				|

		52014PC0679

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju stajališta Unije za Odluku Zajedničkog Odbora uspostavljenog sporazumom između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenu izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provođenje Sporazuma /* COM/2014/0679 final - 2014/0315 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Sporazum između Europske unije i Ukrajine
o pojednostavnjenju izdavanja viza stupio je na snagu 1. siječnja 2008.
Sporazumom su utvrđeni, na temelju uzajamnosti, pravno obvezujuća
prava i obveze u cilju pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za
građane Ukrajine. Člankom 12. ovog Sporazuma uspostavljen je
Zajednički odbor koji ima zadatak nadzirati provedbu Sporazuma.
Zajednički odbor naveo je potrebu za
zajedničkim smjernicama kako bi se osigurala potpuna usklađenost u
provedbi Sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza među konzulatima
država članica i za razjašnjenjem odnosa između odredbi tog Sporazuma
i odredbi ugovornih stranaka, koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja
povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom.
Zajednički odbor
donio je  te smjernice Odlukom br. 1/2009 od 25. studenoga 2009. Smjernice nisu
dio Sporazuma te stoga nisu pravno obvezujuće. Međutim,
preporučuje se da ih diplomatsko i konzularno osoblje sustavno primjenjuje
pri provedbi odredbi Sporazuma.
Nakon stupanja na snagu, 1. srpnja 2013.,
izmijenjenog Sporazuma između Europske unije i Ukrajine o
pojednostavnjenju izdavanja viza bilo je potrebno na odgovarajući
način prilagoditi smjernice.
Smjernice su prilagođene u skladu sa Sporazumom
koji sadržava nove odredbe o daljnjem pojednostavnjenju postupaka za izdavanje
viza za namjeravani boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180
dana u schengenskom području za građane Ukrajine i s novim
zakonodavstvom EU-a u području zajedničke vizne politike, kao što je
Zakonik o vizama.  Stoga one odražavaju primjenjivu pravnu stečevinu EU-a
u pogledu viza, koja je trenutačno na snazi.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANKAMA I PROCJENE UTJECAJA
Smjernice koje su priložene Prilogu ovom
prijedlogu Odluke Vijeća rezultat su savjetovanja s državama
članicama u okviru Radne skupine za vize održanih 2. prosinca 2013., 10.
siječnja, 20. veljače i 15. travnja 2014. Komisija se u više navrata
savjetovala o Smjernicama s nadležnim tijelima u Ukrajini,
uključujući i na sastanku Zajedničkog odbora 14. svibnja 2014.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Smjernice, koje je potrebno donijeti na
temelju ovlasti koje su dodijeljene predstavniku Komisije u Zajedničkom
odboru na temelju ovog prijedloga, neće biti pravno obvezujuće za
države članice.  Tim smjernicama se treba pružiti vodstvo i detaljno
obrazložiti odredbe Sporazuma osobama koje provode izmijenjeni Sporazum o
pojednostavnjenju izdavanja viza između EU-a i Ukrajine.
Smjernicama se uzimaju u obzir odredbe
Zakonika o vizama i druge zakonodavne akte u području vizne politike EU-a
u cilju osiguravanja da konzularni predstavnici država članica djeluju u
skladu s cjelokupnom pravnom stečevinom EU-a u pogledu viza prilikom provedbe
odredbi Sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza.
Odredbe Sporazuma imaju prednost nad odredbama
Zakonika o vizama u pitanjima koja oba reguliraju.
4.            FINANCIJSKI I
PRORAČUNSKI UČINAK
Ovaj prijedlog nema nikakav učinak na
proračun.
2014/0315 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o utvrđivanju stajališta Unije za Odluku
Zajedničkog Odbora uspostavljenog sporazumom između Europske unije i
Ukrajine o pojednostavnjenu izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih
smjernica za provođenje Sporazuma
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
Uzimajući u obzir ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9;
budući da:
(1)       Člankom 12. Sporazuma između Europske unije i
Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza[1]
(„Sporazum o pojednostavnjenju izdavanja viza”) uspostavlja Zajednički
odbor. Njime se propisuje da Zajednički odbor mora posebno nadzirati
provedbu tog Sporazuma.
(2)       Unutar te nadležnosti,
Zajednički odbor naveo je potrebu za zajedničkim smjernicama kako bi
se osigurala potpuna usklađenost u provedbi Sporazuma o pojednostavnjenju
izdavanja viza među konzulatima država članica i za razjašnjavanje
odnosa između odredbi tog Sporazuma i odredbi ugovornih stranaka koje se
nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena
Sporazumom.
(3)       Zajednički odbor
već je donio takve smjernice Odlukom br. 1/2009 od 25. studenoga 2009. Te
smjernice moraju biti prilagođene novim odredbama izmijenjenog Sporazuma o
pojednostavnjenju izdavanja viza i izmjenama u Unijinim unutarnjim pravnim
propisima o viznoj politici. Radi jasnoće prikladno je zamijeniti te
smjernice.
(4)       Sporazum o izmjeni
između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza[2]stupio je na snagu 1. srpnja 2013.
(5)       Uredbom (EZ) br. 810/2009
Europskog parlamenta i Vijeća [3]koja
je stupila na snagu 5. travnja 2010. uspostavljeni su postupci i uvjeti za
izdavanje viza za potrebe tranzita ili planiranih boravaka na području
država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180
dana.
(6)       Potrebno je utvrditi stajalište
koje se treba donijeti unutar Zajedničkog odbora u odnosu na donošenje
zajedničkih smjernica,
 ODLUČILO
JE:

Jedini članak
Stajalište koje Unija treba donijeti u
Zajedničkom odboru osnovanom člankom 12. Sporazuma između
Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza u pogledu
donošenja zajedničkih smjernica za njegovu provedbu temelji se na nacrtu
Odluke Zajedničkog odbora priložene ovoj Odluci.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 332 od 29.11.2007., str. 68.
[2]               SL L 168 od 20.6.2013., str. 11.
[3]               Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i
Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama
(Zakonik o vizama) (SL L 243, 15.9.2009., str. 1.).
PRILOG
ODLUCI VIJEĆA
o utvrđivanju stajališta Unije
za Odluku Zajedničkog Odbora uspostavljenog sporazumom između
Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenu izdavanja viza u pogledu donošenja
zajedničkih smjernica za provođenje Sporazuma
NACRT
ODLUKA
BR. ..../2014 ZAJEDNIČKOG ODBORA
USPOSTAVLJENOG
SPORAZUMOM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I
UKRAJINE O POJEDNOSTAVNJENJU IZDAVANJA VIZA
od.......2014
u
pogledu donošenja zajedničkih smjernica o njegovoj provedbi
(…/…/…)
ODBOR,
uzimajući u obzir Sporazum između
Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza (dalje u tekstu
„Sporazum”), a posebno njegov članak 12.,
budući da je Sporazum stupio na snagu 1.
siječnja 2008.,
ODLUČIO JE SLJEDEĆE:
Članak 1.
Zajedničke smjernice o provedbi Sporazuma
između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza
utvrđene su u prilogu ove Odluke.
Članak
2.
Odluka br. 1/2009 Zajedničkog odbora
stavlja se izvan snage.
PRILOG
ZAJEDNIČKE SMJERNICE
ZA PROVEDBU
SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE
I UKRAJINE
O POJEDNOSTAVNJENJU IZDAVANJA VIZA
Svrha je Sporazuma
između Europske unije i Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza, koji
je stupio na snagu 1. siječnja 2008., kako je izmijenjen Sporazumom
između Europske unije i Ukrajine od 23.07.2012., koji je stupio na snagu
1.07.2013. (dalje u tekstu „Sporazum”), pojednostavnjenje, na temelju
uzajamnosti, postupaka izdavanja viza za namjeravani boravak u trajanju od
najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana za građane Ukrajine.
Sporazumom se
utvrđuju, na temelju uzajamnosti, pravno obvezujuća prava i obveze u
cilju pojednostavnjenja postupaka izdavanja viza za građane Ukrajine.
Cilj je smjernica, koje
je donio Zajednički odbor osnovan Sporazumom, osigurati ispravnu i
usklađenu provedbu odredbi Ugovora od strane diplomatskih misija i
konzularnih ureda država članica.  Smjernice nisu dio Sporazuma i stoga
nisu pravno obvezujuće. Međutim, preporučuje se diplomatskom i
konzularnom osoblju da ih se dosljedno pridržava pri provedbi odredbi
Sporazuma.
Smjernice su osmišljene
kao živi dokument, koji je potrebno ažurirati s obzirom na iskustvo u provedbi
Sporazuma na temelju odgovornosti Zajedničkog odbora osnovanog temeljem
članka 12. Sporazuma.  Smjernice, koje je Zajednički odbor donio 25.
studenoga 2009., prilagođene su u skladu sa Sporazumom između
Europske unije i Ukrajine o izmjeni Sporazuma između Europske zajednice i
Ukrajine o pojednostavnjenju izdavanja viza, i s novim zakonodavstvom EU-a
poput Zakonika o vizama.
I. OPĆA PITANJA
1.1. Svrha i
područje primjene.
Člankom 1.
Sporazuma određuje se sljedeće: „Svrha je ovog Sporazuma
pojednostavniti izdavanje viza građanima Ukrajine za namjeravani boravak
od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana.”
Sporazum se primjenjuje
na sve građane Ukrajine koji podnesu zahtjev za vizu za kratkotrajni
boravak, bez obzira na državu u kojoj borave.
Člankom 1.
stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće: „Ukrajina može
ponovno uvesti obvezu pribavljanja vize samo za građane ili određene
kategorije građana svih država članica, a ne za građane ili
određene kategorije građana pojedinih država članica. Ako bi
Ukrajina ponovno uvela obavezu ishođenja viza za građane EU-a ili za
određene kategorije građana EU-a, iste olakšice koje su odobrene ovim
sporazumom ukrajinskim državljanima automatski bi se, na osnovi uzajamnosti,
primjenjivale na dotične građane EU-a,”
U skladu s odlukama
ukrajinske vlade od 1. svibnja 2005. odnosno od 1. siječnja 2008.,
građani EU-a izuzeti su od obveze pribavljanja vize prilikom putovanja u
Ukrajinu na razdoblje u trajanju od najviše 90 dana ili za provoz preko
državnog područja Ukrajine. Ovom odredbom ne utječe se na pravo
ukrajinske vlade o izmjeni tih odluka.
1.2. Područje
primjene Sporazuma.
Člankom 2.
Sporazuma određuje se sljedeće:
„1.       Pojednostavnjenja
viznih postupaka utvrđena ovim Sporazumom primjenjuju se na građane
Ukrajine samo ako oni nisu izuzeti od zahtjeva koje u pogledu viza postavljaju
zakoni i propisi Zajednice ili država članica, ovaj sporazum ili drugi
međunarodni sporazumi
2.         Nacionalno
zakonodavstvo Ukrajine ili država članica ili propisi Zajednice
primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama ovog Sporazuma,
poput odbijanja izdavanja vize, priznanja putnih isprava, dokaza o dostatnim
sredstvima za uzdržavanje i odbijanja ulaska te mjera izgona”
Ne dovodeći u
pitanje članak 10. (kojim se predviđa izuzeće od obveze
pribavljanja vize za osobe koje posjeduju diplomatske putovnice ili
biometrijske putovnice Ukrajine), Sporazumom se ne utječe na
postojeća pravila o obvezama pribavljanja vize ili o izuzeću od
posjedovanja vize.  Na primjer, člankom 4. Uredbe Vijeća
br. 539/2001 dopušta se državama članicama da izuzmu od obveze
pribavljanja vize, među ostalim kategorijama, posade civilnog zrakoplovstva
i pomorstva.
Schengenski propisi i,
po potrebi, nacionalno zakonodavstvo i dalje se primjenjuju na sva pitanja koja
nisu obuhvaćena ovim Sporazumom, kao što su odbijanje izdavanja vize,
priznavanje putnih isprava, dokazivanje dovoljnih sredstava za život, odbijanje
ulaska i mjere protjerivanja. To se odnosi i na schengenska pravila kojima se
određuje schengenska država članica odgovorna za obradu zahtjeva za
vizu. Stoga građanin Ukrajine treba nastaviti s podnošenjem zahtjeva za
vizu konzulatu države članice koja je glavno odredište njegova putovanja;
ako glavno odredište ne postoji  zahtjev treba podnijeti konzulatu države
članice prvog ulaska u schengenski prostor.
Čak i ako su
uvjeti iz Sporazuma ispunjeni, na primjer, podnositelj zahtjeva za vizu pružio
je dokaz o dokumentaciji u vezi sa svrhom putovanja za kategorije
predviđene u članku 4., izdavanje vize i dalje se može odbiti ako
uvjeti iz članka 5. Zakonika o schengenskim granicama nisu ispunjeni,
odnosno ako osoba ne posjeduje valjanu putnu ispravu, izdano je upozorenje u
SIS-u, smatra se da osoba predstavlja prijetnju javnom poretku, unutarnjoj
sigurnosti itd.
Druge mogućnosti
za fleksibilnost u izdavanju viza dopuštene u Zakoniku o vizama i dalje se
primjenjuju. Na primjer, vize za višekratni ulazak s dužim razdobljem valjanosti
do pet godina mogu se izdati za kategorije osoba osim onih navedenih u
članku 5. ako su ispunjeni uvjeti iz Zakonika o vizama (vidi članak
24. stavkom 2. Zakonika o vizama). Na isti način odredbe iz Zakonika o
vizama kojima se dopušta oslobađanje od ili smanjenje pristojbe za vizu
nastavit će se primjenjivati (vidi II.2.1.1.).
1.3.      Vrsta viza
koje su obuhvaćene područjem primjene Sporazuma.
U članku 3.
točki (d) Sporazuma „viza” se definira kao „odobrenje koje je izdala
država članica ili odluka koju je ta država donijela, a koja je potrebna
za:
– ulazak u svrhu
namjeravanog boravka u toj državi članici ili u nekoliko država
članica u ukupnom trajanju od najviše 90 dana.
– ulazak zbog provoza
preko državnog područja te države članice ili nekoliko država
članica,”
Sljedeće vrste
viza obuhvaćene su Sporazumom:
— vize „C” (vize za
kratkotrajni boravak).
Pojednostavnjenja iz
Sporazuma primjenjuju se na jedinstvene vize koje su valjane za cjelokupno
područje država članica i na vize s ograničenim područjem
valjanosti (LTV).
1.4. Izračun
duljine boravka  koji je odobren vizom, a posebno pitanje kako odrediti
šestomjesečno razdoblje
Nedavnom izmjenom
Zakonika o schengenskim granicama ponovno je definiran pojam kratkog boravka.
Trenutačna definicija glasi kako slijedi: „90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana koje podrazumijeva uzimanje u obzir razdoblja od 180 dana koje
prethodi svakom danu boravka”.
Datum ulaska
računa se kao prvi dan boravka na području država članica, a
datum izlaska računa se kao posljednji dan boravka na području država
članica. Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu „pomičnog”
referentnog razdoblja od 180 dana, računajući svaki dan boravka u
posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se provjerilo poštuje li se i dalje
uvjet maksimalno dozvoljenog boravka od 90 dana u razdoblju od 180 dana. To
znači da se u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana
dozvoljava novi boravak u trajanju do 90 dana.
Definicija je stupila
na snagu 18. listopada 2013. Kalkulator za izračun može se pronaći na
internetu na sljedećoj adresi:
http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm
Primjer izračuna
boravka na temelju nove definicije:
Osoba koja posjeduje
vizu za više ulazaka u trajanju od 1 godine (18. 4. 2014. – 18. 4. 2015.) prvi
put ulazi 19. 4. 2014. i ostaje 3 dana. Zatim ponovno ulazi 18. 6. 2014. i
ostaje 86 dana. Kakvo je stanje na određene datume? Kada će ta osoba
ponovno smjeti ući?
Dana 11.9.2014.:
Tijekom posljednjih 180 dana (16.3.2014. – 11.9.2014.) osoba je boravila tri
dana (19. – 21.4.2014.) plus 86 dana (18.6.2014. – 11.9.2014.) = 89 dana = Nema
prekoračenja boravka. Osoba može ostati još 1 dan.
Od 16.10.2014.: Osoba
može ući i boraviti još dodatna tri dana, 16.10.2014. boravak od
19.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); Dana 17.10.2014.
boravak od 20.4.2014. postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana itd.).
Od 15.12.2014.: Osoba
može ući i boraviti dodatnih 86 dana, 15.12.2014. boravak od 18.6.2014.
postaje nevažan (izvan razdoblja od 180 dana); 16.12.2014. boravak od
19.6.2014. postaje nevažan itd.).
1.5.      Stanje u
odnosu na države članice koje još ne primjenjuju u potpunosti schengensku
pravnu stečevinu, države članice koje ne sudjeluju u EU-ovoj
Zajedničkoj viznoj politici i pridružene zemlje.
Države članice
koje su pristupile EU-u 2004. (Cipar, Estonija, Mađarska, Latvija, Litva,
Malta, Poljska, Slovačka, Slovenija i Češka), 2007. (Bugarska i
Rumunjska) i 2013. (Hrvatska) obvezane su Sporazumom od njegova stupanja na
snagu.
Samo Cipar, Rumunjska,
Bugarska i Hrvatska još ne primjenjuju u potpunosti schengensku pravnu
stečevinu. Te države članice nastavit će izdavati nacionalne
vize čija je valjanost ograničena na njihovo nacionalno
područje. Nakon što te države članice u potpunosti primjene
schengensku pravnu stečevinu, nastavit će s primjenom Sporazuma.
Nacionalno
zakonodavstvo nastavlja se primjenjivati na sva pitanja koja nisu
obuhvaćena Sporazumom do datuma kada će te države članice
započeti s potpunom primjenom schengenske pravne stečevine. Od tog
datuma, schengenska pravila/nacionalno pravo primjenjuju se na pitanja koja
nisu uređena ovim Sporazumom.
Bugarska, Hrvatska,
Cipar i Rumunjska ovlašteni su priznati boravišne dozvole, vize D i vize za
kratkotrajni boravak, koje su izdale države schengenskog prostora i pridružene
zemlje za kratke boravke na njihovu području.
U skladu s
člankom 21. Konvencije o provedbi schengenskog sporazuma, sve države
schengenskog prostora moraju priznati vize za dugotrajni boravak i boravišne
dozvole koje su te države izdale kao valjane za kratkotrajne boravke na njihovu
području. Države članice schenegenskog prostora prihvaćaju
boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak pridruženih zemalja za
ulazak i kratki boravak i obratno.
Sporazum se ne
primjenjuje na Ujedinjenu Kraljevinu, Irsku i Dansku, ali obuhvaća
zajedničke izjave da je poželjno da te države članice sklope
bilateralne sporazume o pojednostavnjenju izdavanja viza s Ukrajinom.
Bilateralni sporazum o
pojednostavljenju izdavanja viza između Danske i Ukrajine stupio je na
snagu 1. ožujka 2009. Nije došlo do pregovora o pojednostavnjenju izdavanja
viza između Ukrajine i Ujedinjene Kraljevine te Irske.
Iako pridružene
Schengenu, Sporazum se ne primjenjuje na Norvešku, Švicarsku, Lihtenštajn i
Island, ali obuhvaća zajedničke izjave da je poželjno da te države
članice schenegenskog prostora sklope bilateralne sporazume o
pojednostavnjenju izdavanja viza s Ukrajinom.
Norveška je potpisala
bilateralni sporazum o pojednostavnjenju izdavanja viza 13. veljače 2008.
Sporazum je stupio na snagu 1. rujna 2011.
Švicarska je
zaključila pregovore o bilateralnom sporazumu o pojednostavnjenju
izdavanja viza u studenome 2011. Island je naveo da su pregovori s Ukrajinom
započeli.
1.6.      Sporazum
Europske unije / bilateralni sporazumi
Člankom 13.
stavkom 1. Sporazuma određuje se sljedeće:
„1. Ovaj Sporazum od
trenutka njegova stupanja na snagu ima prednost pred odredbama bilo kojih
bilateralnih ili multilateralnih sporazuma ili dogovora sklopljenih između
pojedinih država članica i Ukrajine, u mjeri u kojoj odredbe potonjih
sporazuma ili dogovora obuhvaćaju pitanja koja su uređena ovim
Sporazumom.”
Od datuma stupanja na
snagu ovog Sporazuma, odredbe iz bilateralnih sporazuma, koji su na snazi
između država članica i Ukrajine, o pitanjima uređenima
sporazumom o pojednostavnjenju izdavanja viza prestaju se primjenjivati. U
skladu s pravom Europske unije, države članice moraju poduzeti potrebne
mjere kako bi uklonile neusklađenosti između svojih bilateralnih
sporazuma i Sporazuma Europske unije.
Međutim,
člankom 13. stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće:
„2. Odredbe
bilateralnih sporazuma ili dogovora između pojedinih država članica i
Ukrajine, koji su sklopljeni prije stupanja na snagu ovog Sporazuma, a kojim se
omogućuje nositeljima nebiometrijskih službenih putovnica izuzeće od
obveze pribavljanja vize, nastavljaju se primjenjivati ne dovodeći u
pitanje pravo dotičnih država članica ili Ukrajine da otkažu ili
obustave te bilateralne sporazume ili dogovore.”
Sljedeće su države
članice sklopile bilateralni sporazum s Ukrajinom o izuzeću od obveze
posjedovanja vize za nositelje službenih putovnica: Bugarska, Hrvatska, Cipar,
Latvija, Litva, Mađarska, Poljska, Rumunjska i Slovačka.
U skladu s
člankom 13. stavkom 1., u mjeri u kojoj ti sporazumi
obuhvaćaju nositelje biometrijskih službenih putovnica, članak 10.
stavak 2. izmijenjenog Sporazuma ima prednost nad tim sporazumima.  U skladu s
člankom 13. stavkom 2., ti sporazumi, koji su sklopljeni prije
stupanja na snagu Sporazuma o izmjeni, nastavljaju se primjenjivati u mjeri u
kojoj obuhvaćaju nositelje nebiometrijskih službenih putovnica ne
dovodeći u pitanje pravo dotičnih država članica ili Ukrajine da
otkažu ili obustave te bilateralne sporazume ili dogovore.  Izuzeće od
obveze pribavljanja vize za nositelje nebiometrijskih službenih putovnica, koje
je izdala država članica, primjenjuje se samo za putovanje na
području te države članice, a ne za putovanje u druge države
članice schenegenskog prostora.
Ako država članica
sklopi bilateralni sporazum ili dogovor s Ukrajinom o pitanjima koja nisu
obuhvaćena Sporazumom Europske unije, to izuzeće nastavilo bi se
primjenjivati nakon stupanja na snagu Sporazuma Europske unije o
pojednostavnjenju izdavanja viza.
1.7. Izjava Europske
zajednice o pristupu podnositelja zahtjeva za izdavanje vize i
usklađivanju informacija o postupcima za izdavanje viza za kratkotrajni
boravak i dokumenata koji se trebaju podnijeti kada se traži izdavanje vize za
kratkotrajni boravak.
U skladu s tom Izjavom
Europske zajednice priloženom prvobitnom Sporazumu, izrađene su opće
osnovne informacije o pristupu podnositelja zahtjeva za izdavanje vize
diplomatskim misijama i konzularnim uredima država članica i o postupcima
i uvjetima za izdavanje viza te o valjanosti izdanih viza kako bi se
podnositeljima zahtjeva za vizu pružile dosljedne i jedinstvene informacije.
Te informacije dostupne su na internetskoj stranici predstavništva EU-a u Ukrajini:
http://eeas.europa.eu/delegations/ukraine/index_en.htm
Od diplomatskih misija
i konzularnih ureda traži se da šire te informacije (na informacijskim
pločama, letcima, internetskim stranicama itd.) te da šire i točne
informacije o uvjetima za izdavanje viza, zastupljenosti država članica u
Ukrajini i usklađenog popisa EU-a o zahtijevanoj popratnoj dokumentaciji.

II. SMJERNICE O
POSEBNIM ODREDBAMA
2.1.      Pravila koja
se primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu
Važno: Podsjeća se
da niže navedena pojednostavnjenja povezana s pristojbama za obradu zahtjeva za
vizu, trajanjem postupka obrade zahtjeva za izdavanje vize, odlaskom u
slučaju krađe ili gubljenja dokumenata i produljenja važenja vize u
iznimnim okolnostima primjenjuje se na sve ukrajinske podnositelje zahtjeva za
vizu i nositelje viza.
2.1.1.   Naknada za
obradu zahtjeva za vizu.
Člankom 6.
stavkom 1. Sporazuma određuje se sljedeće:
„Naknada za obradu
molbi za izdavanje vize koje podnose ukrajinski državljani iznosi 35 EUR. Gore
navedeni iznos može se revidirati u skladu s postupkom predviđenim u
članku 14. stavku 4.”
U skladu s
člankom 6. stavkom 1. naknada za obradu zahtjeva za izdavanje
vize iznosi 35 EUR. Ta naknada primjenjivat će se na sve podnositelje
zahtjeva za vizu iz Ukrajine (uključujući turiste) i odnosi se na
vize za kratkotrajni boravak, neovisno o broju ulazaka u zemlju. Primjenjuje se
i na zahtjeve za izdavanje vize podnesene na vanjskim granicama.
Člankom 6.
stavkom 2. Sporazuma određuje se sljedeće:
„Ako bi Ukrajina
ponovno uvela obvezu ishođenja viza za građane EU-a, naknada koju
će Ukrajina naplaćivati ne smije biti veća od 35 EUR ili od
usuglašenog iznosa ako se naknada preispituje u skladu s postupkom
predviđenim u članku 14. stavku 4.”
Člankom 6.
stavkom 3. Sporazuma određuje se sljedeće:
„Države članice
naplaćuju naknadu od 70 EUR za obradu viza u slučajevima kada
je, s obzirom na udaljenost između mjesta boravišta podnositelja zahtjeva
i mjesta gdje je zahtjev podnesen, podnositelj zahtjeva zatražio da se odluka o
zahtjevu za vizu donese u roku od tri dana od dana podnošenja, a konzulat je
prihvatio donijeti odluku u roku od tri dana.”
Naknada od 70 EUR
naplaćuje se za obradu zahtjeva za izdavanje vize u slučajevima kada
je zahtjev za izdavanje vize zajedno s popratnim dokumentima predao podnositelj
zahtjeva za vizu čije je mjesto boravka u oblasti u kojoj država
članica u koju podnositelj zahtjeva za vizu namjerava putovati nema
konzularno predstavništvo (ako u toj oblasti ne postoji konzulat ni vizni
centar ni konzulat država članica koje su sklopile sporazume o zastupanju
s državom članicom u koju podnositelj zahtjeva namjerava putovati), i kada
je diplomatska misija ili konzularni ured pristao donijeti odluku o zahtjevu za
izdavanje vize u roku od tri dana. Dokaz o mjestu boravka podnositelja zahtjeva
za vizu nalazi se u obrascu zahtjeva za vizu.
U načelu, cilj je
člankom 6. stavkom 3. olakšati podnošenje zahtjeva za vizu
podnositeljima zahtjeva koji žive na velikoj udaljenosti od konzulata. U
slučaju kada je potrebno preći veliku udaljenost da bi se podnio
zahtjev za vizu, cilj je da se viza izda brzo tako da podnositelj zahtjeva može
dobiti vizu bez da se mora ponovno preći veliku udaljenost.
Zbog gore navedenih
razloga, u slučajevima kada diplomatska misija ili konzularni ured u
„standardnom” vremenu obradi zahtjev za izdavanje vize u roku od tri dana ili
manje, naplatit će se standardna pristojba za vizu u iznosu od 35 EUR.
Za diplomatske misije i
konzularne urede koji imaju sustav zakazivanja termina, vremensko razdoblje
potrebno za dobivanje termina ne uračunava se u vrijeme obrade zahtjeva
(pogledaj točku 2.1.2).
Člankom 6.
stavkom 4. Sporazuma određuje se sljedeće:
„4.       Ne
dovodeći u pitanje stavak 5., od plaćanja naknada za obradu zahtjeva
za vizu oslobođene su sljedeće kategorije osoba:
(a)        bliski
rođaci – bračni drugovi, djeca (uključujući usvojenu
djecu), roditelji (uključujući skrbnike), djedovi i bake te unuci –
građana Ukrajine koji zakonito borave na državnom području država
članica ili građana Unije koji borave na području države
članice čiji su državljani;”
Ovim stavkom
uređuje se situacija bliskih rođaka iz Ukrajine koji putuju u države
članice radi posjećivanja građana Ukrajine koji zakonito borave
na području država članica ili građana Unije koji borave na
području države članice čiji su državljani. Ukrajinskim
podnositeljima zahtjeva za vizu koji su članovi obitelji građanina
Unije, u smislu članka 5. stavka 2. Direktive 2004/38/EZ od 29.
travnja 2004., izdaju se vize bez plaćanja pristojbe i na temelju ubrzanog
postupka.
„(b)      članovi
službenih delegacija koji na temelju službenog poziva naslovljenog Ukrajini
sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene,
kao i na događanjima koje na državnom području jedne od država
članica održavaju međuvladine organizacije;
(c)        članovi
nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, ustavnih sudova i vrhovnih
sudova, ako ovim Sporazumom nisu izuzeti od zahtjeva u pogledu viza;
(d)       učenici,
studenti, studenti poslijediplomskih studija i učitelji koji se nalaze u
pratnji, a koji putuju zbog studija ili strukovnog obrazovanja;
(e)        osobe s
invaliditetom i i osobe koje ih prate ako je potrebno;” (napomena: da bi se
iskoristilo pravo oslobađanja od plaćanja naknade, potrebno je
priložiti dokaze da su oba podnositelja zahtjeva za vizu obuhvaćena ovom
kategorijom.)
„(f)      osobe koje su
dostavile dokumente koji dokazuju nužnost njihova putovanja iz humanitarnih
razloga, uključujući primanje hitne medicinske skrbi, te osobe koje
su u pratnji tih osoba ili osobe koje prisustvuju pogrebu bliskog rođaka
ili osobe koje posjećuju teško bolesnog bliskog rođaka;
(g)        sudionici
međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate;” (napomena:
osobe koje prate smatraju se samo one koje to obavljaju zbog posla;
navijači se ne smatraju osobama u pratnji)
„(h)      osobe koje
sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima,
uključujući sveučilišne i druge programe razmjene;
(i)         sudionici
službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji i druga
općinska tijela;
(j)         novinari i
tehničko osoblje koje ih prati zbog obavljanja posla; (Napomena:
obuhvaćeni su novinari navedeni u članku 4. stavku 1. točki
(e)).
(k)        umirovljenici;
(napomena: da bi se iskoristilo pravo oslobađanja od plaćanja naknade
iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva moraju priložiti dokaze koji
potvrđuju njihov status umirovljenika.)
„(l)       vozači
koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza roba i putnika na državna
područja država članica u vozilima koja su registrirana u Ukrajini;
(m)       članovi
osoblja na vlaku, hladnjačama i lokomotivama na međunarodnim
vlakovima koji putuju na državna područja država članica;
(n)        djeca do 18
godina starosti  i uzdržavana djeca do 21 godine starosti.”  (Napomena: da bi
se iskoristilo pravo oslobađanja od plaćanja naknade iz ove
kategorije, podnositelji zahtjeva moraju priložiti dokaze o njihovoj dobi; i –
ako su mlađi od 21 - moraju dodatno priložiti dokaz o uzdržavanju.);
„(o)      predstavnici
vjerskih zajednica;
(p)        članovi
profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama,
simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima na državnom
području država članica:
(q)        sudionici stari
25 godina ili mlađi na seminarima, konferencijama, sportskim, kulturnim
ili obrazovnim događanjima koje organiziraju neprofitne organizacije
(r)        predstavnici
organizacija civilnog društva koji redovito putuju za potrebe stručnog
usavršavanja, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa
razmjene;
(s)        sudionici
službenih programa prekogranične suradnje u EU-u, poput Instrumenta za
europsko susjedstvo i partnerstvo (ENPI).
Prvi podstavak
primjenjivat će se i kada je svrha putovanja provoz.”
Potonje se primjenjuje
samo ako je svrha putovanja u treću zemlju jednaka jednoj od svrha navedenih
u članku 6. stavku 4. točkama od (a) do (s), npr. ako je provoz
potreban radi sudjelovanja na seminaru, posjete članovima obitelji,
sudjelovanja u programu razmjene organizacija civilnog društva itd. u
trećoj zemlji.
Gore navedene
kategorije osoba u potpunosti su oslobođene od plaćanja naknade.
Nadalje, u članku 16. stavku 6. Zakonika o vizama „u pojedinačnim
slučajevima, iznos pristojbe za vizu koja se naplaćuje, može se ne
naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa
ili interesa u području vanjske politike, razvojne politike, drugim
područjima važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga.”
Međutim, ovo se
pravilo ne može primijeniti na oslobađanje od plaćanja naknade za
vizu u iznosu od 70 EUR za obradu viza u pojedinačnim slučajevima
kada je zahtjev za izdavanje vize skupa s popratnom dokumentacijom predao
podnositelj zahtjeva čije je mjesto boravka daleko od diplomatske misije
ili konzularnog ureda države članice i koji pripada jednoj od kategorija
oslobođenih od plaćanja naknada navedenih u članku 6. stavku 4.
Sporazuma.
Treba podsjetiti da
kategorije osoba oslobođenih od plaćanja naknade za vizu mogu biti
podložne naknadi za uslugu ako država članica surađuje s vanjskim
pružateljem usluga.
Člankom 6.
stavkom 5. Sporazuma određuje se sljedeće:
„5. Ako država
članica surađuje s vanjskim pružateljem usluga u cilju izdavanja
vize, taj vanjski pružatelj usluga može naplaćivati naknadu za uslugu. Ta
naknada za uslugu treba biti razmjerna troškovima vanjskog pružatelja usluga u
obavljanju njegovih zadaća i ne smije biti viša od 30 EUR. Države
članice zadržavaju mogućnost da svi podnositelji zahtjeva podnesu
svoje zahtjeve izravno kod svojih konzulata. Ako podnositelji zahtjeva moraju
unaprijed zakazati termin za predaju zahtjeva, taj se sastanak, u pravilu,
održava u roku od dva tjedna od dana kad je sastanak zatražen.”

Zadržavanje
mogućnosti da sve kategorije podnositelja zahtjeva za vizu podnesu
zahtjeve izravno na konzulatu umjesto putem vanjskog pružatelja usluga
podrazumijeva da treba postojati stvarni izbor između te dvije
mogućnosti. Čak i ako se izravan pristup ne mora organizirati pod
istim ili sličnim uvjetima kakvi su kod pružatelja usluga, ti uvjeti ne bi
trebali onemogućiti izravan pristup u praksi. Čak i ako je
prihvatljivo da imaju različito vrijeme čekanja za dobivanje termina
u slučaju izravnog pristupa, vrijeme čekanja ne bi trebalo biti tako
dugo da bi se njime onemogućio izravan pristup u praksi.
2.1.2.   Trajanje
postupaka za obradu zahtjeva za vizu
Člankom 7.
Sporazuma određuje se sljedeće:
„1.       Diplomatska i
konzularna predstavništva država članica odlučuju o zahtjevu za
izdavanje vize u roku od 10 kalendarskih dana od datuma primitka molbe i
dokumenata koji su potrebni za izdavanje vize.
2.         Vremensko
razdoblje za donošenje odluke o molbi za izdavanje vize može u
pojedinačnim slučajevima biti produljeno do 30 kalendarskih dana,
posebno ako je potrebno daljnje proučavanje molbe.
3.         Vremensko
razdoblje za donošenje odluke o molbi za izdavanje vize može u hitnim
slučajevima biti skraćeno na dva radna dana ili manje.”
Odluka o zahtjevu za
izdavanje vize donosi se, u načelu, u roku od 10 kalendarskih dana od
datuma primitka potpunog zahtjeva za izdavanje vize i popratnih dokumenata.
To se razdoblje može
produljiti na 30 dana ako je potrebno daljnje razmatranje, npr. savjetovanje sa
središnjim tijelima.
Svi ti rokovi
počinju teći tek kada je priložena dokumentacija u cijelosti, odnosno
od dana primitka zahtjeva za izdavanje vize zajedno s popratnom dokumentacijom.

Za diplomatske misije i
konzularne urede koji imaju sustav zakazivanja termina vremensko razdoblje
potrebno za dobivanje termina ne uračunava se u vrijeme obrade.  Pri
određivanju termina treba uzeti u obzir eventualnu hitnost koju izjavljuje
podnositelj zahtjeva u cilju provedbe članka 7. stavka 3.  U pravilu,
termin bi se trebao dobiti u roku od dva tjedna od dana kada je termin zatražen
(vidi članak 6. stavak 5.)  Dulje razdoblje trebalo bi biti iznimka i u
razdobljima najveće potražnje. Zajednički odbor pažljivo će
pratiti to pitanje. Države članice nastojat će osigurati da termini
za podnošenje zahtjeva u diplomatskim misijama i konzularnim uredima, na
zahtjev članova službenih delegacija Ukrajine, budu što prije, po
mogućnosti u roku od dva radna dana, u hitnim slučajevima kada je
poziv bio poslan kasno.
Odluku o smanjenom
vremenu za donošenje odluke o zahtjevu za izdavanje vize, kako je definirano u
članku 7. stavku 3., donosi konzularni službenik.
2.1.3. Produljenje vize
u iznimnim okolnostima.
Člankom 9.
Sporazuma određuje se sljedeće:
„Državljanima Ukrajine
koji nemaju mogućnost napustiti državno područje države članice
do datuma navedenog u njihovim vizama zbog više sile produljuje se rok
valjanosti njihovih viza bez ikakve naknade u skladu sa zakonodavstvom koje
država primateljica primjenjuje za vrijeme koje je potrebno za njihov povratak
u državu u kojoj borave.”
U vezi s
mogućnošću produljenja valjanosti vize u slučajevima više sile,
na primjer boravka u bolnici zbog nepredviđenih razloga/iznenadne
bolesti/nesreće, kada nositelj vize nema mogućnost napustiti
područje države članice do datuma navedenog u vizi, odredbe iz
članka 33. stavka 1. Zakonika o vizama primjenjivat će se dok su u skladu
sa Sporazumom (na primjer, produljena viza ostaje jedinstvena viza koja
omogućava ulazak na područje svih država članica schengenskog
prostora za koje je viza bila valjana u vrijeme izdavanja).  Međutim, na
temelju Sporazuma, u slučaju više sile produljenje je vize besplatno.
2.2. Pravila koja se
primjenjuju na određene kategorije podnositelja zahtjeva za vizu.
2.2.1.   Dokumenti
kojima se dokazuje svrha putovanja.
Za sve kategorije osoba
navedenih u članku 4. stavku 1., uključujući
vozače koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i putnika,
tražit će se dokumenti kojima se dokazuje svrha putovanja. Za te
kategorije podnositelja zahtjeva, nikakvi drugi dokumenti u vezi sa svrhom
putovanja neće se tražiti. Kako je navedeno u članku 4.
stavku 3., drugo opravdanje, poziv ili potvrda u vezi sa svrhom putovanja
neće se tražiti.
Ako u pojedinim
slučajevima i dalje postoje sumnje u vezi sa stvarnom svrhom putovanja,
podnositelj zahtjeva za vizu bit će pozvan na (dodatni) detaljni razgovor
u veleposlanstvo/konzulat gdje će ga se moći detaljno ispitati o
stvarnoj svrsi putovanja ili o njegovu planiranom povratku - vidi članak
21. stavak 8. Zakonika o vizama. U pojedinačnim slučajevima,
podnositelj zahtjeva za vizu može priložiti dodatne dokumente ili ih u iznimnim
slučajevima može zatražiti konzularni službenik.  Zajednički odbor
pomno će nadzirati to pitanje.
Trenutačna pravila
u vezi s dokumentacijom koja dokazuje svrhu putovanja i dalje će se
primjenjivati na kategorije osoba koje nisu navedene u članku 4.   Isto se
odnosi i na dokumente povezane s pristankom roditelja za putovanja djece
mlađe od 18 godina.
Schengenska pravila ili
nacionalno pravo primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama
ovog Sporazuma, kao što su priznavanje putnih isprava, putnog zdravstvenog
osiguranja i jamstva u vezi s povratkom i dostatnim sredstvima za život (vidi
gore s I.1.2.)
U skladu s
„Deklaracijom Europske unije, „o dokumentima koje je potrebno priložiti
prilikom podnošenja zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak”, koja je
priložena Sporazumu, „Europska unija će uspostaviti usklađeni popis
popratnih dokumenata u skladu s člankom 48. stavkom 1. točkom (a)
Zakonika o vizama, kako bi osigurala da podnositelji zahtjeva iz Ukrajine
moraju priložiti, u načelu, iste popratne dokumente”; Od konzulata država
članica, u skladu sa schengenskom suradnjom na lokalnoj razini, traži se
da osiguraju pružanje dosljednih i jedinstvenih osnovnih informacija
ukrajinskim podnositeljima zahtjeva za vizu te su obvezni priložiti, u
načelu, iste popratne dokumente neovisno od konzulata države članice
u kojem su predali zahtjev.
U načelu,
originalni zahtjev ili potvrda o zahtijevanom dokumentu iz članka 4.
stavka 1. prilaže se zajedno sa zahtjevom za izdavanje vize. Međutim,
konzulat može početi obradu zahtjeva za izdavanje vize faksom ili
preslikama zahtjeva ili potvrde dokumenta.  Ipak, konzulat može zatražiti izvorni
dokument u slučaju podnošenja prvog zahtjeva za izdavanje vize te ga može
zatražiti u pojedinačnim slučajevima gdje postoje sumnje.
S obzirom na to da
popisi tijela ponekad sadržavaju i ime osobe koja može potpisivati mjerodavne
zahtjeve/potvrde, ukrajinska tijela trebala bi obavijestiti schengensku
suradnju na lokalnoj razini, kada dođe do zamjene tih osoba.
Članak 4. —
Popratni dokumenti o svrsi putovanja
„1.       Za
sljedeće kategorije građana Ukrajine dostatni su sljedeći
dokumenti za opravdanje svrhe putovanja u drugu stranku:
(a)        za
članove službenih delegacija koji na temelju službenog poziva naslovljenog
Ukrajini sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima
razmjene, kao i na događanjima koja na državnim područjima država
članica održavaju međuvladine organizacije:
– dopis koji je izdalo
ukrajinsko državno tijelo u kojem se potvrđuje da je podnositelj molbe
član delegacije tog tijela koja putuje u drugu stranku kako bi sudjelovala
u ranije navedenim događanjima, uz priloženi primjerak službenog poziva;”
Ime podnositelja
zahtjeva mora biti navedeno u dopisu nadležnog tijela, kojim se potvrđuje
da je ta osoba dio delegacije koja putuje na područje druge stranke kako
bi sudjelovala na službenom sastanku.  Ime podnositelja zahtjeva ne mora nužno
biti navedeno i u službenom pozivu za sudjelovanje na sastanku, iako to može
biti slučaj ako je službeni poziv upućen određenoj osobi.
Ova se odredba
primjenjuje na članove službenih delegacija bez obzira na putovnicu koju
imaju (nebiometrijska službena ili obična putovnica).
„(b)      za poslovne
ljude i predstavnike poslovnih organizacija:
– pisani zahtjev
subjekta-domaćina: pravne osobe ili trgovačkog društva ili ureda ili
njihovih podružnica, državnih i lokalnih tijela država članica ili
organizacijskih odbora trgovinskih ili industrijskih izložbi, konferencija i
simpozija koji se održavaju na državnim područjima država članica;”
„(c)      za
vozače koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza roba i putnika na
državna područja država članica u vozilima koja su registrirana u
Ukrajini:
– pisani zahtjev
nacionalnog udruženja prijevoznika Ukrajine koji pružaju usluge
međunarodnog cestovnog prijevoza, uz navođenje svrhe, trajanja,
odredišta i učestalosti tih putovanja;”
Nadležna tijela koja su
zadužena za međunarodni cestovni promet i koja su odgovorna za
navođenje svrhe, trajanja, odredišta i učestalosti putovanja
vozača koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i putnika na
područja država članica EU-a u vozilima registriranima u Ukrajini su:
Udruženje međunarodnih
cestovnih prijevoznika Ukrajine (AsMAP/„АсМАП”)
Adresa za slanje pošte
AsMAP-u je:
11, Shorsa str.
Kijev, 03150, Ukrajina
Službenici ovlašteni za
potpisivanje zahtjeva su:
Kostiuchenko Leonid –
predsjednik AsMAP-a Ukrajine;
Dokil’ Leonid – potpredsjednik
AsMAP-a Ukrajine;
Kuchynskiy Yurii –
potpredsjednik AsMAP-a Ukrajine.
Državno poduzeće
„Usluga na međunarodnom cestovnom prometu” (SE „SIRC”)
Adresa za slanje pošte
SE „SIRC”-u je:
57, av. Nauka
Kijev, 03083, Ukrajina
Tel.: +38 044 524, 21
01
Faks: +38 044 524 00 70
Službenici ovlašteni za
potpisivanje zahtjeva su:
Tkachenko Anatolij –
direktor SE „SIRC”-a;
Neronov Oleksandr –
prvi zamjenik direktora SE „SIRC”-a;
Ukrajinski sindikat za
cestovni prijevoz i logistiku
Adresa za slanje pošte
Ukrajinskom sindikatu za cestovni prijevoz i logistiku je:
28, Predslavinska str.
Kijev, 03150, Ukrajina
Tel./faks
+ 38 044 528 71 30/+ 38 044 528 71 46/+ 38 044 529 44 40
Službenik ovlašten za
potpisivanje zahtjeva je:
Lypovskiy Vitalij –
predsjednik Sindikata
Ukrajinsko udruženje
automobilskih prijevoznika (AAAC)
(Всеукраїнська
асоціація
автомобільних
перевізників)
Adresa za slanje pošte
AAAC-u je:
139, Velyka Vasylkivska
str.
Kijev, 03150, Ukrajina
Tel./faks:
+38044-538-75-05, +38044-529-25-21
Službenici ovlašteni za
potpisivanje zahtjeva su:
Reva Vitalii
(віталій рева
aaac) — predsjednica AAAC-a
Glavatskyi Petro
(Петро
Главатський)
- potpredsjednik AAAC-a
adresa e-pošte:
vaap@i.com.ua4. Ukrajinska udruga autoprijevoznika (AAAC)
(Всеукраїнська
асоціація
автомобільних
перевізників)
Adresa za slanje pošte
AAAC-u je:
3, Rayisy Okipnoyi str.
Kijev, 02002, Ukrajina
Tel./faks:
+38044-517-44-31, +38044-516-47-26
Službenici ovlašteni za
potpisivanje zahtjeva su:
Vakulenko Volodymyr
(Вакуленко
Володимир
Михайлович) - potpredsjednik
AAAC-a
5. Ukrajinsko državno
poduzeće „Ukrinteravtoservice”
(Українське
державне
підприємство
по
обслуговуванню
іноземних та
вітчизняних
автотранспортних
засобів
„укрінтеравтосервіс”)

Adresa za slanje pošte
ukrajinskom državnom poduzeću  „Ukrinteravtoservice” je:
57, av. Nauky
Kijev, 03083, Ukrajina
Službenici ovlašteni za
potpisivanje zahtjeva su:
Dobrohod Serhii
(Доброход
Сергій
Олександрович)
– generalni direktor ukrajinskog državnog poduzeća „Ukrinteravtservice”
(telefon: +38 044 524 -09 -99, mobitel: +38 050 463 -89 -32);
Kubalska Svitlana
(Кубальська
Світлана
Сергіївна) – zamjenica
glavnog direktora ukrajinskog državnog poduzeća „Ukrinteravtoservice”
(telefon: +38 044 524 -09 -99, mobitel: +38 050 550 -82 -62);
Uzimajući u obzir
trenutačne probleme s ovom kategorijom podnositelja zahtjeva za vizu
Zajednički odbor pomno će pratiti provedbu te odredbe.
„(d)      za
članove osoblja na vlaku, hladnjačama i lokomotivama na
međunarodnim vlakovima koji putuju na državna područja država
članica:
– pisani zahtjev
nadležnog željezničkog trgovačkog društva Ukrajine, uz navođenje
svrhe, trajanja i učestalosti tih putovanja;”
Nadležno tijelo u
području željezničkog prijevoza Ukrajine je Državna administracija
željezničkog prijevoza Ukrajine („Ukrzaliznytsia”/„Укрзалізниця”).
Adresa za slanje pošte
„Ukrzaliznytsia” je:
5-7 Tverskaya str.
Kijev, 03680, Ukrajina
U skladu s raspodjelom
odgovornosti u vodstvu „Ukrzaliznytsia”, službenici odgovorni za pružanje
informacija u vezi sa svrhom, trajanjem i učestalošću putovanja
članova posada vlakova, hladnjača i lokomotiva na međunarodnim
vlakovima koji putuju na područje država članica EU-a su:
Bolobolin Serhii
(Болоболін
Сергій
Петрович) – prvi generalni
direktor Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 10);
Serhiyenko Mykola
(Сергієнко
Микола
Іванович) – prvi zamjenik
generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 01);
Zhurakivskyy Vitaliy
(Жураківський
Віталій
Олександрович)
– prvi zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 41);
Slipchenko Oleksiy
(Сліпченко
Олексій
Леонтійович)
– zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 14);
Naumenko Petro
(Науменко
Петро
Петрович) –zamjenik generalnog
direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 12);
Chekalov Pavlo
(Чекалов
Павло
Леонтійович)
- zamjenik generalnog direktora Ukrzaliznytsie (telefon: +38 044 465 00 13);
Matviiv Igor –
načelnik odjela za međunarodne odnose Ukrzaliznytsie (telefon: +38
044 465 04 25).
„(e)      za novinare i
tehničko osoblje koje ih prati zbog obavljanja posla:
– potvrda ili drugi dokument koji je izdala
strukovna organizacija ili poslodavac podnositelja zahtjeva za vizu, koji
dokazuje da je predmetna osoba kvalificirani novinar i da je svrha putovanja
obavljanje novinarskog posla ili koji dokazuje da je osoba član
tehničkog osoblja koje je u pratnji novinara zbog obavljanja posla;”
Ovom kategorijom nisu
obuhvaćeni slobodni novinari.
Potrebno je
predočiti potvrdu ili dokument kojim se dokazuje da je podnositelj
zahtjeva profesionalni novinar te izvorni dokument koji je izdao njegov
poslodavac u kojem se navodi da je svrha putovanja obavljanje novinarskog posla
ili kojim se dokazuje da je osoba član tehničkog osoblja u pratnji
novinara zbog obavljanja posla.
Nadležna ukrajinska
strukovna organizacija koja dokazuje da je osoba u pitanju kvalificirani
novinar je:
1. Nacionalni sindikat
novinara Ukrajine (NUJU)
(„Національна
спілка
журналістів України”,
НСЖУ).
NUJU izdaje
kvalificiranim zaposlenicima masovnih medija nacionalne novinarske iskaznice i
međunarodne tiskovne iskaznice standardnog uzorka koje je odredila
Međunarodna federacija novinara.
Adresa za slanje pošte
NUJU-u je:
27-a Khreschatyk str.
Kijev, 01001, Ukrajina
Ovlaštena osoba NUJU-a
je:
Nalyvaiko Oleg
Igorovych (Наливайко
Олег
Ігорович) – voditelj NUJU-a
Telefon/telefaks:
+38044-234-20-96; +38044-234-49-60; +38044-234-52-09
adresa e-pošte:
spilka@nsju.org; admin@nsju.org.
2. Nezavisni sindikat
medija Ukrajine (IMUU)
незалежна
медіа-профспілка
україни.
Adresa za slanje pošte je:
Office 25,
27 – A, Khreshchatyk
Str.,
Kijev, 01001, Ukrajina
Ovlaštene osobe su:
Lukanov Yurii
(Луканов Юрій
Вадимович)– voditelj
IMUU-a
Vynnychuk Oksana
(Оксана
Винничук) – izvršna tajnica
IMUU-a
Telefon: +38 050 356 57
58
adresa e-pošte:
secretar@profspilka.org.ua
„(f)      za osobe koje
sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima,
uključujući sveučilišne i druge programe razmjene:
– pisani zahtjev
organizacije domaćina za sudjelovanje u tim aktivnostima;”
„(g)      za
učenike, studente, studente poslijediplomskih studija i učitelje koji
se nalaze u pratnji, a koji putuju zbog studija ili strukovnog obrazovanja,
kako u okviru programa razmjene, tako i drugih školskih aktivnosti:
– pisani zahtjev ili
potvrda o upisu sveučilišta, visoke škole ili škole domaćina ili
studentske iskaznice ili potvrde o tečajevima koje će osoba
pohađati;”
Studentska iskaznica
može biti prihvaćena kao opravdanje svrhe putovanja samo kada je izda
sveučilište, visoka škola ili škola domaćin gdje će se
pohađati studij ili stručna izobrazba.
„(h)      za sudionike
međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u svojstvu
stručnjaka:
– pisani zahtjev
organizacije domaćina: nadležnih tijela, nacionalnih sportskih federacija
i nacionalnih olimpijskih odbora država članica.”
Popis osoba u pratnji
kada je riječ o međunarodnim sportskim događajima bit će
ograničen na one osobe koje prate sportaše/sportašice u svojstvu
stručnjaka: treneri, maseri, rukovoditelji, zdravstveno osoblje i
vođe sportskih klubova.  Navijači se ne smatraju osobama u pratnji.
„(i)       za sudionike
službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji i druga
općinska tijela:
pisani zahtjev
voditelja uprave/gradonačelnika tih gradova ili drugih općinskih
tijela;”
Voditelj
uprave/gradonačelnik grada ili drugo lokalno tijelo nadležno za izdavanje
pisanog zahtjeva jest voditelj uprave/gradonačelnik grada domaćina
ili općina u kojoj će se aktivnost prijateljskog povezivanja
gradova/općina odvijati.  Ova kategorija obuhvaća isključivo
službene aktivnosti prijateljskog povezivanja gradova/općina.
„(j)       za bliske
rođake – bračne drugove, djecu (uključujući usvojenu
djecu), roditelje (uključujući skrbnike), djedove i bake te unuke – u
posjetu građanima Ukrajine koji zakonito borave na državnom području
država članica ili građanima Unije koji borave na području
države članice čiji su državljani:
– pisani zahtjev
osobe-domaćina;”
Ovim stavkom
uređuje se situacija bliskih rođaka iz Ukrajine koji putuju u države
članice radi posjećivanja građana Ukrajine koji zakonito borave
na području država članica ili građana Unije koji borave na
području države članice čiji su državljani.
Nadležno tijelo mora
dokazati vjerodnostojnost potpisa osobe koja poziva u skladu s nacionalnim
zakonodavstvom države boravka.
Važno je dokazati i
zakoniti boravak osobe koja poziva i obiteljsku vezu; na primjer,
pružajući zajedno s pisanim zahtjevom osobe domaćina, preslike
dokumenata u kojima se objašnjava njegov status, poput preslika dozvole boravka
i kojima se potvrđuje obiteljska veza.
Ova se odredba
primjenjuje i na srodnike osoblja diplomatskih misija i konzulata koji putuju u
posjet obitelji u trajanju od najviše 90 dana na područje država
članica, osim za potrebu dokazivanja zakonitog boravka i obiteljskih veza.

U skladu s Deklaracijom
Europske unije o olakšicama za članove obitelji, koja je priložena
Sporazumu, „kako bi se olakšala mobilnost povećanog broja osoba koje imaju
obiteljske veze (posebno sestara i braće i njihove djece) s ukrajinskim
građanima koji zakonito borave na područjima država članica ili
s građanima Europske unije koji borave na području države
članice čiji su državljani, Europska unija poziva konzularne urede
država članica da u cijelosti iskoriste postojeće mogućnosti
Zakonika o vizama za pojednostavnjenje izdavanja viza za ovu kategoriju osoba,
uključujući, posebno, pojednostavnjenje dokaznih isprava koje se
traže za podnositelje zahtjeva, izuzeća od plaćanja pristojbi za vize
te, prema potrebi, izdavanje viza za višekratni ulazak.”
„(k)      za
rođake koji koji putuju radi sudjelovanja na sahranama:
– službeni dokument
koji potvrđuje smrtni slučaj kao i obiteljsku ili drugu vezu
između podnositelja molbe i pokopane osobe;”
U sporazumu se ne
navodi točno tijela koje države bi trebala izdati gore navedeni službeni
dokument: države u kojoj će se obaviti pokop ili države boravišta osobe
koja želi ići na pokop.  Trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela obiju
zemalja mogu izdati takve službene dokumente.
Potrebno je
predočiti gore navedeni službeni dokument kojim se potvrđuje smrtni
slučaj, kao i obiteljska ili druga veza između podnositelja zahtjeva
i preminulog; npr. rodni i/ili vjenčani list.
„(l)       za posjet
vojnim i civilnim grobljima:
– službeni dokument
kojim se potvrđuje postojanje i održavanje groba, kao i obiteljsku ili
drugu vezu između podnositelja molbe i pokopane osobe;”
U sporazumu se ne
navodi točno treba li gore navedeni službeni dokument izdati tijelo države
u kojoj se nalazi groblje ili države boravišta osobe koja želi posjetiti
groblje.  Trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela obiju zemalja mogu izdati
takve službene dokumente.
Potrebno je
predočiti gore navedeni službeni dokument kojim se potvrđuje
postojanje i očuvanje groba te obiteljski ili drugi odnosi između
podnositelja zahtjeva i pokopane osobe.
U skladu s Deklaracijom
priloženom Sporazumu, u pravilu, viza za kratkotrajni boravak za osobe u
posjeti vojnim i civilnim grobljima izdaje se za razdoblje od najviše 14 dana.
„(m)     za posjet zbog
zdravstvenih razloga i za osobe koje su u potrebnoj pratnji:
– službeni dokument
zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje potreba za zdravstvenom skrbi u
toj ustanovi, potreba pratnje i dokaz da postoje dovoljna financijska sredstva
za plaćanje liječenja.”
Dostavlja se dokument
zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje nužnost zdravstvene skrbi u toj
ustanovi i dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje
liječenja, kojim se treba potvrditi i da je pratnja potrebna.
(n) za predstavnike
organizacija civilnog društva kada putuju za potrebe stručne izobrazbe,
seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene:
— pisani zahtjev
organizacije domaćina, potvrda da osoba zastupa organizaciju civilnog
društva i potvrda odgovarajućeg registra o osnivanju te organizacije koju
izdaje državno tijelo u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;”
Isprava kojom se
dokazuje registracija organizacije civilnog društva u Ukrajini pismo je koje
izdaje Ukrajinski državni ured za registraciju s podacima iz Registra javnih
udruženja.
„(o) za članove
profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama,
simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima na
području država članica:
— pisani zahtjev
organizacije domaćina kojim se potvrđuje da dotična osoba
sudjeluje na događaju;
(p) za predstavnike
vjerskih zajednica:
— pisani zahtjev
vjerske zajednice registrirane u Ukrajini u kojem se navodi svrha, trajanje i
učestalost putovanja;”
Isprava kojom se
dokazuje registracija vjerske zajednice u Ukrajini izvadak je iz Unificiranog
državnog registra pravnih osoba i samostalnih poduzetnika s podatkom da je
organizacijski i pravni oblik pravne osobe vjerska zajednica.
„(q) za sudionike
službenih programa prekogranične suradnje u EU-u, poput Instrumenta za
europsko susjedstvo i partnerstvo (ENPI):
— pisani zahtjev
organizacije domaćina.”
Važno: Sporazumom se ne
stvaraju nova pravila o odgovornosti za fizičke ili pravne osobe koje
izdaju pisani zahtjev.  Mjerodavno EU-ovo/nacionalno zakonodavstvo primjenjuje
se u slučajevima lažnog izdavanja takvih zahtjeva.
2.2.2.   Izdavanje viza
za višekratni ulazak
U slučajevima u
kojima podnositelj zahtjeva za vizu mora često ili redovito putovati na
područje država članica, vize za kratkotrajni boravak izdaju se za
više posjeta, pod uvjetom da ukupno trajanje tih posjeta ne prelazi 90 dana u
razdoblju od 180 dana.
Člankom 5.
Sporazuma određuje se sljedeće:
„1.       Diplomatska i
konzularna predstavništva država članica izdaju vize za višekratni ulazak
s rokom valjanosti od pet godina sljedećim kategorijama osoba:
(a)        članovima
nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, ustavnih i vrhovnih sudova,
nacionalnim i regionalnim tužiteljima i njihovim zamjenicima, ako ovim
Sporazumom nisu izuzeti od zahtjeva u pogledu viza, za izvršavanje njihovih
dužnosti;
(b)        stalnim
članovima službenih delegacija koji na temelju službenih poziva
naslovljenih Ukrajini redovito sudjeluju na sastancima, savjetovanjima,
pregovorima ili u programima razmjene,  kao i na događanjima koja na
državnim područjima država članica održavaju međuvladine
organizacije;
(c)        bračnim
drugovima i djeci (uključujući usvojenu djecu) koja su mlađa od
21 godine ili su uzdržavana, i roditeljima (uključujući skrbnike) u
posjetu građanima Ukrajine koji zakonito borave na državnom području
država članica ili građanima Unije koji borave na državnom
području države članice čiji su državljani;
(d)       poslovnim
ljudima i predstavnicima poslovnih organizacija koji redovito putuju u države
članice;
(e)        novinarima i
tehničkom osoblju koje ih prati zbog obavljanja posla.
Odstupajući od prvog
podstavka, kada je potreba ili namjera za učestalim ili redovitim
putovanjem očigledno ograničena na kraće razdoblje, rok
valjanost vize za višekratni ulazak ograničen je na to razdoblje, posebno:
- u slučaju osoba
iz točke (a), njihov mandat,
- u slučaju osoba
iz točke (b), rok važenja statusa stalnog člana službene delegacije,
- u slučaju osoba
iz točke (c), rok važenja ovlaštenja za zakoniti boravak građana
Ukrajine koji zakonito borave u Uniji,
- u slučaju osoba
navedenih u točki (d), rok važenja statusa predstavnika poslovne
organizacije ili ugovora o radu,
- u slučaju osoba
nevedenih u točki (e), ugovor o radu,
 kraći od pet
godina.”
Za te kategorije osoba,
uzimajući u obzir njihov profesionalni status ili obiteljske veze s
građaninom Ukrajine koji zakonito boravi na području država
članica ili građaninom Europske unije koji boravi na području
države članice čiji je državljanin, opravdano je izdati, kao pravilo,
vizu za višekratni ulazak s valjanosti od pet godina. U prethodnom Sporazumu izrazom
„s rokom valjanosti do najviše pet godina” konzulatima se prepuštalo
odlučivanje o razdoblju valjanosti vize, određujući samo
najdulje razdoblje valjanosti. Na temelju izmijenjenog Sporazuma ta
prepuštenost u odlučivanju nestala je s novim tekstom koji glasi: „s rokom
valjanosti od pet godina”, kojim se određuje da, ako podnositelj zahtjeva
ispunjava sve uvjete iz članka 5. stavka 1. rok je valjanosti višekratne
vize pet godina.
Za osobe koje su
obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (a),
potrebno je izdati potvrdu o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju
njihova mandata.
Ta se odredba neće
primjenjivati na osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1.
točkom (a) ako su Sporazumom izuzeti od zahtjeva za vizu, odnosno ako su
nositelji diplomatskih putovnica ili biometrijskih službenih putovnica.
Za osobe koje su
obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (b) mora se
predočiti dokaz o njihovu trajnom statusu člana delegacije i o
potrebi redovitog sudjelovanja na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u
programima razmjene.
Za osobe koje su
obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (c) mora se
predočiti dokaz o zakonitom boravku osobe koja poziva (vidi II.2.2.1).
Za osobe koje su
obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkama (d) i (e) mora se
predočiti dokaz o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju njihovih
aktivnosti.
„2.       Diplomatska i
konzularna predstavništva država članica izdaju vize za višekratni ulazak
s rokom valjanosti od jedne godine sljedećim kategorijama osoba, pod
uvjetom da su tijekom prethodne godine dobili barem jednu vizu i iskoristili je
u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države koju posjećuju:
(a)        vozači
koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza roba i putnika na državna
područja država članica u vozilima koja su registrirana u Ukrajini;
(b)        članovi
osoblja na vlaku, hladnjačama i lokomotivama na međunarodnim
vlakovima koji putuju na državna područja država članica;
(c)        osobama koje
sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima,
uključujući sveučilišne i druge programe razmjene, koje redovito
putuju u države članice;
(d)       sudionicima
međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u svojstvu
stručnjaka;
(e)        sudionicima
službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji i druga
općinska tijela;
(f)        predstavnicima
organizacija civilnog društva koji redovito putuju u države članice za
potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u
okviru programa razmjene;
(g)        sudionicima
službenih programa prekogranične suradnje u EU-u, poput Instrumenta za
europsko susjedstvo i partnerstvo (ENPI);
(h)        studentima i
studentima poslijediplomskih studija koji redovito putuju zbog studija ili
strukovnog obrazovanja, uključujući one koji su u okviru programa
razmjene;
(i)
predstavnicima vjerskih zajednica;
(j)         članovi
profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama,
simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima na državnom
području država članica:
(k)        osobama koje
redovno putuju iz zdravstvenih razloga te osobama u nužnoj pratnji.
Odstupajući od
prvog podstavka, kada je potreba ili namjera za učestalim ili redovitim
putovanjem očigledno ograničena na kraće razdoblje, rok
valjanost vize za višekratni ulazak ograničen je na to razdoblje, posebno:
U prethodnom Sporazumu
izrazom „s rokom valjanosti do najviše godine dana” konzulatima se prepuštalo
odlučivanje o razdoblju valjanosti vize, određujući samo
najdulje razdoblje valjanosti. Na temelju izmijenjenog Sporazuma ta
prepuštenost u odlučivanju nestala je s novim tekstom koji glasi: „s rokom
valjanosti od pet godina”, kojim se određuje da, ako podnositelj zahtjeva
ispunjava sve uvjete iz članka 5. stavka 2. rok je valjanosti višekratne
vize godinu dana. Višekratne vize kojima je rok valjanosti godinu dana izdat
će se gore navedenim kategorijama ako je tijekom prethodne godine (12
mjeseci) podnositelj zahtjeva za vizu dobio barem jednu schengensku vizu i
iskoristio je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države(a) koju je
posjetio (na primjer, osoba nije prekoračila dozvoljeni boravak) i ako
postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak. Schengenska viza
dobivena tijekom prethodne godine može biti ona koju je izdala druga
schengenska država različita od one u kojoj je podnositelj zahtjeva
zatražio novu vizu.  U slučajevima kada nije opravdano izdati vizu valjanu
za godinu dana, (na primjer, ako je trajanje programa razmjene kraće od
godinu dana ili osoba ne treba često putovati ili redovito cijelu godinu)
valjanost vize bit će kraća od godine dana, pod uvjetom da su
ispunjeni ostali uvjeti za izdavanje vize.
„3.       Diplomatska i
konzularna predstavništva država članica izdaju vize za višekratni ulazak
s rokom valjanosti od najmanje dvije, a najviše pet godina kategorijama osobama
iz stavka 2. ovog članka, pod uvjetom da su tijekom protekle dvije godine
iskoristili vize za višekratni ulazak izdane na godinu dana u skladu sa
zakonima o ulasku i boravku države koju posjećuju, osim ako su potreba ili
namjera u pogledu čestog ili redovitog putovanja jasno ograničene na
kraće razdoblje, u kojem slučaju se rok valjanosti vize za višekratni
ulazak ograničuje na to razdoblje.
4.         Ukupno
vremensko razdoblje boravka osoba iz stavaka 1. do 3. ovog članka na
državnom području država članica ne smije biti dulje od 90 dana u
razdoblju od 180 dana.”
Vize za višekratni
ulazak čija je valjanost od dvije do pet godina izdaju se kategorijama
navedenima u članku 5. stavku 2., pod uvjetom da su tijekom protekle dvije
godine iskoristili jednogodišnje schengenske vize za višekratni ulazak u skladu
sa zakonima o ulasku i boravku na području/područjima države/država
koje posjećuju i da je potreba za učestalim ili redovitim putovanjem
očito ograničena na kraće razdoblje.  Treba napomenuti da se
viza čija je valjanost od 2 do 5 godina izdaje samo ako su podnositelju
zahtjeva za vizu izdane dvije vize čija je valjanost godinu dana, a ne
manje, tijekom prethodne dvije godine, i ako je iskoristio te vize u skladu sa
zakonima ulaska i boravka na području/područjima države/država
koju/koje posjećuje. Diplomatske misije i konzularni uredi odlučuju,
na temelju procjene svakog zahtjeva za vizu, rok valjanosti tih viza tj. od 2
do 5 godina.
U pogledu definicije
kriterija u članku 5. stavku 2.:  „pod uvjetom da...postoje razlozi za
traženje izdavanja vize za višekratni ulazak”, i u članku 5. stavku 3.:
„pod uvjetom da su...razlozi za traženje izdavanja vize za višekratni ulazak
još uvijek valjani”, za izdavanje te vrste viza primjenjuju se kriteriji
uspostavljeni u članku 24. stavku 2. točki (a) Zakonika o vizama:
odnosno da osoba treba često putovati u jednu ili više država
članica, na primjer poslovno.
Ne postoji obveza
izdavanja vize za višekratni ulazak ako podnositelj zahtjeva nije iskoristio
prethodnu vizu.  Ipak, takva viza može se izdati ako je do neupotrebe prethodne
vize došlo zbog okolnosti koje ne ovise o volji podnositelja zahtjeva; na
primjer, duže izbivanje s posla vozača kamiona zbog bolesti.
Vidi II.2.2.1. u
pogledu dokumenata kojima se opravdava svrha putovanja radi izdavanja višekratnih
viza za kategorije navedene u članku 5.
2.2.3. Nositelji
diplomatskih i službenih putovnica.
Člankom 10.
Sporazuma određuje se sljedeće:
„1.       Državljani
Ukrajine koji posjeduju valjane diplomatske putovnice smiju bez viza ulaziti u
državna područja država članica napuštati ih i prolaziti kroz njih.
2.         Državljani
Ukrajine koji posjeduju valjane biometrijske službene putovnice smiju bez viza
ulaziti u državna područja država članica napuštati ih i prolaziti
kroz njih.
3.         Osobe iz
stavaka 1. i 2. ovog članka smiju boraviti na državnim područjima
država članica u razdoblju koje ne smije biti dulje od 90 dana u razdoblju
od 180 dana.”
Postojeći
bilateralni sporazumi ili dogovori o izuzeću od obveze pribavljanja vize
za nositelje nebiometrijskih službenih putovnica nastavljaju se primjenjivati,
osim ako su otkazani ili obustavljeni (vidi gore 1.6).
Postavljanje diplomata
u državama članicama nije uređeno Sporazumom.  Primjenjuje se
uobičajeni postupak akreditacije.
III. STATISTIČKI
PODACI
Kako bi se Zajedničkom
odboru, koji je uspostavljen Sporazumom, omogućilo učinkovito
praćenje Sporazuma, diplomatske misije i konzularni uredi država
članica moraju Komisiji dostaviti statističke podatke svakih šest
mjeseci posebice, ako je to moguće, razvrstane po mjesecima o:
vrstama viza izdanih
različitim kategorijama obuhvaćenima Sporazumom;
broju odbijenih
zahtjeva za vizu za različite kategorije obuhvaćene Sporazumom;
postotku podnositelja
zahtjeva pozvanih na osobni razgovor po kategorijama osoba;
vizama za višekratne
ulaske čija je valjanost pet godina izdane za ukrajinske državljane (po
državi).
-           postotku
viza koje se izdaju besplatno za različite kategorije obuhvaćene
Sporazumom.


				|

		52013PC0537

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Gruzije o općim načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije /* COM/2013/0537 final - 2013/0257 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Postupno otvaranje određenih programa i
agencija Unije za sudjelovanje partnerskih zemalja ESP-a u okviru europske
susjedske politike (ESP) jedna je od brojnih mjera za promicanje reformi,
modernizacije i tranzicije u susjedstvu Europske unije. Taj je politički
aspekt Komisija opširnije iznijela u Komunikaciji iz prosinca 2006. o
općem pristupu kojim se partnerskim zemljama europske susjedske politike
omogućuje sudjelovanje u agencijama i programima Zajednice[1].
Vijeće je u svojim zaključcima od 5.
ožujka 2007. podržalo taj pristup[2].

Na temelju te Komunikacije i tih
zaključaka Vijeće je 18. lipnja 2007. izdalo Komisiji smjernice za
pregovore s Alžirom, Armenijom, Azerbajdžanom, Egiptom, Gruzijom, Izraelom,
Jordanom, Libanonom, Moldovom, Marokom, Palestinskom samoupravom, Tunisom i
Ukrajinom o okvirnim sporazumima o općim načelima njihova
sudjelovanja u programima Zajednice[3].

U lipnju 2007. Europsko vijeće[4] ponovno je potvrdilo iznimnu
važnost ESP-a i podržalo Izvješće predsjedništva o napretku[5] koje je podneseno na sastanku
Vijeća za opće poslove i vanjske odnose (GAERC) 18. i 19. lipnja
2007. te s tim povezane zaključke Vijeća[6]. U tom se izvješću
podsjeća na smjernice Vijeća za pregovore o odgovarajućim
dodatnim protokolima.
Zajedničkim
priopćenjem Komisije i Visokog predstavnika Europske unije za vanjske
poslove i sigurnosnu politiku „Novi odgovor na promjene u susjedstvu”[7], koje je Vijeće podržalo u
zaključcima od 20 lipnja 2011., dodatno je naglašeno da Europska unija
namjerava olakšati sudjelovanje partnerskih zemalja u programima Unije.
Sudionici sastanka
na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Varšavi u rujnu 2011. suglasili su
se da će partnerskim zemljama olakšati sudjelovanje u programima i
agencijama EU-a.
Protokoli su dosad
potpisani s Armenijom,[8],
Izraelom[9],
Jordanom[10],
Moldovom[11]
Marokom[12]
i Ukrajinom[13].

Gruzija je u
prosincu 2012. izrazila interes za sudjelovanje u većem broju programa
koji su otvoreni za partnerske zemlje europske susjedske politike. Priložen je
tekst Protokola sklopljenog s Gruzijom.
Ovime Komisija podnosi prijedlog odluke
Vijeća o sklapanju Protokola. Taj protokol sadržava okvirni sporazum o
općim načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije. On sadržava
standardne odredbe namijenjene primjeni u svim partnerskim zemljama europske
susjedske politike s kojima se trebaju sklopiti takvi protokoli.
U skladu s člankom 218. stavkom 6.
točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije zahtijeva se suglasnost
Europskog parlamenta za sklapanje ovog Protokola.
Komisija istodobno podnosi prijedlog odluke
Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni navedenog Protokola.
Vijeće se poziva da donese sljedeći
prijedlog odluke.
2013/0257 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju Protokola uz Sporazum o
partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o okvirnom sporazumu
između Europske unije i Gruzije o općim načelima sudjelovanja
Gruzije u programima Unije
VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 212., u vezi s člankom 218.
stavkom 6. točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Protokol uz Sporazum o
partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o okvirnom sporazumu
između Europske unije i Gruzije o općim načelima sudjelovanja
Gruzije u programima Unije („Protokol”) potpisan je u ime Unije…
(2)       Protokol bi trebalo odobriti,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovime se u ime
Unije odobrava Protokol uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između
Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije,
s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Gruzije o
općim načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije („Protokol”)[14].
Tekst Protokola
priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća u ime Unije daje
obavijest iz članka 10. Protokola[15].
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PROTOKOL
uz Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i
njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, o
okvirnom sporazumu između Europske unije i Gruzije o općim
načelima sudjelovanja Gruzije u programima Unije
EUROPSKA UNIJA,
dalje u tekstu „Unija”,
s jedne strane,
i
GRUZIJA, dalje u tekstu „Gruzija”
s druge strane,
dalje u tekstu
zajednički nazvane „stranke”
budući da:
(1)          Gruzija je sklopila Sporazum
o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (dalje u tekstu
„Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. srpnja 1999.
(2)          Europsko vijeće na
zasjedanju u Bruxellesu 17. i 18. lipnja 2004. pozdravilo je prijedlog Europske
komisije u pogledu europske susjedske politike (ESP) i podržalo s tim povezane
zaključke Vijeća od 14. lipnja 2004.
(3)          Vijeće je u mnogim
daljnjim prilikama donosilo zaključke u prilog takvoj politici.
(4)          Vijeće je 5. ožujka
2007. izrazilo potporu općem i globalnom pristupu opisanom u Komunikaciji
Europske komisije od 4. prosinca 2006. kako bi omogućilo partnerima ESP-a
da sudjeluju u agencijama i programima Zajednice na temelju svojih zasluga i kad
za to postoji zakonska osnova.
(5)          Gruzija je izrazila želju za
sudjelovanjem u više programa Unije.
(6)          U odnosu na sudjelovanje
Gruzije u svakom posebnom programu, potrebno je Sporazumom između Europske
komisije i nadležnih tijela Gruzije odrediti posebne uvjete, posebno
financijski doprinos te postupke izvješćivanja i vrednovanja.
SPORAZUMJELE SU SE:
Članak 1.
Gruziji je
dopušteno sudjelovanje u svim sadašnjim i budućim programima Unije koji su
otvoreni za sudjelovanje Gruzije, u skladu s odredbama kojima se donose takvi
programi.
Članak 2.
Gruzija
financijski doprinosi općem proračunu Europske unije u skladu s
posebnim programima u kojima sudjeluje.
Članak 3.
Gruzijski
predstavnici mogu, u pitanjima koja se odnose na Gruziju, sudjelovati kao
promatrači u upravljačkim odborima koji su nadležni za praćenje
programa u kojima Gruzija financijski sudjeluje.
Članak 4.
Projekti i
inicijative koje predlažu sudionici iz Gruzije podliježu, koliko god je to
moguće, jednakim uvjetima, pravilima i postupcima koji se za takve
programe primjenjuju u državama članicama.
Članak 5.
Posebni uvjeti za
sudjelovanje Gruzije u svakom pojedinačnom programu, posebno u vezi s
uplaćenim financijskim doprinosom i postupcima izvješćivanja i
vrednovanja, utvrđuju se sporazumom između Europske komisije i
nadležnih tijela Gruzije na temelju kriterija utvrđenih dotičnim
programima.
Ako Gruzija
zatraži od Unije vanjsku pomoć kako bi sudjelovala u određenom
programu Unije na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 1638/2006 Europskog
parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju općih
odredaba o uspostavljanju Instrumenta za europsko susjedstvo i partnerstvo, ili
slijedom svake slične uredbe kojom se predviđa vanjska pomoć
Unije Gruziji i koja bi se mogla donijeti u budućnosti, financijskim
sporazumom određuju se uvjeti uz koje se Gruzija koristi vanjskom
pomoći Unije, posebno poštujući članak 20. Uredbe (EZ) br. 1638/2006.
Članak 6.
U svakom sporazumu sklopljenom u skladu s člankom 5. određuje
se, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju
na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU,
Euratom) br. 1605/2002, da će financijsku kontrolu ili reviziju ili druge
provjere, uključujući administrativne istrage, provoditi Europska
komisija, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Europski revizorski
sud, ili će one biti pod njihovom nadležnosti.
Potrebno je sastaviti detaljne odredbe o financijskoj kontroli i
reviziji, administrativnim mjerama, kaznama i povratu isplaćenih
sredstava, kako bi se Europskoj komisiji, Europskom uredu za borbu protiv
prijevara i Revizorskom sudu dodijelila ovlaštenja koja su jednakovrijedna
njihovim ovlaštenjima u odnosu na korisnike ili ugovaratelje s poslovnim
nastanom u Uniji.
Članak 7.
Ovaj Protokol
primjenjuje se u razdoblju u kojem je Sporazum na snazi.
Protokol potpisuju
i odobravaju stranke u skladu sa svojim odgovarajućim postupcima.
Svaka stranka može
otkazati ovaj Protokol dostavom pisane obavijesti drugoj stranki.
Ovaj Protokol
raskida se šest mjeseci od datuma takve obavijesti.
Raskid Protokola
nakon otkazivanja bilo koje od stranaka nema utjecaja na provjere i kontrole
koje se prema potrebi provode u skladu s odredbama utvrđenima u
članku 5. i 6.
Članak 8.
Najkasnije tri godine
od stupanja na snagu ovog Protokola, i svake treće godine nakon toga, obje
stranke mogu preispitati provedbu ovog Protokola na temelju stvarnog
sudjelovanja Gruzije u programima Unije.
Članak 9.
Ovaj se Protokol
primjenjuje, s jedne strane, na državna područja na koja se primjenjuje
Ugovor o funkcioniranju Europske unije i u skladu s uvjetima utvrđenima u
tom Ugovoru, a s druge strane na državno područje Gruzije.
Članak 10.
Ovaj Protokol
stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon dana kada su stranke jedna
drugu diplomatskim kanalima obavijestile o završetku postupaka potrebnih za
njegovo stupanje na snagu.
Do njegova
stupanja na snagu, stranke su suglasne privremeno primjenjivati odredbe ovog
Protokola od datuma njegova potpisivanja, u očekivanju njegova kasnijeg
sklapanja.
Članak 11.
Ovaj Protokol sastavni je dio Sporazuma.
Članak 12.
Ovaj je Protokol sastavljen u dva primjerka na
bugarskom, češkom, danskom, nizozemskom, engleskom, estonskom, finskom,
francuskom, njemačkom, grčkom, mađarskom, talijanskom,
latvijskom, litavskom, malteškom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i gruzijskom jeziku, pri
čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
Sastavljeno u Bruxellesu

Za Europsku uniju
Za Gruziju
[1]               COM (2006.) 724 konačno, od 4. prosinca 2006.
[2]               Zaključci GAERC-a od 5. ožujka 2007.
[3]               Odluka Vijeća (dokument s ograničenim
pristupom) kojim se Komisija ovlašćuje pregovarati o protokolima […],
dokument 10412/07.
[4]               Zaključci Predsjedništva – Bruxelles, 21. i 22.
lipnja 2007., dokument 11177/07.
[5]               Izvješće predsjedništva o napretku u jačanju
europske susjedske politike, dokument 10874/07.
[6]               Zaključci o jačanju europske susjedske
politike koje je donijelo Vijeće za opće poslove i vanjske odnose 18.
lipnja 2007., dokument 11016/07.
[7]               COM (2011.) 303 konačno, od 25. svibnja 2011.
[8]               [nakon objave dopunjuje se upućivanjem na SL]
[9]               SL L129/39 od 17.5. 2008.
[10]             [nakon objave dopunjuje se upućivanjem na SL]
[11]             SL L 14, 19.1.2011., str. 5., SL L 131, 18.5.2011., str.
1., stupanje na snagu 1.5.2011.
[12]             SL L 273, 19.10.2010., str. 1., SL L 90, 28.3.2012., str.
1., stupanje na snagu 1.10.2012.
[13]             SL L 18, 21.1.2011., str. 1-5., SL L 133, 20.5.2011., str.
1., stupanje na snagu 1.11.2011.
[14]             Protokol je objavljen u […], zajedno s odlukom o
potpisivanju.
[15]             Datum kad Protokol stupa na snagu objavit će Glavno
tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.