koji je održavan od srpnja 2012., na 8,708 UAH/USD. Deprecijacija valute
kasnije se ubrzala zbog nemogućnosti interveniranja središnje banke
izazvane niskom razinom deviznih pričuva. U dogovoru s MMF-om središnja
banka sada primjenjuje politiku neinterveniranja, osim u slučaju znatnih
pomaka deviznog tečaja. Primjenjuje i mnoge kontrole kapitala, ali tvrdi
da neće uvoditi nove kontrole. Grivnja je unatoč tim mjerama i dalje
nestabilna. Daljnja znatna devalvacija valute ugrozila bi kreditne portfelje i
kapital banaka, a ne bi dovela do rebalansa tekućeg računa jer izvoz
u velikoj mjeri ovisi o uvezenim sirovinama. Ukrajinsko gospodarstvo osim toga
ovisi o potrošnji (75 %) BDP-a, pa bi devalvacija u kombinaciji s
inflacijom vjerojatno imala kontrakcijski učinak na BDP.
Stanje na tekućem računu znatno se
pogoršalo u 2013. i procijenjeni deficit iznosi 10 % BDP-a, što je
uglavnom odraz smanjenog izvoza. Središnja banka očekuje znatno smanjenje
deficita na tekućem računu u 2014. kao rezultat prilagodaba povezanih
s predviđenim aranžmanom MMF-a, uključujući fiskalnu
konsolidaciju. Potrebe za financiranjem tekućeg računa ipak će u
kratkom roku ostati znatne – barem 4 milijarde USD prije kraja drugog
tromjesečja 2014. Procjenjuje se da su neto izravna strana ulaganja
smanjena s 5,0 % BDP-a u 2012. na 2,6 % BDP-a u 2013., a u
siječnju 2014. iznosila su oko 0 %.
Vanjski dug krajem 2013. procijenjen je na
76,7 % BDP-a. Samo jedna trećina u vlasništvu je javnih tijela ili je
pokrivena njihovim jamstvima (uključujući dug središnje banke MMF-u).
Osim obveza nekih ukrajinskih poslovnih dužnika koje su pokrivene državnim
jamstvima, primjerice euroobveznice s državnim jamstvom čiji je izdavatelj
Naftogaz, i druge vanjske obveze ukrajinskih poslovnih subjekata mogu imati
sistemsku važnost za zemlju. Konkretno, dug Naftogaza (u obliku
nenaplaćenih potraživanja) za pošiljke plina od ruskog Gazproma izravno
utječe na nacionalni tekući račun jer Gazprom određuje
cijenu ovisno o evidenciji naplate duga.
Službene pričuve smanjene su tijekom
2013. za 16 % na 20,4 milijarde USD zbog velikog deficita na tekućem
računu, pritiska na grivnju i znatnih otplata duga u 2013. Taj negativni
trend nastavljen je u siječnju i veljači kada su pričuve
smanjene za daljnjih 13 % mjesečno i krajem veljače iznosile su
15,5 milijardi USD (dva mjeseca pokrivanja uvoza). Takav razvoj jasno
upućuje na povećanu ranjivost bilance plaćanja.
Javni dug od 41 % BDP-a (krajem 2013.)
ispod je praga visokog rizika. Istodobno obveze servisiranja javnog duga,
osobito vanjskog duga ili domaćeg duga denominiranog u stranoj valuti,
znatno opterećuju javne financije i međunarodne pričuve u
bliskoj budućnosti. Ukupne dužničke obveze vlade i središnje banke za
ostatak 2014. iznose oko 10 milijardi USD. Najveći dio otplate duga
predviđen je u razdoblju od lipnja do rujna. U razdoblju od ožujka do
svibnja dužničke obveze iznose oko 2 milijarde USD. Osim toga nepodmireni
dug prema Gazpromu iznosi još 2 milijarde USD. Dužničke obveze u 2015. iznose
oko 10 milijardi USD.
Središnja banka tvrdi da bankarski sektor
raspolaže dostatnom likvidnošću, ali od veljače se ne odobravaju
krediti velikim poslovnim subjektima. Depoziti su u siječnju smanjeni za
2 %, a u veljači za 8 %. Moguća daljnja devalvacija valute
bila bi problem za bankarski sektor, a kvaliteta imovine mogla bi se naglo
smanjiti. U bankarskom je sektoru potrebno temeljito preispitati kvalitetu
imovine. Uz kratkoročne rizike bankarski sektor Ukrajine ima i
određene strukturne slabosti, koje će vjerojatno biti u žarištu
programa reforma popraćenog predviđenim aranžmanom MMF-a. Očite
su slabosti prisutne u području nadzora banaka i korporativnog upravljanja
u bankarskom sektoru, a problem je i nedostatak zaštite vjerovničkih
prava.
Osim potrebe za restrukturiranjem i
jačanjem bankarskog sektora drugi izazovi u vezi sa strukturnom reformom
uključuju podizanje cijena komunalnih usluga, koje trenutačno znatno
pridonose fiskalnom deficitu, uz istodobno jačanje sigurnosne socijalne
mreže; suzbijanje korupcije, posebno u području poreza i carina;
promicanje razvoja u privatnom sektoru i poboljšanje poslovnog okruženja radi
poticanja izravnih stranih i drugih ulaganja.
Na temelju prethodno navedenih
predviđanja Ukrajina će u 2014. i 2015. biti suočena sa znatnim
potrebama za vanjskim financiranjem, što je posebno odraz znatnog deficita
tekućeg računa, visokih vanjskih dužničkih obveza i potrebe za
obnovom minimalnog zaštitnog sloja deviznih pričuva. Vrlo nizak ostat
će i priljev privatnog kapitala u obliku izravnih stranih ulaganja i
privatnih kredita. Preliminarne projekcije preostalih potreba Ukrajine za
vanjskim financiranjem bit će dostupne tijekom sljedećih tjedana u
kontekstu rezultata tekućih tehničkih pregovora ukrajinskih vlasti i
MMF-a. Već sad očekuje se da će za pokrivanje tih obveza i
stvaranje temelja za uspješnu provedbu reforma u Ukrajini biti potrebna
veća međunarodna podrška. Predloženi MFP Europske unije doprinosi
pokrivanju dijela preostalog deficita u financiranju za razdoblje 2014. – 2015.
·      Postojeće odredbe u području prijedloga
Odluka
Vijeća od 12. srpnja 2002. o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći
Ukrajini (2002/639/EZ)[1]
Odluka br.
646/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od  srpnja 2010. o pružanju
makrofinancijske pomoći Ukrajini[2]
·      Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije
EU želi uspostaviti što bliži odnos s
Ukrajinom koji bi nadišao običnu bilateralnu suradnju obuhvaćanjem
postupnog političkog pridruživanja i gospodarske integracije. Ukrajina je
važna zemlja i u okviru europske susjedske politike i u okviru Istočnoga
partnerstva. EU i Ukrajina potpisali su 1998. Sporazum o partnerstvu i suradnji
kojim je utvrđen okvir suradnje u svim ključnim područjima
reforme te i dalje čini pravnu osnovu naših odnosa. Odnosi su učvršćeni
u studenome 2009. kada je Kabinet ministara Ukrajine prihvatio strategiju o
pridruživanju EU-a i Ukrajine, koja je ažurirana 2011. (uz podršku Vijeća
za suradnju EU-a i Ukrajine u lipnju 2013.) i usmjerena na pripremu i stupanje
na snagu novog sporazuma o pridruživanju o kojemu se pregovaralo od 2007. do
2011. i čije se potpisivanje očekuje u bliskoj budućnosti.
Gospodarske su veze s EU-om važne. EU je jedan
od najvažnijih trgovinskih partnera Ukrajine i otprilika jedna trećina
njezine vanjske trgovine odnosi se na EU. Godine 2012. vrijednost ukrajinskog
uvoza iz EU-a iznosila je 23,8 milijardi, a vrijednost njezina izvoza bila je
14,6 milijardi. Ukrajina jako ovisi o EU-u i u pogledu izravnih stranih
ulaganja i drugih financijskih tokova. U okviru sporazuma o pridruživanju EU je
dovršio pregovore s Ukrajinom o uspostavljanju produbljene i sveobuhvatne
slobodne trgovinske zone u 2011. u cilju da se Ukrajini odobri puni pristup
jedinstvenom tržištu EU-a. Dana 11. ožujka 2014. Komisija je prihvatila prijedlog
uredbe Vijeća i Parlamenta o privremenom ukidanju carina
na ukrajinski izvoz u EU (COM 2014/166). Predložene će se mjere, koje
će suzakonodavci vjerojatno donijeti tijekom sljedećih mjeseci,
primjenjivati odmah, a ukinut će se u studenome 2014., kada započinje
privremena primjena produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovinske zone.
MFP EU-a bio bi dopuna bespovratnim sredstvima
u ukupnom iznosu od 1,565 milijardi, koja su mobilizirana u okviru Europskog
instrumenta za susjedstvo, Fonda za poticanje ulaganja u susjedstvu,
Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te proračunske linije za
zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku. Pružanjem potpore ukrajinskim
vlastima u donošenju primjerenog okvira za kratkoročnu makroekonomsku
politiku i strukturne reforme MFP EU-a bio bi doprinos povećanju dodane
vrijednosti ukupnog angažmana EU-a, među ostalim i s pomoću drugih
financijskih instrumenata.
Neposredno prijelazno razdoblje u Ukrajini bit
će vrlo teško, a rizik od političkog i gospodarskog sloma i dalje je
prisutan. Istodobno nova se vlada javno obvezala da će poduzeti važne
korake u smjeru političkih i gospodarskih reformi u cilju suzbijanja
korupcije i jačanja institucija i mehanizama, uključujući
vladavinu prava. Zemlja planira i program gospodarske reforme usmjeren na
postavljanje temelja za model održivog rasta.
Prijedlog MFP-a u skladu je s obvezom EU-da
podrži gospodarsku i političku tranziciju Ukrajine. Usklađen je i s
načelima koja uređuju primjenu instrumenta MFP-a,
uključujući njezin izvanredni karakter, političke preduvjete,
komplementarnost, uvjetovanost i financijsku disciplinu. Trenutačne
aktivnosti poduzimaju se u osobitim okolnostima izvanredne nužnosti.
Komisija će tijekom životnog ciklusa
MFP-a nastaviti pratiti i ocjenjivati ispunjenost tih kriterija,
uključujući procjenu političkih preduvjeta, što će se
poduzeti u bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA
·      Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
Makrofinancijska pomoć pruža se kao
sastavni dio međunarodne potpore gospodarskoj stabilizaciji Ukrajine.
Tijekom pripreme prijedloga za MFP službe Komisije savjetovale su se s
Međunarodnim monetarnim fondom, koji je u postupku uspostave znatnog
programa financiranja, te s drugim multilateralnim i bilateralnim vjerovnicima
i donatorima. Komisija je i u redovitom kontaktu s ukrajinskim vlastima.
·      Prikupljanje i primjena stručnog znanja
Zbog potrebe za hitnim postupkom odobravanja
Komisija će operativnu procjenu za potvrdu kvalitete i pouzdanosti javnih
financijskih kanala i administrativnih postupaka provesti uz pomoć
vanjskih stručnjaka tijekom travnja i svibnja 2014.
·      Procjena učinka
MFP i prateća ekonomska prilagodba
pridonijet će smanjenju rizika od trenutačne nemogućnosti
ispunjivanja obveza i gospodarskog sloma rješavanjem potreba Ukrajine za
vanjskim financiranjem, uz istodobnu podršku političkim mjerama
usmjerenima na jačanje bilance plaćanja, poboljšanje fiskalnog
položaja i veći održivi rast. Planirano je da se zahvaljujući
uvjetima programa znatno pridonese poboljšanju učinkovitosti i
transparentnosti pri upravljanju javnim financijama; promiču fiskalne
reforme te smanje subvencije za komunalne usluge i druge izdatke; podrže
postojeći napori i ojača socijalnu sigurnosnu mrežu; jačaju
upravljanje i nadzor u financijskom sektoru; jačaju protukorupcijske mjere
u cilju povećanja prihoda i olakša donošenje mjera za poboljšanje
regulatornog okvira za trgovinu i ulaganja.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·
Sažetak predloženog djelovanja
Europska unija stavit će na raspolaganje
Ukrajini MFP u ukupnom iznosu od 1 milijarde EUR u obliku srednjoročnog
zajma. Ta će pomoć pridonijeti pokrivanju preostalih potreba Ukrajine
za vanjskim financiranjem 2014.
Pomoć će se pružiti u jednom ili dva
obroka, a uvjet će biti postojanje aranžmana s MMF-om i provedba posebnih
strukturnih reformnih mjera u Ukrajini, koje će Komisija, u ime EU-a, i
Ukrajina dogovoriti memorandumom o razumijevanju. Priprema memoranduma o
razumijevanju obavit će se u koordinaciji s MMF-om i Svjetskom bankom.
Zbog nužnosti provedbe snažnih makroekonomskih politika i ambicioznih reforma
smatra se da je uvjetovanje dodjele novog programa primjereno. U tom se
kontekstu prvenstvo daje mogućnosti dodjele pomoći u dva obroka;
uvjet za prvi obrok bilo bi postojanje aranžmana s MMF-om, a uvjet za drugi
program bila bi provedba dogovorenih uvjeta. Između dvaju obroka
proći će najmanje tri mjeseca. Isplata prvog obroka (vjerojatno 500
milijuna) očekuje se u lipnju 2014., a drugi obrok – na jesen tekuće
godine. Međutim, u slučaju da Komisija zbog izvanredne nužnosti
odluči da se pomoć treba isplatiti u jednom obroku, ona to još uvijek
može uvjetovati ispunjivanjem određenih nužnih prethodnih mjera.
Pri pripremi popisa uvjeta ili prethodnih
mjera za dodjelu pomoći Komisija će se usmjeriti na strukturne
reforme za poboljšanje ukupnog makroekonomskog upravljanja i uvjete za održivi
rast (npr. usmjerenje na transparentnost i učinkovitost pri upravljanju
javnim financijama; fiskalne reforme; upravljanje i nadzor u financijskom
sektoru; reforme za jačanje socijalne sigurnosne mreže i reforme za
poboljšanje regulatornog okvira za trgovinu i ulaganje).
Komisija će upravljati makrofinancijskom
pomoći Unije. Primjenjuju se posebne odredbe o sprječavanju prijevare
i drugih nepravilnosti, u skladu s Financijskom uredbom.
Odluka da se MFP u potpunosti isplati u obliku
zajmova opravdana je razinom razvoja Ukrajine (mjereno dohotkom po glavi
stanovnika) i pokazateljima duga. To je u skladu i s postupanjem Svjetske banke
i MMF-a u odnosu na Ukrajinu. Ukrajina ne ispunjuje uvjete za koncesijsko
financiranje sredstvima IDA-e ili MMF-a.
·      Pravna osnova
Pravna osnova prijedloga jest članak 213.
UFEU-a. Budući da početak isplaćivanja predložene pomoći ne
bi bio moguć u prvoj polovini 2014. te se stoga ne bi riješile hitne
potrebe Ukrajine za financiranjem, opravdano je, uz uvjet da Parlament i
Vijeće donesu odluku u skladu s člankom 212. UFEU-a u okviru redovnog
zakonodavnog postupka, primijeniti članak 213. UFEU-a kojim se
uređuje donošenje odluke Vijeća.
·      Načelo supsidijarnosti
Prijedlog nije u području isključive
nadležnosti EU-a. Načelo supsidijarnosti primjenjuje se u mjeri u kojoj
države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve obnove kratkoročne
makrofinancijske stabilnosti u Ukrajini, nego ih na bolji način može
ostvariti Europska unija. Glavni su razlozi proračunska ograničenja
na nacionalnoj razini i potreba za dobrom koordinacijom donatora kako bi se
usavršili učinkovitost i raspon pomoći.
·      Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je usklađen s načelom
proporcionalnosti: ograničen je na minimum potreban za ostvarivanje
ciljeva kratkoročne makrofinancijske stabilnosti uklanjanjem rizika od
mogućeg neispunjivanja obveza i ne prelazi ono što je potrebno za tu
svrhu.
Iznos pomoći će, uzimajući u
obzir ukupne potrebe Ukrajine za vanjskim financiranjem u 2014. i 2015.,
pokriti samo njihov ograničeni dio. S obzirom na pomoć koju su
Ukrajini obećali ostali bilateralni i multilateralni donatori i vjerovnici,
smatra se da je razina sudjelovanja EU-a u raspodjeli tereta primjerena.
·      Komplementarnost
Predloženi MFP komplementaran je s pomoći
koju planiraju ostali multilateralni i bilateralni donatori u kontekstu
ekonomskog programa koji podržava MMF. MFP EU-a komplementaran je i s
bespovratnim sredstvima i zajmovima EU-a koji  su mobilizirani u okviru
redovitih instrumenata EU-a za suradnju (posebno Europskog instrumenta za
susjedstvo) i koje je osigurala Europska investicijska banka.
·      Izbor instrumenata
Financiranje projekata ili tehnička
pomoć nisu pogodni ili dostatni u svrhu postizanja tih makroekonomskih
ciljeva. Ključna dodana vrijednost MFP-a u usporedbi s drugim
instrumentima EU-a jest brza provedba kojom se olakšavaju neposredna ograničenja
u vanjskom financiranju, kao i doprinos stvaranju stabilnog makroekonomskog
okvira, među ostalim i promicanjem održive bilance plaćanja i stanja
proračuna te primjerenim okvirom za strukturne reforme. Podržavajući
uspostavu primjerenog sveobuhvatnog okvira za makroekonomske i strukturne
politike, MFP može pridonijeti povećanju učinkovitosti mjera koje su
u Ukrajini financirane s pomoću drugih, uže usmjerenih financijskih
instrumenata EU-a.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Planirana
pomoć pruža se u obliku zajma i treba se financirati operacijom
zaduživanja koju će u ime EU-a provoditi Komisija. Utjecaj te pomoći
na proračun odgovarat će izdvajanju rezervacija za iznose
uplaćene u Jamstveni fond za vanjska djelovanja EU-a, uz stopu od
9 %, iz proračunske linije 01 03 06 („izdvajanje rezervacija za
Jamstveni fond”). Uz pretpostavku da će zajam biti isplaćen 2014. te
u skladu s pravilima kojima se uređuje mehanizam jamstvenog fonda,
rezervacije će biti izdvojene u proračunu za 2016.
5.           NEOBVEZNI ELEMENTI
·      Klauzula o preispitivanju/reviziji/vremenskom ograničenju
valjanosti
Prijedlog sadržava klauzulu o vremenskom
ograničenju valjanosti. Predloženi MFP stavlja se na raspolaganje na jednu
godinu, s početkom od prvog dana nakon stupanja na snagu memoranduma o
razumijevanju, uz mogućnost produženja ako bude potrebno.
2014/0104 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o pružanju makrofinancijske pomoći
Ukrajini
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 213.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije[3],
budući da:
(1)       Odnosi između Europske
unije („Unija“) i Ukrajine razvijaju se unutar okvira europske susjedske
politike i Istočnoga partnerstva. Sporazum o partnerstvu i suradnji
između Unije i Ukrajine stupio je na snagu 1. ožujka 1998. Bilateralni
politički dijalog i gospodarska suradnja nastavili su se razvijati u
okviru strategije o pridruživanju EU-a i Ukrajine koja je prihvaćena 23.
studenoga 2009. Novi sporazum o pridruživanju, uključujući
produbljenu i sveobuhvatnu slobodnu trgovinsku zonu, bio je predmet pregovora
od 2007. do 2011., a parafiran je 2012. Dana 21. studenoga 2013. Kabinet
ministara Ukrajine odlučio je prekinuti pripreme za potpisivanje sporazuma
o pridruživanju. Nakon ostavke vlade u veljači 2014. nova je ukrajinska
vlada izrazila spremnost za potpisivanje sporazuma u bliskoj budućnosti.
Dana 6. ožujka 2014. Europsko je vijeće u izjavi o Ukrajini objavilo svoju
spremnost da u vrlo kratkom roku potpiše sva politička poglavlja sporazuma
o pridruživanju te da jednostrano prihvati mjere kojima će se Ukrajini
omogućiti da u znatnoj mjeri iskoristi prednosti produbljene i
sveobuhvatne slobodne trgovinske zone. Komisija je u tu svrhu 11. ožujka 2014.
donijela prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća.
(2)       Trenutačna politička
kriza vrlo nepovoljno utječe na ionako krhku gospodarsku i financijsku
stabilnost. Ukrajina je trenutačno suočena s vrlo lošim i sve
nepovoljnijim stanjem bilance plaćanja i fiskalnom situacijom, a
gospodarstvo ponovno klizi u recesiju. De facto prekid ruske pomoći
u okviru paketa od 15 milijardi EUR i najavljeno ukidanje povlaštene cijene
plina, što je Gazprom najavio od travnja 2014. nadalje, dodatno će
pogoršati situaciju. U takvim okolnostima Ukrajina je izložena velikom riziku
od neispunjivanja obveza u bliskoj budućnosti.
(3)       Nakon ostavke vlade parlament
je 22. veljače 2014. imenovao novog privremenog predsjednika, a 27.
veljače 2014. novu vladu. Iako je na snagu vraćen ustav iz 2004. i
predsjednički izbori najavljeni za 25. svibnja 2014., Ukrajina nije
uspjela uspostaviti političku stabilnost jer je Ruska Federacija narušila
njezinu suverenost i teritorijalnu cjelovitost.
(4)       U tom kontekstu Ukrajina
traži hitnu financijsku pomoć međunarodnih vjerovnika i donatora.
Budući da prva brza isplata Unijine makrofinancijske pomoći Ukrajini
(„makrofinancijska pomoć Unije”) ne bi bila moguća u prvoj polovini
2014. te se stoga ne bi riješile hitne potrebe Ukrajine za financiranjem,
opravdano je, uz uvjet da Parlament i Vijeće donesu odluku u skladu s
člankom 212. UFEU-a u okviru redovnog zakonodavnog postupka, pružiti
makrofinancijsku pomoć na temelju odluke Vijeća u skladu s
člankom 213. UFEU-a.
(5)       Hitnost pomoći povezana
je s neposrednom potrebom Ukrajine za sredstvima, uz sredstva koja će
pružiti druge međunarodne financijske institucije i drugi bilateralni
donatori te makrofinancijsku pomoć Unije predviđenu Odlukom
Vijeća od 12. srpnja 2002. o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći
Ukrajini (2002/639/EC)[4]
te Odlukom br. 646/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od  srpnja 2010.
o pružanju makrofinancijske pomoći Ukrajini[5].

(6)       Trenutačna kriza u
Ukrajini opravdanje je za izvanrednu primjenu hitnog postupka u skladu s
člankom 213. UFEU-a. Odlukom o pružanju makrofinancijske pomoći
Ukrajini ne dovode se u pitanje druge buduće operacije u okviru MFP-a.
(7)       Nakon ostavke vlade Unija je
u različitim prigodama izražavala svoju predanost tomu da podrži novu
ukrajinsku vladu pri stabilizaciji stanja i provedbi reforma. Unija je izrazila
i spremnost da u potpunosti podrži napore međunarodne zajednice i
međunarodnih financijskih institucija, osobito MMF-a, u vezi s paketom
međunarodne pomoći namijenjene rješavanju hitnih potreba Ukrajine, na
temelju jasnog obvezivanja na reforme. Unijina financijska potpora Ukrajini u
skladu je s Unijinom politikom kako je uređeno europskom susjedskom
politikom i Istočnim partnerstvom.
(8)       Makrofinancijska pomoć
Unije trebala bi biti izvanredan financijski instrument za nevezanu i
nenamjensku potporu bilanci plaćanja, čime se žele riješiti
neposredne potrebe korisnika za vanjskim financiranjem te se treba podržati
provedba političkog programa koji sadržava snažne mjere neposredne
prilagodbe i strukturne reforme za kratkoročno poboljšanje stanja bilance
plaćanja.
(9)       Očekuje se da će
ukrajinske vlasti i Međunarodni monetarni fond (MMF) uskoro sporazumjeti o
gospodarskom programu koji će popratiti financijski aranžman s MMF-om.
(10)     S obzirom na drastično
pogoršan položaj ukrajinske bilance plaćanja Europska komisija najavila je
5. ožujka paket pomoći, koji obuhvaća predloženi MFP. Taj je paket
odobren 6. ožujka na izvanrednom sastanku Europskog vijeća. Paket
obuhvaća financijsku pomoć u iznosu 11 milijardi EUR u razdoblju
2014. – 2020., uključujući do najviše 1,565 milijardi EUR
bespovratnih sredstava u istom razdoblju mobiliziranih u okviru Europskog
instrumenta za susjedstvo, Fonda za poticanje ulaganja u susjedstvu,
Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te proračuna za zajedničku
vanjsku i sigurnosnu politiku. Isplata makrofinancijske pomoći Unije
previđena Odlukom Vijeća od 12. srpnja 2002. o pružanju dodatne
makrofinancijske pomoći Ukrajini (2002/639/EZ)[6] i Odlukom br.
646/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od srpnja 2010. o pružanju
dodatne makrofinancijske pomoći Ukrajini[7]
može se izvršiti odmah nakon uspostave programa MMF-a.
(11)     Budući da je Ukrajina
obuhvaćena europskom susjedskom politikom, ispunjuje uvjete za primanje
makrofinancijske pomoći Unije.
(12)     Budući da se može
očekivati da će drastično pogoršanje potreba Ukrajine za
vanjskim financiranjem znatno premašiti sredstva koja će osigurati MMF i
ostale multilateralne institucije, hitna makrofinancijska pomoć Unije
Ukrajini u trenutačnim se iznimnim okolnostima smatra primjerenim
odgovorom na zahtjev Ukrajine za potporu pri financijskoj stabilizaciji.
Makrofinancijska pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu
strukturnih reformi u Ukrajini nadopunjujući sredstva na raspolaganju u
okviru financijskog sporazuma s MMF-om.
(13)     Cilj makrofinancijske
pomoći Unije trebao bi biti pružanje potpore ponovnoj uspostavi održivog
stanja vanjskog financiranja Ukrajine, a time i pružanje potpore njezinom
gospodarskom i društvenom razvoju.
(14)     Iznos makrofinancijske
pomoći Unije temelji se na preliminarnoj procjeni preostalih potreba
Ukrajine za vanjskim financiranjem te se pritom uzima u obzir kapacitet
Ukrajine da se financira vlastitim sredstvima, a pogotovo iz međunarodnih
pričuva kojima raspolaže. Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi nadopunjivati
programe i sredstva koja osiguravaju MMF i Svjetska banka. Pri određivanju
iznosa pomoći u obzir se uzimaju i potreba osiguranja pravedne raspodjele
tereta između Unije i drugih donatora, kao i već postojeća
upotreba drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Ukrajini te dodana
vrijednost sveukupnog angažmana Unije.
(15)     Komisija bi trebala osigurati
pravnu i stvarnu usklađenost makrofinancijske pomoći Unije s
ključnim načelima, ciljevima i mjerama poduzetima u okviru
različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih
politika Unije.
(16)     Makrofinancijskom pomoći
Unije trebalo bi podupirati vanjsku politiku Unije prema Ukrajini. Službe
Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko
surađivati tijekom aktivnosti makrofinancijske pomoći kako bi
osigurale usklađenost i dosljednost vanjske politike Unije.
(17)     Makrofinancijskom pomoći
Unije trebalo bi podupirati opredijeljenost Ukrajine vrijednostima koje dijeli
s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje,
poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva kao i njezinu
predanost načelima otvorene, uređene i poštene trgovine.
(18)     Kao preduvjet za odobravanje
makrofinancijske pomoći Unije Ukrajina mora poštovati učinkovite
demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni
sustav i vladavinu prava, te zajamčiti poštovanje ljudskih prava. Osim
toga, posebni ciljevi makrofinancijske pomoći Unije trebali bi jačati
učinkovitost, transparentnost i odgovornost sustava upravljanja javnim
financijama u Ukrajini te promicanje strukturnih reformi kojima su ciljevi
potpora održivog i uključivog rasta, stvaranje radnih mjesta i fiskalna
konsolidacija. Komisija bi trebala redovito pratiti ispunjivanje preduvjeta i
postizanje tih ciljeva.
(19)     Kako bi se osigurala
učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s
makrofinancijskom pomoći Unije, Ukrajina treba poduzeti odgovarajuće
mjere u pogledu sprečavanja i borbe protiv prijevare, korupcije i drugih
nepravilnosti u vezi s pomoći. Nadalje, potrebno je stvoriti uvjete kako
bi Komisija mogla obavljati nadzor, a Revizorski sud obavljati revizije.
(20)     Dodjelom makrofinancijske
pomoći Unije ne dovode se u pitanje ovlasti proračunskog tijela.
(21)     Iznosi rezervacija koji su
potrebni za makrofinancijsku pomoć trebali bi biti usklađeni s
proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima višegodišnjim
financijskim okvirom
(22)     Komisija treba upravljati
makrofinancijskom pomoći Unije. Kako bi se osiguralo da Europski parlament
i Vijeće mogu pratiti provedbu ove Odluke, Komisija ih treba redovito
obavješćivati o razvoju događaja u odnosu na pomoć i dostavljati
im relevantne dokumente.
(23)     Kako bi se osigurali jednaki
uvjeti za provedbu ove Odluke, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene
ovlasti. Te ovlasti treba izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011
Europskog parlamenta i Vijeća[8].
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.         Unija Ukrajini stavlja na raspolaganje makrofinancijsku
pomoć („makrofinancijska pomoć Unije”) u iznosu od najviše 1 milijarde
eura radi potpore gospodarskoj stabilizaciji i reformama u Ukrajini. Ta će
pomoć pridonijeti pokrivanju bilance plaćanja Ukrajine kako je
utvrđeno u gospodarskom programu ukrajinske vlade koji podržava MMF.
2.         Puni iznos makrofinancijske pomoći Unije stavit će
se na raspolaganje Ukrajini u obliku zajmova. Komisija je ovlaštena u ime Unije
pozajmiti potrebna sredstva na tržištima kapitala ili od financijskih
institucija i u obliku zajma dodijeliti ih Ukrajini. Rok dospijeća zajma
iznosi najviše 15 godina.
3.         Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije upravlja
Komisija u skladu sa sporazumima ili dogovorima postignutima između MMF-a
i Ukrajine te s glavnim načelima i ciljevima gospodarske reforme
navedenima u Sporazumu o partnerstvu i suradnji između EU-a i Ukrajine u
okviru ESP-a. Komisija mora redovito obavješćivati Europski parlament i
Vijeće o razvoju događaja u vezi s makrofinancijskom pomoći
Unije, uključujući isplate te pomoći, te tim institucijama
pravovremeno dostavlja relevantne dokumente.
4.         Makrofinancijska pomoć Unije stavlja se na
raspolaganje na dvije godine počevši od prvog dana nakon stupanja na snagu
Memoranduma o razumijevanju iz članka 3. stavka 1. Odlukom
Vijeća na prijedlog Komisije može se produljiti razdoblje u kojem je
pomoć dostupna.
5.         Ako se potrebe Ukrajine za
financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći Unije
znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija,
postupajući u skladu s postupkom preispitivanja iz članka 7.
stavka 2., smanjuje iznos pomoći ili tu pomoć obustavlja ili ukida.
Članak
2.
1.         Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći
Unije, Ukrajina mora poštovati učinkovite demokratske mehanizme,
uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava
te jamčiti poštovanje ljudskih prava. Komisija prati ispunjivanje tog
preduvjeta tijekom trajanja makrofinancijske pomoći Unije. Ovaj se
članak primjenjuje u skladu s
Odlukom Vijeća br. 2010/427/EU[9].
Članak
3.
1.         Komisija se u skladu sa savjetodavnim postupkom iz
članka 7. stavka 2. dogovara s ukrajinskim vlastima o jasno
određenoj gospodarskoj politici i financijskim uvjetima, usmjerujući
se na strukturne reforme i zdrave javne financije na kojima se temelji makrofinancijska
pomoć Unije, a ti će uvjeti biti utvrđeni u Memorandumu o
razumijevanju („Memorandum o razumijevanju”), u kojem će biti naveden rok
za ispunjenje tih uvjeta. Gospodarska politika i financijski uvjeti
određeni u Memorandumu o razumijevanju u skladu su sa sporazumima ili
dogovorima iz članka 1. stavka 3., uključujući
makroekonomsku prilagodbu i programe strukturne reforme koje je Ukrajina
provela uz pomoć MMF-a.
2.         Tim će se uvjetima posebno ciljati na jačanje
učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti sustava upravljanja javnim
financijama u Ukrajini, među ostalim i za korištenje makrofinancijskom
pomoći Unije. Pri određivanju mjera politike također se uzima u
obzir napredak na području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoj
uređene i poštene trgovine, kao i drugi prioriteti u kontekstu vanjske
politike Unije. Komisija redovito prati napredak u postizanju tih ciljeva.
3.         Pojedinosti o financijskim uvjetima makrofinancijske
pomoći Unije utvrđuju se Ugovorom o zajmu koji će sklopiti
Komisija i vlasti Ukrajine.
4.         Komisija redovito provjerava jesu li uvjeti iz
članka 4. stavka 3. i dalje ispunjeni, uključujući i jesu
li gospodarske politike Ukrajine u skladu s ciljevima makrofinancijske
pomoći Unije. U tu svrhu Komisija blisko surađuje s MMF-om i
Svjetskom bankom i, prema potrebi, s Europskim parlamentom i Vijećem.
Članak
4.
1.         U skladu s uvjetima iz stavka 3., Komisija će
makrofinancijsku pomoć Unije staviti na raspolaganje u jednoj ili dvije
rate. Iznos svake rate utvrđuje se u Memorandumu o razumijevanju.
2.         Za iznose makrofinancijske pomoći Unije formiraju se,
prema potrebi, rezervacije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom)
br. 480/2009[10].

3.         Komisija odlučuje o isplati rata uz uvjet da su
ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)        preduvjet
određen u članku 2.;
 (b)       stalni zadovoljavajući rezultati provedbe programa
politike koji sadržava snažne mjere prilagodbe i mjere strukturne reforme
potpomognute nepreventivnim kreditom MMF-a. Isplata zapravo započinje
odmah nakon uvođenja programa MMF-a.
 (c)       provedba, u određenom roku, gospodarske politike i
financijskih uvjeta dogovorenih u Memorandumu o razumijevanju.
Ako
je predviđena druga rata, ona se isplaćuje najranije tri mjeseca
nakon isplate prve rate.
4.         Ako uvjeti iz stavka 3. nisu
ispunjeni, Komisija privremeno obustavlja ili ukida isplatu makrofinancijske
pomoći Unije. U tom slučaju Komisija obavješćuje Europski
parlament i Vijeće o razlozima obustave ili ukidanja.
5.         Makrofinancijska pomoć Unije isplaćuje se Narodnoj
banci Ukrajine.
Članak
5.
1.         Poslovi zaduživanja i kreditiranja povezani s
makrofinancijskom pomoći Unije izvršavaju se u eurima s istim datumom
valute i ne smiju Uniju uključivati u transformacije roka dospijeća,
izložiti je valutnim ili kamatnim rizicima ili bilo kakvom drugom komercijalnom
riziku.
2.         Ako okolnosti to omogućuju i na zahtjev Ukrajine,
Komisija može poduzeti potrebne korake kako bi osigurala da se u uvjete
kreditiranja uključi odredba o prijevremenoj otplati i da se ona podudara
s odgovarajućom odredbom o uvjetima za zaduživanje.
3.         Ako okolnosti omogućuju poboljšanje kamatnih stopa na
zajam i ako to Ukrajina zatraži, Komisija može refinancirati cijeli zajam ili
jedan dio prvotnog zaduženja ili može restrukturirati odgovarajuće
financijske uvjete. Operacije refinanciranja ili restrukturiranja provode se u
skladu sa stavcima 1. i 4. i ne utječu na produženje dospijeća
dotičnog zaduživanja ili povećanje iznosa nepodmirenog kapitala na
dan refinanciranja ili restrukturiranja.
4.         Sve troškove koje je prouzročila Unija u odnosu na
poslove zaduživanja i kreditiranja u skladu s ovom Odlukom snosi Ukrajina.
5.         Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o
razvoju događaja u vezi s poslovima iz stavaka 2. i 3.
Članak
6.
1.         Makrofinancijska pomoć Unije provodi se u skladu s
Uredbom (EZ, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća[11] i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012[12].
2.         Provedbom makrofinancijske
pomoći Unije upravlja se izravno.
3.         Memorandum o razumijevanju i Ugovor o zajmu koji će se
sklopiti s vlastima Ukrajine sadržavat će sljedeće odredbe:
(a)        osiguranje da Ukrajina redovito provjerava jesu li
financijska sredstva odobrena iz općeg proračuna Unije ispravno
upotrijebljena, poduzimanje odgovarajućih mjera radi sprečavanja
nepravilnosti i prijevara te, prema potrebi, poduzimanje pravne radnje u cilju
povrata svih zloupotrijebljenih sredstava isplaćenih na temelju ove
Odluke;
(b)        osiguranje zaštite financijskih interesa Unije, pogotovo
predviđanje posebnih mjera u vezi sa sprečavanjem i suzbijanjem
prijevare, korupcije i drugih nepravilnosti koje utječu na
makrofinancijsku pomoć Unije, u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom, EZ)
br. 2988/95[13],
Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96[14] te Uredbom (EU,
Euratom) br. 883/2013  Europskog
parlamenta i Vijeća[15];

 (c)       izričita dodjela ovlasti Komisiji,
uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara, ili njihovim
predstavnicima u svrhu provedbe provjera, uključujući provjere i
inspekcije na terenu;
 (d)      izričita dodjela ovlasti Komisiji i Revizorskom sudu u
svrhu provedbe revizija tijekom i nakon razdoblja dostupnosti makrofinancijske
pomoći Unije, uključujući revizije dokumentacije te revizije na
licu mjesta, poput operativnih procjena;
 (e)       osiguranje da Unija ostvaruje pravo na prijevremenu otplatu
zajma ako je utvrđeno da, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom
pomoći Unije, Ukrajina sudjeluje u prijevari ili korupciji ili u nekoj
drugoj nezakonitoj radnji koja ugrožava financijske interese Unije.
4.         Tijekom provedbe makrofinancijske
pomoći Unije Komisija prati, s pomoću operativnih procjena, kvalitetu
ukrajinskih financijskih propisa, administrativnih postupaka te mehanizama
unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za takvu pomoć.
Članak
7.
1.         Komisiji pomaže odbor. Taj se odbor smatra odborom u smislu
Uredbe (EU) br.  182/2011.
2.         Kad se upućuje na ovaj stavak, primjenjuje se
članak 5.
Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak
8.
1.         Svake godine do 30. lipnja Komisija Europskom
parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi ove Odluke u
prethodnoj godini, zajedno s ocjenom njezine provedbe. U izvješću se:
 (a)       ocjenjuje napredak u provedbi makrofinancijske pomoći
Unije;
 (b)       procjenjuju gospodarsko stanje i mogućnosti Ukrajine,
kao i napredak u provedbi mjera politike iz članka 3. stavka 1.;
 (c)       navodi poveznica između uvjeta gospodarske politike
utvrđenih u Memorandumu o razumijevanju, trenutačne gospodarske i
fiskalne uspješnosti Ukrajine te odluka Komisije o isplati rata
makrofinancijske pomoći Unije.
2.         Najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti
iz članka 1. stavka 4. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i
Vijeću izvješće o ex post ocjeni u kojem se procjenjuju
rezultati i djelotvornost isplaćene makrofinancijske pomoći Unije te
mjera u kojoj je ta pomoć doprinijela ciljevima pomoći.
Članak
9.
Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom
listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Područja politike o kojima je riječ u
strukturi ABM/ABB
              1.3.    Priroda prijedloga/inicijative
              1.4.    Ciljevi
              1.5.    Razlozi za prijedlog/inicijativu
              1.6.    Trajanje i financijski učinak
              1.7.    Predviđene upravljačke metode
2.           UPRAVLJAČKE MJERE
              2.1.    Pravila praćenja i izvješćivanja
              2.2.    Sustavi upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere sprečavanja prijevara i nepravilnosti
3.           PROCJENA FINANCIJSKOG
UČINKA PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslov (naslovi) višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunska linija (linije) u okviru rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procjena učinka na rashode

              3.3.    Procjena učinka na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Makrofinancijska pomoć Ukrajini
1.2.        Područja politike o
kojima je riječ u strukturi ABM/ABB[16]

Područje politike:      Glava 01 –
Gospodarski i financijski poslovi
Aktivnost:     03 – Međunarodni gospodarski i
financijski poslovi
1.3.        Priroda
prijedloga/inicijative
X Prijedlog/inicijativa odnosi se na novu aktivnost
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški cilj
(ciljevi) Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
„Promicanje napretka izvan EU-a”
Glavno područje kojim se bavi Opća
uprava za ekonomska financijska pitanja odnosi se na:
1. Poticanje provedbe europske susjedske politike
produbljivanjem ekonomske analize i jačanjem dijaloga o mjerama i
savjetima o gospodarskim aspektima akcijskih planova.
2. Razvijanje, nadzor i provedba makrofinancijske
pomoći za partnerske treće zemlje, u suradnji s odgovarajućim
međunarodnim financijskim institucijama.
1.4.2.     Posebni cilj (ciljevi) i
odgovarajuća aktivnost (aktivnosti) u okviru strukture ABM-a/ABB-a
Posebni cilj br. 1: „pružanje
makrofinancijske pomoći trećim zemljama radi rješavanja njihovih
problema u vezi s platnom bilancom i ponovnog uspostavljanja održivog vanjskog
duga”
Aktivnosti ABM-a/ABB-a na koje se odnose: Međunarodni gospodarski i financijski odnosi, globalno
upravljanje.
1.4.3.     Očekivani rezultati i
utjecaj
Predložena pomoć sastoji se od iznosa do 1
milijarde EUR u obliku zajma EU-a Ukrajini („Ukrajina”) u svrhu doprinosa
održivijem položaju bilance plaćanja. Tom će se pomoći državi
pomoći da prevlada gospodarske i socijalne poteškoće uzrokovane
unutarnjim i regionalnim nemirima. Pomoć potiče i strukturalne
reforme usmjerene na povećanje održivog gospodarskog razvoja i poboljšanje
upravljanja javnim financijama.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
učinka
Od vlasti se zahtijeva da redovito izvještavaju
službe Komisije o nizu pokazatelja i osiguraju sveobuhvatni izvještaj o
poštovanju dogovorenih uvjeta za mjere prije isplate pomoći.
Službe Komisije nastavljaju nadzirati upravljanje
javnim financijama nakon operativne procjene financijskih krugova i
administrativnih postupaka u Ukrajini koji će biti obavljeni u pripremi
ovog djelovanja. Predstavništvo EU-a u Ukrajini uz to redovito izvješćuje
o pitanjima koja se odnose na nadzor primjene pomoći. Službe Komisije
ostaju u bliskom kontaktu s MMF-om i Svjetskom bankom kako bi imale koristi od
njihovih uvida na temelju njihovih stalnih aktivnosti u Ukrajini.
Predloženim prijedlogom odluke predviđeno je
i podnošenje godišnjeg izvješća Vijeću i Europskom parlamentu koje
sadržava ocjenu korištenja makrofinancijske pomoći. Nezavisna ex post
evaluacija pomoći provest će se unutar dvije godine nakon isteka
provedbenog razdoblja.
1.5.        Razlozi za
prijedlog/inicijativu
1.5.1.     Kratkoročni i
dugoročni zahtjevi
Isplata pomoći ovisi o zadovoljavajućem
uspjehu provedbe budućeg financijskog aranžmana između Ukrajine i
MMF-a. Komisija i ukrajinske vlasti dogovaraju i posebne uvjete povezane s tom
politikom, navedene u Memorandumu o razumijevanju.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
Unije
Pomaganjem državi da prevlada gospodarski šok
uzrokovan unutarnjim i regionalnim nemirima predložena makrofinancijska
pomoć pridonosi promicanju makroekonomske stabilnosti i gospodarskih
reformi u državi. Nadopunjivanjem sredstava koje su međunarodne
institucije, EU i drugi donatori stavili na raspolaganje pridonosi se ukupnoj učinkovitosti
paketa financijske potpore koju je dogovorila međunarodna donatorska
zajednica u razdoblju nakon krize.
Predloženim programom jača se i opredjeljenje
vlade za reformu i njezina težnja bližim odnosima s EU-om. Taj se rezultat,
među ostalim, ostvaruje odgovarajućim uvjetima za isplatu
pomoći. U širem kontekstu programom će se pokazati drugim zemljama u
regiji da je Europska unija spremna pomoći zemljama koje u razdoblju
gospodarskih poteškoća odlučno kreću u političku reformu.
1.5.3.     Spoznaje do kojih se došlo na
temelju sličnih iskustava u prošlosti
Od 2004. provedeno je ukupno petnaest ex post
evaluacija u vezi s davanjem makrofinancijske pomoći. U tim je
evaluacijama zaključeno da djelovanja MFP-a zaista pridonose, iako ponekad
skromno i neizravno, poboljšanju vanjske održivosti, makroekonomske stabilnosti
i postizanju strukturne reforme u zemlji koja prima pomoć. U većini
slučajeva aktivnosti MFP-a imale su pozitivan učinak na bilancu
plaćanja zemlje korisnika i pomogla su smanjiti njihova proračunska
ograničenja. Dovela su i do nešto većeg gospodarskog rasta.
1.5.4.     Koherentnost i moguća
sinergija s drugim relevantnim instrumentima
EU je među glavnim donatorima Ukrajini.
Europska unija u okviru redovnog programa za suradnju namjerava u razdoblju
2014. – 2020. osigurati 1,565 milijardi EUR bespovratnih sredstava radi potpore
političkim i gospodarskim reformama Ukrajine.
Ključna je dodana vrijednost MFP-a u
usporedbi s drugim instrumentima EU-a brza provedba kojom se olakšavaju
neposredna vanjska financijska ograničenja kao i pomoć stvaranju
stabilnog makroekonomskog okvira, uključujući promicanjem održive
bilance plaćanja i stanja proračuna te primjerenim okvirom
strukturnih reformi. MFP-om se ne osigurava redovita financijska potpora niti
je on namijenjen za potporu gospodarskog i socijalnog razvoja zemlje koja prima
pomoć. MFP se ukida u trenutku kada država ponovno uspostavi održivo
stanje vanjskog financiranja.
MFP-om se nadopunjuju i intervencije
međunarodnih financijskih institucija, posebno programi za prilagodbu i
reformu koji podržavaju MMF i programa razvojnih zajmova Svjetske banke.
1.6.        Trajanje i financijski
učinak
X  Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
X  Prijedlog/inicijativa na snazi je 1 godinu od
stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju, kako je utvrđeno
člankom (1.4.) Odluke
–
X  Financijski učinak 2014. – 2016.
1.7.        Predviđeni načini
upravljanja[17]
X  Centralizirano izravno upravljanje
Komisije
2.           UPRAVLJAČKE MJERE
2.1.        Pravila praćenja i
izvješćivanja
Pomoć je makroekonomske prirode i njezin je
oblik u skladu s ekonomskim programom koji podržava MMF. Službe Komisije
nadziru djelovanje na temelju napretka u provedbi aranžmana MMF-a i
specifičnih reformnih mjera koje se dogovaraju s ukrajinskim vlastima u
Memorandumu o razumijevanju (vidi i točku 1.4.4.)
2.2.        Sustavi upravljanja i
kontrole
2.2.1.     Utvrđeni rizici
U pogledu predloženog djelovanje MFP-a postoje
fiducijarni rizici, rizici povezani s provedbom dotične politike te
opći politički rizici.
Postoji rizik da bi se makrofinancijska pomoć
mogla upotrijebiti za prijevaru jer nije namijenjena posebnim izdacima.
Općenito, taj se rizik odnosi na čimbenike poput kvalitete sustava
upravljanja u središnjoj banci i ministarstvu financija i primjerenosti
unutarnje i vanjske revizije.
Sljedeći ključni rizik provedbi
pomoći proizlazi iz gospodarske i političke nesigurnosti, osobito
zbog ruske povrede ukrajinskog suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti. Na
domaćem planu glavni je rizik nestabilnost povezana s poteškoćama u
procesu političke i gospodarske reforme. Potpuna provedba mjera
stabilizacije i reforme koju podržava međunarodna zajednica,
uključujući djelovanje MFP-a, mogla bi biti ugrožena društvenim
nezadovoljstvom koje bi moglo dovesti do nemira.
Na kraju, tu su i rizici koji bi mogli nastati
slabljenjem europskog i globalnog gospodarskog okruženja.
2.2.2.     Predviđena metoda
(metode) kontrole
Svaka makrofinancijska pomoć podliježe
postupku potvrde, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni
Komisija, uključujući Europski ured za sprečavanje prijevara
(OLAF), i Europski revizorski sud.
2.2.3.     Troškovi i koristi kontrola i
vjerojatna stopa neusklađenosti
Osnovni troškovi za Komisiju koji se odnose na
metode provjere i kontrole, kao i troškovi operativne procjene financijskih i
administrativnih krugova prije djelovanja, opisani su u tablici 3.2.1. Osim
toga tu su i troškovi za Europski revizorski sud i moguće intervencije
Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF). Operativnom procjenom
pridonosi se ne samo procjeni rizika zloupotrebe fondova nego se ostvaruje i
posredna korist pružanjem korisnih informacija o potrebnim reformama u
području upravljanja javnim financijama. S obzirom na stopu
neusklađenosti rizik neusklađenosti (u obliku neplaćanja zajma
ili zlouporabe fonda) procijenjen je kao nizak, na temelju iskustva s
instrumentom MFP od početka njegove primjene.
2.3.        Mjere sprečavanja
prijevara i nepravilnosti
Kako bi se smanjio rizik od zlouporabe, poduzimaju
se sljedeće mjere:
Kao prvo, predloženi pravni temelj za makrofinancijsku
pomoć Ukrajini uključuje odredbu o mjerama sprječavanja
prijevare. Te se mjere dodatno razrađuju u Memorandumu o razumijevanju i
Sporazumu o zajmu, određivanjem niza odredbi o inspekciji,
sprječavanju prijevare, revizijama i povratu sredstava u slučaju
prijevare ili korupcije. Nadalje je zamišljen niz specifičnih uvjeta
povezanih s tom mjerom, uglavnom u području upravljanja javnim
financijama, u svrhu jačanja učinkovitosti, transparentnosti i
odgovornosti.
Kao drugo, službe Komisije uz potporu vanjskih
stručnjaka provode operativnu procjenu financijskih krugova i
administrativnih postupaka u Ministarstvu financija i Narodnoj banci Ukrajine
kako bi se ispunili zahtjevi za Financijsku uredbu primjenjivu na opći
proračun Europskih zajednica. Ovom revizijom utvrđuje se je li u Ukrajini okvir za dobro financijsko upravljanje
makrofinancijskom pomoći u zadovoljavajućoj mjeri
učinkovit provjerom područja kao što su strukturno i organizacijsko
upravljanje, upravljanje i kontrola sredstava, sigurnost sustava
informatičke tehnologije (IT), kapacitet unutarnje i vanjske revizije i
nezavisnost središnje banke. S obzirom na tu procjenu u sporazum s nacionalnim
vlastima mogu se uključiti specifični mehanizmi koji se primjenjuju
na upravljanje novčanim sredstvima. Osim toga pomoć će se
uplatiti na namjenski račun Narodne banke Ukrajine.
Svaka makrofinancijska pomoć podliježe
postupku provjere, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni
Komisija, uključujući Europski ured za sprečavanje prijevara
(OLAF), i Europski revizorski sud.
3.           PROCJENA FINANCIJSKOG
UČINKA PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov (naslovi)
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija (linije) u okviru
rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije rashoda
01 03 02: Makrofinancijska pomoć
01 03 06 – Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis…...….] || DOS/NOS ([18])   || zemalja EFTA-e[19]   || zemalja kandidatkinja[20]   || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 4. || 01 03 02 Makrofinancijska pomoć || DOS. || NE || NE || NE || NE
 4. || 01 03 06 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda || DOS. || NE || NE || NE || NE
01 03 06 – jamstvo Europske unije za zajmove
EU-a u obliku makrofinancijske pomoći trećim zemljama: Izdvajanje
rezervacija Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja mora biti u skladu s Uredbom
o fondu, uključujući njezine izmjene. U skladu s tom Uredbom zajmovi
se temelje na naplaćenom iznosu na kraju godine. Iznos rezervacija
izračunava se na početku godine „n” kao razlika između ciljnog
iznosa i neto aktive Fonda na kraju godine „n–1”. Iznos rezervacija uključuje
se u godini „n” u prijedlog proračuna za godinu „n+1”, a uplaćuje se
odjednom na početku godine „n+1” iz proračunske linije „Izdvajanje
rezervacija Jamstvenog fonda” (proračunska linija 01 03 06). Kao rezultat
toga, 9 % stvarno isplaćenog iznosa (najviše 90 milijuna EUR) uzet
će se u obzir unutar ciljnog iznosa na kraju godine „n–1” za izračun
iznosa rezervacija Fonda.
Unos u proračunu („p. m.”) u
proračunskoj liniji koji se odnosi na proračunsko jamstvo za
dotični zajam aktivira se samo u slučaju poziva na plaćanje po
jamstvu. Ne očekuje se poziv za jamstvo proračuna.
¨¨Zatražene nove proračunske linije: nije primjenjivo.
3.2.        Procjena učinka na
rashode
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 4. ||   ||   || [Naslov: EU kao globalni partner]
 || DG: <ECFIN> ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO ||
 ||  Operativna odobrena sredstva ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Proračunska linija 01 03 06 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda || Preuzete obveze || (1a) ||   ||   || 90. ||   || 90. ||
 || Plaćanja || (2a) ||   ||   || 90. ||   || 90. ||
 || Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[21] (operativne procjene i ex post evaluacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Proračunska linija 01 03 02 || Preuzete obveze || 3. || 0.1 || 0.2 ||   ||   || 0.30 ||
 ||   || Plaćanja || (3a) || 0.1 || 0.1 || 0.10 ||   || 0.30 ||
 || UKUPNO operativna odobrena sredstva GU ECFIN || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 0.1 || 0.2 || 90 ||   || 90.3 ||
 || Plaćanja || =2+2 a +3 || 0.1 || 0.1 || 90.1 ||   || 90.3 ||
 ||  UKUPNO operativna odobrena sredstva || Preuzete obveze || 4. || 0.1 || 0.2 || 90 ||   || 90.3 ||
 ||   || Plaćanja || 5. || 0.1 || 0.1 || 90.1 ||   || 90.3 ||
  UKUPNO operativna odobrena sredstva || Preuzete obveze || 4. || 0.1 || 0.2 || 90 ||   || 90.3 ||
 Plaćanja || 5. || 0.1 || 0.1 || 90.1 ||   || 90.3 ||
  UKUPNO odobrena sredstva administrativne naravi financirana iz omotnice za pojedine programe || 6. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO odobrena sredstva pod NASLOVOM 4. višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+6 || 0.1 || 0.2 || 90 ||   || 90.3 ||
 Plaćanja || =5+6 || 0.1 || 0.1 || 90.1 ||   || 90.3 ||
Ako je prijedlogom/inicijativom zahvaćeno više od
jednoga naslova:
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5. || „Administrativni rashodi”
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
 Ljudski resursi || 0,528 || 0,132 || 0,066 ||   || 0,726
  Ostali administrativni rashodi || 0,028 || 0,012 || 0,004 ||   || 0,044
 UKUPNO GU ECFIN || Odobrena sredstva || 0,556 || 0,144 || 0,070 ||   || 0,770
 UKUPNO odobrena sredstva pod NASLOVOM 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupno obveze = ukupno plaćanja) || 0,556 || 0,144 || 0,070 ||   || 0,770
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
 UKUPNO odobrena sredstva pod NASLOVIMA 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,556 || 0,144 || 0,070 ||   || 0,770
 Plaćanja || 0,556 || 0,144 || 0,70 ||   || 0,770
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebna upotreba operativnih odobrenih
sredstava
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebna je upotreba
odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u
milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naznačiti ciljeve i ostvarenja   ò ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ br. 1[22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. ||   ||
   || Vrsta rezultata || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak
 Rezultat 1 || Operativna procjena ||   ||   || 1. || 0,1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1. || 0,1
 Rezultat 2 || Ex post evaluacija ||   ||   ||   ||   || 1. || 0,2. ||   ||   ||   ||   || 1. || 0,2.
 Rezultat 3 || Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1. || 90 ||   ||   || 1. || 90
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 ||   ||   || 1. || 0,1 || 1. || 0,2 || 1. || 90 ||   ||   || 3. || 90,3
 UKUPNI TROŠAK ||   ||   || 1. || 0,1 || 1. || 0,2 || 1. || 90 ||   ||   || 3. || 90,3
3.2.3.     Procjena učinka na
odobrena sredstva administrativne naravi
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebna upotreba administrativnih
odobrenih sredstava
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebna je upotreba
administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
milijuna EUR (do 3
decimalna mjesta)
   || [23]   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.) || UKUPNO
 NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   || 0,528 || 0,132 || 0,066 ||   ||   ||   ||   || 0,726
 Ostali administrativni rashodi ||   || 0,028 || 0,012 || 0,004 ||   ||   ||   ||   || 0,044
 Međuzbroj NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   || 0,556 || 0,144 || 0,070 ||   ||   ||   ||   || 0,770
 Izvan NASLOVA  5.[24] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj bez NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO ||   || 0,556 || 0,144 || 0,070 ||   ||   ||   ||   || 0,770
Potrebna
administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne
uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim
sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska
ograničenja.
3.2.3.2.   Procjena potrebnih
ljudskih resursa
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebna upotreba ljudskih potencijala
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu izraziti u jedinicama jednakim punom
radnom vremenu
   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
  Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici) ||
 01 01 01 01 (Sjedište i uredi predstavništava Komisije) ||   || 4 || 1 || 0,5 ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (neizravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (izravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u jedinicama jednakim punom radnom vremenu: FTE)[25]
 XX 01 02 01 (UD, UsO, UNS iz „globalne omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (UD, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 gg[26]   || – u sjedištima ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO ||   || 4 || 1 || 0,5 ||   ||   ||   ||
XX je dotično područje politike ili proračunska glava.
Potrebne ljudske resurse
činit će osoblje iz glavne uprave već dodijeljeno upravljanju
aktivnostima i/ili preraspoređeno unutar glavne uprave, zajedno s dodatnom
dodjelom, ako je to potrebno, koja može biti odobrena upravljačkoj glavnoj
upravi prema godišnjem postupku dodjele i u svjetlu proračunskih
ograničenja.
Opis zadaća koje
treba obavljati:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Direktor Dir. D: Nadgleda i upravlja operacijom, održava vezu s Vijećem i  Parlamentom u postupku donošenja Odluke i odobrenja Memoranduma o razumijevanju, s ukrajinskim nadležnim tijelima pregovara o Memorandumu o razumijevanju, analizira izvješća, predvodi misije i ocjenjuje napredak pri ispunjivanju uvjeta. Načelnik odjela/Zamjenik načelnika odjela Dir. D: Pomaže direktoru pri upravljanju operacijom, održava vezu s Vijećem i Parlamentom u postupku donošenja Odluke i odobrenja Memoranduma o razumijevanju, s ukrajinskim nadležnim tijelima pregovara o Memorandumu o razumijevanju i Sporazumu o jamstvenom instrumentu (zajedno s Dir. L), analizira izvješća i ocjenjuje napredak pri ispunjivanju uvjeta. Ekonomisti, sektor MFP (Dir. D): Pripremaju Odluku i Memorandum o razumijevanju, održavaju vezu s nadležnim tijelima i međunarodnim financijskim institucijama, provode revizije, pripremaju  izvješća službi Komisije i postupke Komisije u vezi s upravljanjem pomoći, održavaju vezu s vanjskim stručnjacima za potrebe operativne procjene i naknadne evaluacije. Direktorat L (Odjeli L4, L5 i L6 pod nadzorom Direktora): Pripremaju sporazum o jamstvenom instrumentu, o njemu pregovaraju s ukrajinskim vlastima i dostavljaju ga na odobrenje nadležnim službama Komisije te objema stranama na potpis. Prate stupanje na snagu sporazuma o jamstvenom instrumentu. Pripremaju odluke Komisije o transakcijama zaduživanja, prate podnošenje zahtjeva za uplatu sredstava, odabiru banke, pripremaju i izvršavaju financijske transakcije te isplaćuju sredstva Ukrajini. Pružaju administrativnu podršku pri praćenju otplate zajmova. Pripremaju odgovarajuća izvješća o tim aktivnostima.
 Vanjsko osoblje || Ne primjenjuje se
3.2.4.     Usklađenost s aktualnim
višegodišnjim financijskim okvirom
–
X Prijedlog/inicijativa u skladu je s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
3.2.5.     Doprinosi trećih strana
–
X Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje od trećih strana
3.3.        Procjena učinka na
prihode
X       Prijedlog/inicijativa nema financijski
učinak na prihode.
[1]               SL L 209, 6.8.2002., str. 22–23.
[2]               SL L 189, 22.7.2010., str. 28.
[3]               SL C […], […], str. […].
[4]               SL L 209, 6.8.2002., str. 22–23.
[5]               SL L 189, 22.7.2010., str. 28.
[6]               SL L 209, 6.8.2002., str. 22–23.
[7]               SL L 189, 22.7.2010., str. 28.
[8]              Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. veljače 2011. o pravilima i općim
načelima na temelju kojih države članice nadziru Komisiju u
izvršavanju njezinih provedbenih ovlasti (SL L 55, 28. 2. 2011.,
str. 13.).
[9]              Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. kojom se uspostavlja Europska služba za
vanjsko djelovanje te određuje način njezina rada (SL L 201,
3.8.2010. str. 30).
[10]             Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 od
25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L
145, 10.6.2009., str. 10.).
[11]             Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog
parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima
koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage
Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012.,
str. 1.).
[12]             Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od
29. listopada 2012. o pravilima primjene Uredbe (EU, Euratom)
br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima
koja se primjenjuju na opći proračun Unije  (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).
[13]             Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od
18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica
 (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).
[14]             Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od
11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na licu mjesta koje
provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europske zajednice od
prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
[15]             Uredba (EU, Euratom)
br. 883/2013  Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna
2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i
stavljanju izvan snage Uredbe (EC) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i
Vijeća i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248,
18.9.2013., str. 1.).
[16]             ABM: Upravljanje temeljeno na aktivnostima – ABB:
Proračun temeljen na aktivnostima.
[17]             Pojedinosti o načinima upravljanja i upućivanje
na Financijsku uredbu mogu se naći na internetskoj stranici BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[18]             DOS = diferencirana odobrena sredstva/NOS =
nediferencirana odobrena sredstva
[19]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[20]             Države kandidatkinje i, gdje je to primjenjivo,
potencijalne države kandidatkinje Zapadnog Balkana.
[21]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i potrošnja
kojom se podupire provedba programa i/ili aktivnosti EU-a (bivše linije „BA”),
neizravno istraživanje, izravno istraživanje.
[22]             Kako je opisano u točki 1.4.2. „Posebni ciljevi ...”
[23]             Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[24]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i potrošnja
kojom se podupire provedba programa i/ili aktivnosti EU-a (bivše linije „BA”),
neizravno istraživanje, izravno istraživanje.
[25]             UD = ugovorni djelatnik; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi
stručnjaci u delegacijama.
[26]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).