				|

		52013PC0509

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Europskoj godini razvoja (2015.) /* COM/2013/0509 final - 2013/0238 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE

1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Razvojna suradnja proteklih se godina mijenjala u
uvjetima sve većih globalnih izazova i međusobne ovisnosti, razlika
između zemalja u razvoju i novih subjekata u području razvoja.
Godina 2015. bit će ključna godina za
razvoj: zadnja je to godina za postizanje zajednički dogovorenih
Milenijskih ciljeva razvoja (MCR-ovi) i godina u kojoj će trebati donijeti
važne odluke o okviru koji će ih zamijeniti.
Četiri godine nakon donošenja Komunikacije o Planu
za promjenu[1],
2015. godina bit će također dobar trenutak za predstavljanje
konkretnih rezultata reforme razvojne politike koja je u njemu predstavljena.
EU je najveći donator službene razvojne
pomoći (ODA) u svijetu, koji osigurava više od polovine svih pruženih
pomoći diljem svijeta. Njegovo snažno opredjeljenje za pružanje potpore
zemljama partnerima počelo je još 1957. godine, kada je Rimskim ugovorima
prvi puta uspostavljena europska razvojna politika.
Lisabonski ugovor čvrsto je ugradio razvojne
politike, uz njihov opći cilj iskorjenjivanja siromaštva, u vanjsko
djelovanje EU-a kao potporu njegovom interesu za stabilan i prosperitetan
svijet. Razvojna suradnja dio je i strategije Europa 2020.
I na kraju, važne
inicijative politike EU-a, poput Usklađenosti politika za razvoj i
učinkovitost pomoći, dosljedno pridonose unaprjeđenju
programiranja i provedbe razvojne suradnje EU-a.
2.           EUROPSKA GODINA RAZVOJA
·      Izazovi
Usprkos ovom snažnom opredjeljenju za pružanje
potpore zemljama partnerima, građani EU-a često nisu dovoljno informirani
o razvojnoj suradnji, o tome zašto je ona potrebna i o dodanoj vrijednosti
razvojnih politika na razini EU-a. U istraživanju Eurobarometra iz listopada 2012. godine naglašena su značajna
područja neupućenosti, s 53 % ispitanika koji su izjavili da ne
znaju ništa o tome kamo pomoć EU-a odlazi (44 % ih nije svjesno kamo
odlazi međudržavna pomoć njihove zemlje)[2].
U istraživanju je također
pokazano da se osobno opredjeljenje neznatno smanjuje i da se percepcije o
razvojnoj suradnji i značaju koji joj se pripisuje razlikuju u cijelom
EU-u.
U svijetu koji se ubrzano
mijenja ljudima su potrebne informacije o tome kako jedna Europa koja je
otvorena prema van može pomoći osigurati globalnu održivost. Važno je
podići svijest europskih građana o našoj globalnoj
međuovisnosti. Građani EU-a uistinu žele znati kako mogu učiniti
razliku, a informiranost je prvi korak prema djelovanju.
Razvojne politike napravile su
paradigmatski pomak proteklih godina. Za razliku od tradicionalnog odnosa
donatora i korisnika, danas je sve više naglasak na pristupu globalnim
izazovima od zajedničkog interesa koji je zasnovan na ravnopravnosti sa
zemljama partnerima.
Bez obzira na to, za velike
ciljeve razvojne politike EU-a potrebna je opredijeljenost javnosti. S obzirom
na ograničenja globalne krize, snažno javno mnijenje može primjerice
pomoći u ostvarivanju cilja usmjeravanja 0,7 % BNP-a za financiranje
razvoja[3].
Nadalje, značaj koji se
pripisuje razvojnoj suradnji razlikuje se od jedne do druge države
članice. Europska godina razvoja 2015. prilika je za poboljšanje razine
informiranosti u svim državama članicama. Pristup će biti usmjeren na
različite nacionalne ciljne skupine. Imajući to na umu,
uključivanje država članica i Predstavništava EU-a bit će od
posebnog značaja.
Činjenica da je EU
globalni sudionik i nositelj promjene važna je za trajnu potporu njegovoj
razvojnoj politici. EU treba biti prepoznat po svojoj koordinaciji i suradnji s
državama članicama i drugim donatorima. Građani u velikoj mjeri nisu
svjesni učinkovitosti i pozitivnih učinaka pomoći i to treba
predstaviti na pristupačniji način.
·      Prilike
Organiziranje Europske godine razvoja, posebno u
2015. godini, zahtijevat će značajan dodatni napor, ali će
predstavljati i priliku za davanje novog zamaha u cijeloj Europi kako među
onima koji donose politike tako i među građanima EU-a općenito.
Europska godina razvoja 2015. može stvoriti veću svijest javnosti i
istaknuti ulogu EU-a u međunarodnom razvoju. Među široj javnosti može
također podići razinu znanja o načinu na koji su razvoj, održivi
razvoj, klimatske promjene, zdravstvena ispravnost hrane, biološka raznolikost
i ostala mjerodavna pitanja međusobno povezana, te na koji način
utječu na najsiromašnije stanovnike planeta i promicati ideju usklađenosti
politika. Može se povezati sa svim komunikacijskim inicijativama koje države
članice i drugi subjekti u razvojnoj suradnji nesumnjivo planiraju za tu
posebnu godinu.
Kao što pokazano u
Eurobarometru, očigledna potreba za poboljšanjem komunikacija o razvojnoj
suradnji EU-a odgovara općenitoj osjetljivosti građana EU-a za
pomoć siromašnima u zemljama partnerima. Potpora za pomoć zemljama
partnerima trajno je na visokoj razini (85 %). Više od šest od deset
Europljana misli da bi pomoć zemljama partnerima trebalo povećati. No
komunikacijske strategije o razvojnoj strategiji EU-a uvijek treba prilagoditi
nacionalnim prilikama.
EU ima široku i aktivnu mrežu
nevladinih organizacija za razvojnu suradnju koje su usko povezane s
institucijama EU-a. NVO-ovi imaju ključnu ulogu u obraćanju
građanima EU-a i njihovom uključivanju.
Privatni sektor i
međunarodne zaklade sve su aktivniji u razvojnoj suradnji, a stvaratelji
međunarodnog javnog mnijenja postaju važni subjekti u pogledu razvojne
pomoći. Utjecajni su u stvaranju sinergija, uključujući u smislu
komuniciranja o razvojnoj suradnji široj publici.
Gusta mreža Delegacija
Europske unije u cijelom svijetu omogućuje prikupljanje informacija o
rezultatima razvojne suradnje EU-a i širenje tih informacija u partnerskim
zemljama.
Europska godina razvoja 2015. potaknut će
postojeća komunikacijska nastojanja o razvojnoj suradnji EU-a,
pojačat će vidljivost i naglasiti usmjerenost te suradnje na
rezultate.
·      Ciljevi i predložene aktivnosti
Cilj je Europske godine razvoja 2015. informirati
građane EU-a o razvojnoj suradnji EU-a, uz isticanje onoga što Europska
unija već može ostvariti kao najveći donator pomoći u svijetu,
te kako bi mogla učiniti još i više uz udruženu snagu svojih država
članica i institucija.
U okviru Europske godine razvoja 2015. želi se
potaknuti aktivno zanimanje europskih građana za razvojnu suradnju i
poticati osjećaj odgovornosti i prilike u pogledu njihovog sudjelovanja u
određivanju i provedbi politika.
Podići će svijest o ulozi razvojne
suradnje EU-a, koja donosi širok raspon koristi ne samo za primatelje
pomoći već i za građane EU-a u promjenjivom i sve više
međuovisnom svijetu.
Glavne poruke koje treba prenijeti tijekom godine
trebaju proizlaziti iz najnovijih Komunikacija Povećanje učinka
razvojne politike EU-a: Plan za promjenu i Pristojan život za sve,
okončanje siromaštva i pružanje održive budućnosti svijetu[4].
Široki pristup koji obuhvaća i razvojnu
suradnju EU-a i humanitarnu pomoć koristit će se u komuniciranju o
pomoći EU-a tijekom Europske godine razvoja 2015. Tamo gdje to bude
moguće, djelovanje za Europsku godinu razvoja 2015. bit će planirano
i provedeno zajedno sa strateškim partnerima. Već postojeći forumi
bit će stoga korišteni u promidžbi Europske godine razvoja 2015., ali
treba potražiti i inovativna partnerstva.
Sve aktivnosti trebaju biti što je više
moguće približene građanima kako unutar tako i izvan EU-a i njima
lako razumljive. Aktivnosti će biti usmjerene na pojedinačne ciljne
skupine, uključujući mlade, radi postizanja što većeg
učinka.
Postojeće komunikacijske
inicijative koristit će se što je više moguće, npr. Dani europskog
razvoja, inicijativa za obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju (DEAR),
priznanja poput nagrade Lorenzo Natali ili publikacije o razvojnoj suradnji
EU-a poput Godišnjeg izvješća EuropeAida.
Aktivnosti u drugim poljima
politike, npr. vanjskim odnosima, trgovini, proširenju, zapošljavanju i
socijalnoj politici, obrazovanju i kulturi, zdravstvu, poljoprivredi i
istraživanju i inovacijama, već neposredno ili posredno pridonose promicanju
razvoja. Komisija će koristiti ove aktivnosti kako bi i one pridonijele
učinku Europske godine razvoja 2015.
Kao i prethodnih Europskih
godina, dodatne mjere uključit će komunikacijske kampanje,
konferencije, događaje, inicijative, studije i istraživanja na europskoj,
nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, radi prenošenja glavnih poruka,
informiranja o razvojnoj suradnji EU-a i pozivanja građana EU-a na
sudjelovanje i aktivni doprinos. Komisija može odrediti i druge aktivnosti kao
doprinos ciljevima Europske godine razvoja 2015.
Aktivnosti u sklopu Europske godine razvoja 2015.
trebaju biti prilagođene potrebama i okolnostima pojedinačnih država
članica. U obzir će se uzeti stečena iskustva iz prethodnih
Europskih godina. Države članice se poziva na imenovanje nacionalnog
koordinatora Europske godine razvoja 2015. Nacionalni koordinatori blisko
će surađivati sa širokim rasponom dionika, te prema potrebi,
djelovati kao nacionalne agencije odnosno kontakti za mjerodavne aktivnosti EU-a.
U okviru djelovanja Europske godine razvoja 2015.
zajedno s državama članicama u obzir će se uzeti postojeće
komunikacijske strategije svake zemlje. Države članice će tako biti
pozvane komunicirati o razvojnoj suradnji EU-a u najširem smislu.
3.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA
U svibnju 2011. godine, kao odgovor na
početni prijedlog Konfederacije europskih nevladinih organizacija za
pomoć i razvoj (CONCORD), Europski gospodarski i socijalni odbor predložio
je da se 2015. godina odredi kao Europska godina razvoja.
U listopadu 2012. godine, Europski parlament
pozvao je Komisiju da 2015. godinu proglasi Europskom godinom razvoja,
izražavajući nadu da bi to povećalo prepoznatljivost razvojne
suradnje.
O ideji o Europskoj godini razvoja 2015.
neformalno se savjetovalo sa Službama Komisije i Službom za vanjsko djelovanje.
Uspostavljen je neformalni kontakt s Europskim
parlamentom i državama članicama o organizaciji Europske godine razvoja
2015.
Europska godine razvoja 2015. tema je dnevnog reda
redovnog sastanka s glavnim direktorima država članica nadležnih za razvoj
održanog u lipnju 2013. godine.
Razgovori o organizaciji vođeni su s
međuinstitucijskom radnom skupinom za organizaciju Europske godine razvoja
2015. koju čine predstavnici CONCORD-a, Europskoga gospodarskog i
socijalnog odbora, Odbora regija, članovi Europskog parlamenta i
predstavnici država članica.
S planovima za Europsku godinu razvoja 2015.
upoznat je i forum za obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju (DEAR),
čiji je cilj jačanje sposobnosti nevladinih organizacija za podizanje
svijesti i educiranje te uključivanje europske javnosti u iskorjenjivanje
siromaštva u svijetu i socijalnu uključenost. Osnovna ideja te inicijative
široko je prihvaćena pa sve veći broj zahtjeva za dodatne informacije
i aktivnu podršku ukazuje na to da postoji snažno zanimanje.
S obzirom na dimenziju vanjskih odnosa Europske
godine razvoja 2015., neformalni razgovori vođeni su i s međunarodnim
organizacijama.
4.           PRAVNI ELEMENTI
PRIJEDLOGA
·      Pravna osnova
Članak 209. Ugovora o funkcioniranju Europske
unije (UFEU) pravna je osnova za razvoj i provedbu razvojne politike EU-a, kako
je utvrđeno u članku 208.
Člankom 210. UFEU-a utvrđeno je da radi
promicanja komplementarnosti i učinkovitosti njihova djelovanja, Unija i
države članice koordiniraju svoje politike razvojne suradnje i
međusobno se savjetuju, uključujući i u okviru međunarodnih
organizacija i međunarodnih konferencija, o svojim programima
pomoći,. One mogu poduzeti zajedničke aktivnosti. Države članice
doprinose, ako je to potrebno, provedbi programa pomoći Unije. Komisija može pokrenuti svaku korisnu inicijativu radi promicanja
koordinacije.
Glavna svrha prijedloga za odluku o Europskoj
godini razvoja 2015. je podizanje svijesti javnosti o dodanoj vrijednosti
europske dimenzije suradnje u pogledu globalne međuovisnosti i promjena
razvojne politike EU-a.
Ovaj cilj stoga pripada opsegu oba prethodno
navedena članka.
·      Načelo supsidijarnosti
Primarna je odgovornost za podizanje svijesti
građana o razvojnim pitanjima na državama članicama. Djelovanje na
razini Unije upotpunjuje i nadopunjuje nacionalna djelovanja u ovom pogledu,
kako je naglašeno u političkoj deklaraciji Zajednička komunikacija
o Europi koju su 22. listopada 2008. potpisali Europski parlament,
Vijeće i Komisija[5]. S obzirom da zbog potrebe za multilateralnim partnerstvima,
transnacionalnom razmjenom informacija, podizanjem svijesti i širenjem dobre
prakse u cijeloj Uniji, države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve
Europske godine razvoja, i da se stoga, s obzirom na opseg Europske godine
razvoja, na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može
donijeti mjere, u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u
članku 5. Ugovora o Europskoj uniji.
·      Načelo proporcionalnosti
Djelovanje koje će se provoditi u predloženoj
Europskoj godini ne prelazi ono što je potrebno za
ostvarivanje ciljeva. Time je prijedlog u skladu s načelom
proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5.
Ugovora o Europskoj uniji (UEU).
5.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Fleksibilnost za utvrđivanje godišnjih ili
višegodišnjih prioriteta na osnovi proračunskih linija i programa Komisije
osigurava dovoljno financijskog prostora za provedbu Europske godine razvoja
2015. prema postojećem preliminarnom planiranju (vidjeti Prilog).
2013/0238 (COD)
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o Europskoj godini razvoja (2015.)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 209. i članak 210. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[6],
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[7],
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Razvojna suradnja sastoji se
od promicanja ljudskog razvoja i ostvarenja ljudi u svim pogledima,
uključujući kulturnu dimenziju[8].
(2)       Europska unija pruža
pomoć za razvojnu suradnju od 1957. godine i najveći je donator službene
razvojne pomoći u svijetu.
(3)       Lisabonskim ugovorom
čvrsto je ugrađena razvojna politika u vanjsko djelovanje EU-a kao
podrška interesu EU-a za stabilan i prosperitetan svijet. Razvojna politika
također pomaže u rješavanju drugih globalnih izazova i pridonosi
strategiji EU-2020.
(4)       EU je vodeći u
oblikovanju i provedbi ideje o usklađenosti politika za razvoj, kojoj je
cilj jačanje sinergija između politika koje se ne odnose na
pomoć i razvojnih ciljeva.
(5)       Borba protiv siromaštva
ostaje primarni cilj razvojne politike Europske unije, kako je određeno u
članku 21. Ugovora o Europskoj uniji i članku 208. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije.
(6)       Međunarodna zajednica
obvezala se 2000. godine poduzeti konkretne korake do 2015. godine u borbi
protiv siromaštva, donošenjem Milenijskih ciljeva razvoja, ciljeva koje su
prihvatili Unija i njezine države članice.
(7)       Svijet je doživio velike
promjene tijekom proteklih godina, uključujući velike pomake u
globalnoj gospodarskoj i političkoj ravnoteži. Na globalnoj sceni pojavili
su se novi subjekti, uključujući privatne i druge nevladine
sudionike. Dok većina globalnog BDP-a dolazi od iz razvijenih
gospodarstava i gospodarstava u nastajanju, ova potonja sada su postala glavni
pokretači globalnog rasta i već imaju značajan utjecaj na
svjetsko gospodarstvo.
(8)       Trajna potpora za razvojnu
suradnju od ključnog je značaja u svijetu koji se brzo mijenja. Oko
1,3 milijarde ljudi i dalje živi u krajnjem dohodovnom siromaštvu, a potrebe za
ljudski razvoj brojnih drugih još nisu zadovoljene. Nejednakosti unutar zemalja
povećale su se u većini dijelova svijeta. Prirodni okoliš pod
rastućim je pritiskom, a zemlje u razvoju posebno su teško pogođene
učincima klimatskih promjena. Ti su izazovi univerzalni i međusobno
povezani te ih trebaju rješavati sve zemlje zajedničkim djelovanjem.
(9)       (9)        Započete su
rasprave o okviru nakon 2015. godine, a Europska komisija iznijela je svoje
poglede u Komunikaciji Pristojan život za sve, okončanje siromaštva i
pružanje održive budućnosti svijetu[9].
Ovaj prijedlog politike ima za cilj rješavanje nedostataka trenutačnog
razvojnog okvira i utvrđivanje zajedničkog pristupa objedinjavanju
pitanja iskorjenjivanja siromaštva i održivosti u jednom sveobuhvatnom
međunarodnom okviru. Poziva se na Komunikaciju iz 2011. Povećanje
utjecaja razvojne politike EU-a: Plan za promjenu[10], koje je već rezultiralo
većim preusmjeravanjem razvojnih politika EU-a.
(10)     (10)      Europska godina
razvoja 2015. pružit će pravovremenu priliku za podizanje svijesti
opće javnosti o trenutačnom usmjerenju europske razvojne politike.
Informacije su potrebne o načinu na koji Europa, koja je otvorena prema
van, može pomoći osigurati globalnu održivost. To uključuje podizanje
svijesti o globalnoj međuovisnosti i pokazuje da je razvoj više od same
pomoći.
(11)     Godina 2015. trebala bi biti
znakovita i ključna godina, kao zadnja godina za ostvarivanje
zajednički dogovorenih Milenijskih ciljeva razvoja, te tako nudi
jedinstvenu priliku da se razmotre preuzete međunarodne obveza od 2000.
godine. Godina 2015. bit će i godina u kojoj treba donijeti važnu
međunarodnu odluku o razvojnom okviru koji će zamijeniti okvir
Milenijskih ciljeva razvoja u predstojećim desetljećima.
(12)     Ta bi ista godina mogla biti
pravo vrijeme za predstavljanje rezultata razvojne politike EU-a nakon provedbe
načela utvrđenih u Komunikaciji Plan za promjenu donesenoj
2011. godine.
(13)     Ključ za uspješan
učinak djelovanja Unije u području razvoja stupanje je u kojem ono
uživa široku popularnost i političku podršku. Europska bi godina stoga
trebala djelovati kao katalizator za podizanje svijesti, davanje zamaha i
razmjenu najbolje prakse između država članica, lokalnih i
regionalnih tijela, civilnog društva, socijalnih partnera i međunarodnih
institucija i organizacija koje se bave pitanjima razvoja. Njome bi se trebalo
pomoći usmjeravanju političke pažnje i mobiliziranju svih
uključenih radi pokretanja i poticanja daljnjeg djelovanja i inicijativa
na razini Unije i država članica u suradnji s korisnicima razvojne
pomoći i njihovim predstavnicima.
(14)     Istraživanje
Eurobarometra[11] iz listopada 2012. godine pokazalo je snažnu podršku građana EU-a
za pomoć ljudima u partnerskim zemljama (85 %). Usprkos
trenutačnoj gospodarskoj klimi, više od šest od deset Europljana smatra da
pomoć stanovnicima u partnerskim zemljama treba povećati.
Eurobarometar je istovremeno jasno pokazao nedostatak znanja o razvojnoj
suradnji EU-a, što zahtijeva bolju komunikaciju.
(15)     U svojoj rezoluciji od 23.
listopada 2012.[12],
Europski parlament pozvao je Komisiju da 2015. proglasi Europskom godinom
razvoja, izražavajući nadu da bi to povećalo prepoznatljivost
razvojne suradnje.
(16)     Učinkovita suradnja
između svih partnera koji pridonose na razini Unije, nacionalnoj,
regionalnoj i lokalnoj razini temeljni je preduvjet za učinkovitu Europsku
godinu. Lokalni i regionalni partneri imaju posebnu ulogu u promicanju razvojne
politike EU-a.
(17)     Različiti nacionalni
socio-ekonomski i kulturni konteksti i osjetljiva pitanja pozivaju na
decentralizaciju određenih aktivnosti Europske godine na nacionalnoj
razini u skladu s člankom 58. Financijske uredbe[13]. Međutim,
utvrđivanje prioriteta politike na nacionalnoj razini treba koordinirati
Komisija u cilju jamčenja dosljednosti sa strateškim ciljevima Europske
godine.
(18)     Sudjelovanje u financiranim
aktivnostima Europske godine treba biti otvoreno za države članice i
države kandidatkinje korisnice pretpristupne strategije u skladu s općim
načelima i općim uvjetima sudjelovanja tih zemalja u programima Unije,
kako je utvrđeno u Okvirnom sporazumu i odlukama Vijeća za
pridruživanje.
(19)     Potrebno je osigurati
dosljednost i komplementarnost s ostalim djelovanjima Unije, posebno s
Instrumentom za razvojnu suradnju (IRS) uključujući program za
obrazovanje i podizanje svijesti o razvoju (DEAR), Europskim razvojnim fondom
(EFR), Instrumentom za europsko susjedstvo i partnerstvo (ESPI) i drugim
financijskim instrumentima EU-a za vanjsko djelovanje ako se odnose na razvojnu
politiku.
(20)     Financijske
interese Unije treba štititi primjerenim mjerama tijekom cijelog ciklusa
rashoda, uključujući sprječavanje, otkrivanje i ispitivanje
nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno uplaćenih i nepravilno
upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske
sankcije u skladu s Uredbom (EU) br. 966/2012[14] Europskog parlamenta i
Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći
proračun Unije.
(21)     Radi optimizacije
učinkovitosti i djelotvornosti aktivnosti predviđenih za Europsku
godinu razvoja važno je provesti niz pripremnih aktivnosti u 2013. i 2014.
godini.
(22)     Komisija je već poduzela
razne inicijative za promicanje razvojnih politika i informiranje građana
o svojoj razvojnoj suradnji. Te postojeće inicijative treba koristiti što
je više moguće za Europsku godinu 2015.
(23)     Primarna odgovornost za
podizanje svijesti građana o razvojnim pitanjima i dalje je na državama
članicama. Djelovanje na razini Unije upotpunjuje i nadopunjuje nacionalna
djelovanja u tom pogledu, kako je naglašeno u političkoj deklaraciji Zajednička
komunikacija o Europi koju su 22. listopada 2008. potpisali Europski
parlament, Vijeće i Komisija[15].
(24)     S obzirom na to da zbog
potrebe za multilateralnim partnerstvima, transnacionalnom razmjenom
informacija, podizanjem svijesti i širenjem dobre prakse u cijeloj Uniji,
države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve Europske godine razvoja,
i da se stoga, s obzirom na opseg Europske godine razvoja, ti ciljevi na bolji
način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu
s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o
Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je
utvrđeno u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za
ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Predmet
Godina 2015. proglašava se „Europskom godinom
razvoja“ (u daljnjem tekstu: „Europska godina“).
Članak 2.
Ciljevi
Opća svrha Europske godine je:
–
informirati građane EU-a o razvojnoj suradnji
EU-a, naglašavajući ono što Europska unija može već sad ostvariti kao
najveći donator pomoći u svijetu i kako može učiniti još više
udruživanjem zajedničke snage svojih država članica i institucija,
–
potaknuti aktivno zanimanje europskih građana
za razvojnu suradnju i promicati osjećaj odgovornosti i prilike u pogledu
njihova sudjelovanja u oblikovanju i provedbi politike, i
–
podići svijest o ulozi razvojne suradnje EU-a,
kojom se donosi širok raspon koristi ne samo za primatelje pomoći već
i za građane EU-a, u svijetu koji se mijenja i koji je sve više
međuovisan.
Članak 3.
Uključene inicijative
1.           Mjere poduzete radi
ostvarenja ciljeva iz članka 2. mogu uključiti sljedeće
inicijative organizirane na razini Unije ili na nacionalnoj, regionalnoj ili
lokalnoj razini, kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci:
–
komunikacijske kampanje kojima se šire ključne
poruke namijenjene općoj javnosti i pojedinačnim publikama,
uključujući putem društvenih medija,
–
organizacija konferencija, događaja i
inicijativa sa svim mjerodavnim dionicima radi promicanja aktivnog sudjelovanja
i rasprave i podizanja svijesti na europskoj razini,
–
konkretne inicijative u državama članicama
namijenjene promicanju ciljeva Europske godine, posebno razmjenom informacija i
iskustava te dobre prakse među nacionalnim, regionalnim, lokalnim upravama
i drugim organizacijama, i
–
provođenje studija i istraživanja i širenje
njihovih rezultata.
2.           Komisija može odrediti i
druge aktivnosti koje pridonose ciljevima Europske godine i može dopustiti
upućivanja na Europsku godinu u promidžbi tih aktivnosti, ako se time
pridonosi ostvarenju ciljeva iz članka 2.
Članak 4.
Koordinacija s državama članicama
1.           Svaka država članica
pozvana je imenovati nacionalnog koordinatora koji će biti odgovoran za
organizaciju njezinog uključivanja u Europsku godinu te je obvezna informirati
Komisiju o tom imenovanju.
2.           Nacionalni koordinatori, u
uskoj suradnji s Komisijom, savjetuju se i surađuju sa širokim rasponom
mjerodavnih dionika, uključujući civilno društvo, nacionalne
parlamente, socijalne partnere i, prema potrebi, nacionalne agencije ili
kontakte za odgovarajuće programe Unije.
3.           Države članice pozvane
su Komisiji do 1. lipnja 2014. proslijediti svoje predložene programe rada,
koji sadržavaju podatke o nacionalnim aktivnostima planiranima za Europsku
godinu razvoja, u skladu s ciljevima navedenima u članku 2. i podacima o
mjerama utvrđenima u Prilogu.
4.           Prije odobravanja programa
rada, Komisija provjerava jesu li aktivnosti, u skladu s Financijskom uredbom i
njezinim Pravilima primjene, usklađene s ciljevima utvrđenima u ovoj
Odluci.
Članak 5.
Zemlje sudionice
Sudjelovanje u financiranim aktivnostima
Europske godine otvoreno je za:
–
države članice,
–
države kandidatkinje korisnice pretpristupne
strategije u skladu s općim načelima i općim uvjetima
sudjelovanja tih država u programima Unije utvrđenima u Okvirnom sporazumu
i odlukama Vijeća za pridruživanje.
Članak 6.
Koordinacija na razini Unije i provedba
1.           Komisija provodi ovu Odluku
na razini Unije, posebno donošenjem potrebnih odluka o financiranju u skladu s
Uredbama o uspostavljanju Financijskih instrumenata mjerodavnih za predmetna
djelovanja.
2.           Komisija usko surađuje s
državama članicama, Europskim parlamentom, Europskim gospodarskim i
socijalnim odborom, Odborom regija i tijelima i udrugama koje se bave pitanjima
razvoja.
3.           Komisija saziva sastanke
nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene
informacija o provedbi na razini EU-a i na nacionalnoj razini.
4.           Komisija saziva sastanke
dionika i predstavnika europskih organizacija ili tijela koja djeluju u
području razvoja kako bi joj pomogla u provedbi Europske godine na razini
Unije.
5.           Komisija proglašava temu
Europske godine prioritetom u komunikacijskim aktivnostima svojih
predstavništava u državama članicama i delegacijama Europske unije u
partnerskim zemljama. Slično tome, odgovarajuće ključne mreže na
razini Unije koje primaju potporu iz općeg proračuna Unije za svoje
tekuće troškove proglašavaju temu Europske godine prioritetom u svojim
programima rada.
Članak 7.
Dosljednost i komplementarnost
U skladu s Uredbama o uspostavi financijskih
instrumenata mjerodavnih za predmetna djelovanja, Komisija osigurava da su
mjere određene u ovoj Odluci usklađene s drugim programima i
inicijativama Unije, kao i nacionalnim i regionalnim programima i inicijativama
kojima se pomaže postizanju ciljeva Europske godine i koji u potpunosti
dopunjuju postojeće inicijative i resurse Unije te nacionalne i regionalne
inicijative i resurse.
Članak 8.
Pojedinačne odredbe o financijskoj i nefinancijskoj potpori
1.           Za mjere koje se po prirodi
odnose na cijelu Uniju i navedene su u dijelu A Priloga potrebna je nabava ili
dodjela bespovratnih sredstava financiranih iz općeg proračuna Unije
u skladu s Glavom V. i Glavom IV. Financijske uredbe.
2.           Mjere koje se po prirodi
odnose na cijelu Uniju i navedene su u dijelu B Priloga mogu se sufinancirati
iz općeg proračuna Unije.
3.           Komisija može dodijeliti
sufinanciranje svakom nacionalnom koordinacijskom tijelu u skladu s postupkom
iz dijela C Priloga.
4.           Prema potrebi, i ne
dovodeći u pitanje njihove ciljeve i proračun, postojećim
programima koji pridonose promidžbi razvoja može se pružiti potpora Europskoj
godini.
5.           Komisija može odobriti
nefinancijsku potporu za aktivnosti koje su poduzele javne i privatne
organizacije, a koje su u skladu s člankom 3. stavkom 2.
Članak 9.
Zaštita financijskih interesa Unije
1.           Komisija poduzima sve što je
potrebno kako bi osigurala zaštitu financijskih interesa Unije pri
provođenju djelovanja koja se financiraju na temelju ove Odluke, uključujući
primjenu preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih
radnji, učinkovite provjere i, ako se utvrde nepravilnosti, povrat
pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovite,
proporcionalne i odvraćajuće administrativne i financijske sankcije.
2.           Komisija ili njezini
predstavnici i Revizorski sud ovlašteni su provoditi reviziju, na temelju
dokumenata i na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava,
izvođača i podizvođača koji su primali sredstva Unije u
okviru ove Odluke.
3.           Europski ured za borbu protiv
prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i
inspekcije na licu mjesta u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima
Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog Parlamenta i Vijeća od 25. svibnja
1999. o istragama koje vodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)[16] i Uredbom Vijeća
(Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i
inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih
interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti[17] u cilju utvrđivanja je li
došlo do prijevare, korupcije ili druge nezakonite aktivnosti koja šteti
financijskim interesima Unije u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih
sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji se
financira u okviru Odluke.”
Članak 10.
Praćenje i evaluacija
Do 31. prosinca 2016. Komisija Europskom
parlamentu, Vijeću i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru
regija je dostavlja izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj
ocjeni inicijativa predviđenih ovom Odlukom.
Članak
11.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetprvog dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
PRILOG
Podaci
o mjerama iz članka 3.
Provedba
Europske godine bit će usmjerena na široku informacijsku i komunikacijsku
kampanju u cijeloj Uniji koju će dopunjavati djelovanja koja poduzimaju
države članice. Kako djelovanje Unije tako i nacionalno djelovanje može
uključiti civilno društvo, socijalne partnere i ostale dionike u cilju
stvaranja osjećaja vlasništva među glavnim subjektima.
Unija će
odobriti financijsku potporu, uključujući pisana ovlaštenja za
korištenje logotipa kada bude izrađen i drugih materijala povezanih s
Europskom godinom, inicijativama koje provode javne ili privatne organizacije,
u slučaju kada Komisiji pružaju osiguranja da se predmetne inicijative
provode ili će biti provedene 2015. godine i da mogu znatno pridonijeti
ostvarenju ciljeva Europske godine.
A.        IZRAVNE INCIJATIVE
UNIJE
Financiranje
će općenito biti u obliku neposredne nabave roba i usluga u sklopu
postojećih okvirnih ugovora. Ono može biti i u obliku bespovratnih
sredstava. Inicijative mogu uključiti:
–
Informacijske i promidžbene kampanje koje
uključuju:
–
proizvodnju i podjelu audio-vizualnih i tiskanih
materijala koji odražavaju poruke iznijete u članku 2.,
–
događaje visoke vidljivosti i forume za
razmjenu iskustava i dobre prakse,
–
mjere za objavu rezultata i povećanje
prepoznatljivosti programa Europske unije, programa, shema i inicijativa koji
pridonose ciljevima Europske godine,
–
uspostavu informativnih web-mjesta o Europi
(http://europa.eu/index_en.htm)
posvećenih djelovanju poduzetom u kontekstu Europske godine.
–
Ostale inicijative:
–
pružanje jezičnih usluga (prevođenje,
tumačenje, višejezično informiranje),
–
nadzorna istraživanja i revizije na razini Unije
radi ocjene i izvještavanja o pripremama, učinkovitosti i utjecaju
Europske godine.
B.        SUFINANCIRANJE INICIJATIVA UNIJE
Događaji
visoke vidljivosti na europskoj razini koji imaju za cilj podići svijest o
ciljevima Europske godine, po mogućnosti organizirani u suradnji s
državama članicama koje predsjedaju Vijećem u 2015. godini, mogu
primiti bespovratna sredstva Unije do 80 % konačnih troškova
aktivnosti.
C.        SUFINANCIRANJE INICIJATIVA DRŽAVA ČLANICA
Svako nacionalno
koordinacijsko tijelo može dostaviti program rada za sufinanciranje Unije radi
promicanja Europske godine. U programu rada opisuju se pojedinačna
djelovanja nacionalnog koordinacijskog tijela koja će se financirati. Uz
zahtjev je potrebno dostaviti i detaljan planirani proračun u kojem se
navode ukupni troškovi inicijativa ili predloženog programa rada te iznos i
izvori mogućeg sufinanciranja. Konačno sufinanciranje EU-a može
pokriti do 80 % konačnih troškova aktivnosti. Komisija određuje
indikativne iznose koji će biti dostupni za sufinanciranje svakom
nacionalnom koordinacijskom tijelu i rok za podnošenje zahtjeva.
U kriterije treba
se uzeti u obzir broj stanovnika, troškovi života i fiksni iznos za svaku
državu članicu kako bi se jamčila najmanja razina aktivnosti.
ZAKNODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta
prijedloga/inicijative
              1.4.    Cilj/ciljevi
              1.5.    Osnova
prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje
i financijski utjecaj
              1.7.    Predivđena
metoda/metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila
nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustav
upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere
za sprječavanje prijevare i nepravilnosti
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslov/naslovi
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni
utjecaj na rashode
              3.2.1. Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva administrativne prirode
              3.2.4. Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Sudjelovanje
trećih strana u financiranju
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na
prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PROJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Europska
godina razvoja 2015.
1.2.        Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[18]
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
R Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo
djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon
pilot-projekta/pripremnog djelovanja[19]

¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno
na novo djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški
cilj/ciljevi Komisije koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Nema
višegodišnjeg strateškog cilja s obzirom na specifičnost inicijative kakva
je Europska godina
1.4.2.     Posebni cilj/ciljevi i
odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni cilj br.
1. Informirati građane EU-a o razvojnoj
suradnji EU-a i predstaviti rezultate koje Europska unija već može
ostvariti kao najveći donator pomoći u svijetu i što je sposobna
ostvariti ulažući zajedničku snagu njenih država članica i
institucija.
2. Potaknuti aktivno zanimanje europskih
građana za razvojnu suradnju, čineći ih svjesnima njihovih
odgovornosti i prilika u pogledu oblikovanja i provedbe politike.
3. U promjenjivom i sve više međuovisnom
svijetu podići svijest o ulozi razvojne suradnje EU-a do mjere do koje ona
donosi širok raspon koristi ne samo primateljima već i građanima
EU-a.
Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Poglavlje
21 08 — Strategija politike i koordinacija za područje politike „Razvoj i
odnosi s državama skupine ACP (Afrika, Karibi i Pacifik)“; i
Poglavlje 19 11 — Strategija politike i koordinacija
za područje politike „Vanjski odnosi“
1.4.3.     Očekivani
rezultat/rezultati i utjecaj
Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa
trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
1. Informacijska i komunikacijska kampanja
povećava vidljivost razvojne suradnje Europske unije i učinka
razvojnih politika Europske unije u svakodnevnom životu građana.
2. Građani pozitivno odgovaraju i imaju aktivnu
ulogu u organizaciji Europske godine razvoja 2015.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Navesti pokazatelje koji omogućuju
praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
1. Razina opće svijesti i znanja građana
EU-a o razvojnim politikama i instrumentima nakon Milenijskih ciljeva razvoja,
(pomoću Eurobarometra i transparentne pomoći – TR-AID).
2. Broj rezultata u okviru medijske kampanje,
organiziranih konferencija odnosno događaja i aktivnosti organiziranih u
suradnji s organizacijama civilnoga društva i nevladinim subjektima.
3. Razina uključenosti građana EU-a
postignuta aktivnostima u okviru Europske godine razvoja 2015.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative
1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Kratkoročno: informirati građane EU-a o
razvojnoj suradnji EU-a i predstaviti rezultate koje EU već sad može
ostvariti kao najveći donator pomoći u svijetu.
Dugoročno: u promjenjivom i sve više
međuovisnom svijetu, podići svijest o ulozi razvojne suradnje EU-a,
do mjere u kojoj se donosi širok raspon koristi ne samo primateljima
pomoći već i građanima EU-a.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
U skladu s kratkoročnim i dugoročnim
zahtjevima, dati priliku državama članicama i dionicima na svim razinama
da provode i oblikuju politiku i vanjske instrumente razvojne suradnje EU-a.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Prethodne Europske godine dokazale su svoju
vrijednost kao učinkoviti instrumenti podizanja svijesti koji su imali
učinak i na opću javnost i na prenositelje informacija, a stvorile su
sinergije između različitih područja intervencije na razini EU-a
i država članica.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
Europska komisija kao i ostale institucije EU-a
raspolažu širokim rasponom instrumenata u području informiranja o
promicanju razvojne suradnje EU-a poput programa DEAR kojim upravlja Komisija.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
R Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
–
R  prijedlog/inicijativa na snazi od 1. 1. 2015. do 31. 12. 2015.
–
R  financijski utjecaj od 2013. do 2015.
¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
–
provedba s početnim razdobljem osnivanja od
GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja[20]
Za proračun za 2013.
R Centralizirano izravno upravljanje od strane
Komisije
¨ Centralizirano neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
–
¨  izvršne agencije
–
¨  tijela koja su osnovale Zajednice[21]

–
¨  nacionalna tijela javnog sektora/tijela koja pružaju javne usluge
–
¨  osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja na
temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su određene u
odgovarajućem temeljnom aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Decentralizirano upravljanje s trećim zemljama
¨ Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama (navesti)
Iz proračuna za 2014.
R Izravno upravljanje koje provodi Komisija pomoću:
–
¨ njenih odjela, uključujući osoblje u delegacijama Unije;
–
¨  izvršnih agencija;
¨ Zajedničko upravljanje s državama članicama
R Neizravno upravljanje delegiranjem
zadaća provedbe na:
–
¨ treće zemlje ili tijela koja one imenuju
–
¨ međunarodne organizacije i njihove agencije
–
¨ EIB i Europski investicijski fond
–
¨ tijela iz članka 208. i 209. Financijske uredbe
–
R javno-pravna tijela
–
R tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri
u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
–
¨ tijela kojima se upravlja na osnovu privatnog prava države
članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja
pružaju dovoljna financijska jamstva;
–
¨ osobe kojima je povjerena provedba pojedinačnih djelovanja u
Zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici prema Glavi V. UEU-a, i
utvrđena u mjerodavnom osnovnom aktu.
–       Ako je naznačeno više od jednog
načina upravljanja, unesite podatke u odjeljak „Napomene“
Napomene
- Na razini Europske unije sredstvima će upravljati Komisija
neposrednim upravljanjem
- Na nacionalnoj razini država članica sredstvima će
posrednim upravljanjem upravljati Nacionalno koordinacijsko tijelo koje
određuju države članice Europske unije.
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Navesti učestalost i uvjete.
- Ex-post evaluacija
- Program rada Europske godine razvoja
-
Uspostava Upravljačkog odbora
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole
2.2.1.     Utvrđeni rizik/rizici
- Smanjuje se prihvaćanje razvojne suradnje
EU-a
- Pretjerana očekivanja u pogledu učinka
Europske godine razvoja 2015.
- Nedostatak opredjeljenja dionika
- Neprimjerenost aktivnosti usmjerenih prema
građanima
- Nema promjene ponašanja
- Ograničena suradnja medija ili čak
negativna medijska popraćenost
2.2.2.     Informacije o uspostavljenom
sustavu unutarnje kontrole
2.2.3.     Procjena troškova i koristi
kontrola i ocjena očekivane razine rizika od pogreške
- Dijalog s organizacijama civilnoga društva,
državama članicama i institucijama EU-a u pripremi i provedbi Godine
- Redovna procjena rizika tijekom Upravljačkog
odbora
2.3.        Mjere za sprječavanje
prijevara i nepravilnosti
Navesti postojeće ili predviđene
mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevare.
1. Komisija poduzima
odgovarajuće mjere kojima se osigurava da su, kada se provode djelovanja
financirana na temelju ove Odluke, zaštićeni financijski interesi Unije
primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih
aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako su nepravilnosti otkrivene,
povratom pogrešno uplaćenih sredstava te, prema potrebi, učinkovitim,
razmjernim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.
2. Komisija
ili njeni predstavnici i Revizorski sud imaju ovlast revizije, na osnovi
dokumenata i na licu mjesta, nad svim korisnicima bespovratne pomoći,
izvođačima i podizvođačima koji su primili sredstva Unije
na temelju ove Odluke.
3. Europski
ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage,
uključujući provjere i inspekcije na licu mjesta u skladu s odredbama
i postupcima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog
Parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje vodi Europski
ured za borbu protiv prijevara (OLAF)[22]
i Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o
provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite
financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti[23] u cilju utvrđivanja je li
došlo do prijevare, korupcije ili druge nezakonite aktivnosti koja šteti
financijskim interesima Unije u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih
sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji se
financira u okviru Odluke.”
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje
se prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije u okviru rashoda
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodiš-njeg financij-skog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
   || Dif./nedif. ([24])   || zemalja EFTA-e[25]   || zemalja kandidat-kinja[26]   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 IV. – Vanjski odnosi || 21 08 02 – Koordinacija i promidžba svijesti o razvojnim pitanjima; i || Dif. || NE || DA || NE || NE
 IV. – Vanjski odnosi || 19 11 03 – Europska unija u svijetu || Dif. || NE || DA || NE || NE
·      Zatražene nove proračunske linije
Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunskih linija.
 Naslov višegodiš-njeg financij-skog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj […][Naslov………………………………………...……….] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidat-kinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2 točke (b) Financijske uredbe
   || […][XX.YY.YY.YY]   ||   || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
Dodatno financiranje nije zatraženo za Europsku godinu razvoja.
Fleksibilnost za određivanje godišnjih prioriteta na osnovi
proračunskih linija i programa jedinice 04 Glavne uprave za EuropeAid,
transparentnost i komunikaciju ostavlja dovoljno slobodnog prostora za provedbu
Godine na razini 15 milijuna EUR. Ukupni iznos za provedbu Godine
uključuje potrošnju za pripremne i provedbene aktivnosti za Godinu[27]. Stoga unijeti iznosi služe samo za informaciju.
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Broj || IV. naslov – Vanjski odnosi
 DG DEVCO ||   ||   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina N[28]   || Godina N+1 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije 21 08 02 || Preuzete obveze || (1) || 4,980 || 7,500 ||   ||   ||   ||   ||   || 12,480
 Plaćanja || (2) || 1,800 || 3,820 || 6,180 || 1,470 ||   ||   ||   || 13,270
 Broj proračunske linije 19 11 03 || Preuzete obveze || (1a) || 1,490 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1,490
 Plaćanja || (2a) || 0,700 ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 0,700
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe [29] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije || 19 01 04 02 11 or 21 01 04 01 11 or 21 01 04 04 || (3) || 0,150 || 0,150 || 0,150 ||   ||   ||   ||   || 0,450
 UKUPNA odobrena sredstva za DG DEVCO || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 6,620 || 7,650 || 0,150 ||   ||   ||   ||   || 14,420
 Plaćanja || =2+2a +3 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 ||   ||   ||   || 14,420
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 6,470 || 7,500 ||   ||   ||   ||   ||   || 13,970
 Plaćanja || (5) || 2,500 || 3,820 || 6,180 || 1,470 ||   ||   ||   || 13,970
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || 0,150 || 0,150 || 0,150 ||   ||   ||   ||   || 0,450
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA IV. višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || 6,620 || 7,650 || 0,150 ||   ||   ||   ||   || 14,420
 Plaćanja || =5+ 6 || 2,.650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 ||   ||   ||   || 14,420
Aklo prijedlog/inicijativa utječe na više
naslova:
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNE odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1. do 4. višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Preuzete obveze || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi“
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2013.[30] || Godina 2014.[31] || Godina N[32] || Godina N+1 || Unijeti koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO
 DG: DEVCO ||
  Ljudski potencijali || 0,635 || 0,635 || 0,381 ||   ||   ||   ||   || 1,651
  Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 DG DEVCO UKUPNO || Odobrena sredstva || 0,635 || 0,635 || 0,381 ||   ||   ||   ||   || 1,651
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,635 || 0,635 || 0,381 ||   ||   ||   ||   ||
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina N || Godina N+1 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO
 UKUPNE raspodjele za NASLOVE 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 7,255 || 8,285 || 0,531 ||   ||   ||   ||   || 16,071
 Plaćanja || 3,285 || 4,605 || 6,711 || 1,470 ||   ||   ||   || 16,071
Troškovi za
administraciju, uključujući ljudske potencijale, osigurat će se
unutarnjom preraspodjelom unutar Glavne uprave DEVCO.

3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
za poslovanje
–
R Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava za
poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina N || Godina N+1 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO
 UČINCI
 Vrsta[33]   || Prosječan trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Ukupni br. || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1[34] Informirati građane EU-a o razvojnoj suradnji EU-a te posebno prikazati rezultate koje Europska unija već može ostvariti kao najveći donator pomoći u svijetu, te bi se dodatno mogla osloniti na zajedničku snagu svojih država članica i institucija. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Medijske kampanje: videopriopćenja, video spotovi, web-mjesta, PR, seminari za novinare, društveni mediji i dr. ||   ||   || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 6 || 0,920
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 6 || 0,920
 POSEBNI CILJ BR. 2. Potaknuti aktivno zanimanje europskih građana za razvojnu suradnju, učiniti ih svjesnima njihove odgovornosti i prilika za sudjelovanje u oblikovanju i provedbi politika. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Konferencije i događaji: uvodne i završne konferencije, predavanja, događaji visoke razine, popratni događaji, itd.   ||   ||   || 2 || 2,500 || 3 || 0,850 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5 || 3,350
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2 || 2. || 2,500 || 3 || 0,850 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 5 || 3,350
 POSEBNI CILJ BR. 3. Podići svijest o ulozi razvojne suradnje EU-a, koja donosi širok raspon koristi ne samo primateljima pomoći već i građanima EU-a u promjenjivom i sve više međuovisnom svijetu. ||
 Radionice i drugo: radionice, događaji senzibiliziranja javnosti u vizualnom identitatu države članice, promidžbeni materijal, publikacije i tiskovine, studije, sredstva za NVO-e i države članice i dr. ||   ||   || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 8 || 9,700
 Međuzbroj za posebni cilj br.. 3 || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 8 || 9,700
 UKUPNI TROŠAK || 11 || 6,470 || 8 || 7,500 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 19 || 13,970
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
za poslovanje
–
R Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava za
poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
   ||   Godina 2013.   || Godina 2014. || Godina N[35] || Godina N+1 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO
 NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali || 0,635 || 0,635 || 0,381 ||   ||   ||   ||   || 1,651
 Ostali administrtivni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Izvan NASLOVA 5.[36] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali rashodi administrativne naravi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 0,635 || 0,635 || 0,381 ||   ||   ||   ||   || 1,651
Odobrena sredstva za
ljudske potencijale potrebne koordinacijskom timu za organizaciju Europske
godine razvoja 2015. pokrit će se odobrenim sredstvima iz glavne uprave
koje su već dodijeljene za upravljanje djelovanjem i/ili su prenamijnjene
unutar glavne uprave, ako je potrebno, zajedno s dodatnom dodjelom koja može
biti odobrena upravljačkoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka
dodjele uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
3.2.3.2.   Procijenjene potrebe u
pogledu ljudskih potencijala
–
R Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
potencijala.
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih potencijala,
kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše
do jednog decimalnog mjesta)
 ||   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina N             || da N+1 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ||   ||
 || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 5 || 5 || 3 ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[37]   ||
 || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „opće omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy[38]   || - u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || UKUPNO || 5 || 5 || 3 ||   ||   ||   ||
XX se odnosi na
odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
Potrebe za ljudskim
potencijalima koordinacijskog tima za organizaciju Europske godine razvoja 2015
ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je već
povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar
glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu
dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis poslova koji
će se izvršiti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Planiranje i izvršavanje komunikacijskih aktivnosti o Europskoj godini razvoja 2015. u pogledu učinkovitosti u smislu financijskih i vremenskih izdataka, osiguranje međuinstitucijske koordinacije kao i koordinacije s dionicima (državama članicama i civilnim društvima, itd.)
 Vanjsko osoblje || nije primjenjivo
3.2.4.
3.2.5.     Usklađenost s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
–
R Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim
financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku
fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira [39].
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
3.2.6.     Doprinos trećih strana
–
Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje od trećih strana
–
Prijedlogom/inicijativom predviđa se
sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna
mjesta)
   || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA sredstva sufinanciranja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
R Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
–
¨  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
¨         na vlastita sredstva
¨         na razne prihode
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[40]
 Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidi točku 1.6)
 Članak …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Za razne namjenske
prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru
rashoda.
Navesti metodu
izračunavanja utjecaja na prihode.
[1]               Povećanje učinka
razvojne politike EU-a: Plan za promjenu”, Komunikacija
Komisije (2011.) 637 konačna verzija, i zaključci Vijeća od 14.
svibnja 2012.
[2]               Globalna solidarnost: Europljani
i pomoć za razvoj, Posebno istraživanje Eurobarometra 392, listopad
2012.
[3]               To se odnosi na ustrajno
opredjeljenje svjetskih vlada da izdvoje 0,7 % bruto nacionalnog proizvoda
(BNP-a) bogatih zemalja za službenu razvojnu pomoć.
[4]               Povećanje učinka
razvojne politike EU-a: Plan za promjenu, Komunikacija
Komisije (2011.) 637 konačna verzija, i zaključci Vijeća od 14.
svibnja 2012.; Pristojan život za sve, okončanje
siromaštva i pružanje održive budućnosti svijetu,
Komunikacija Komisije (2013.) 92 konačna verzija.
Odluka Europskog parlamenta od 23. listopada 2012. o Planu za promjenu:
budućnost razvojne politike EU-a (2012/2002/INI).
[5]               SL C 13, 20.1.2009., str. 3.
[6]               SL C xxxx, str.
[7]               SL C xxxx, str.
[8]               Odluka Europskog parlamenta od
23. listopada 2012. o Planu za promjenu: budućnost razvojne politike
EU-a (2012/2002/INI).
[9]               Pristojan život za sve, okončanje siromaštva i
pružanje održive budućnosti svijetu, Komunikacija Komisije (2013.) 92
konačna verzija.
[10]             Povećanje učinka razvojne politike EU-a: Plan
za promjenu, Komunikacija Komisije (2011.) 637 konačna verzija,
i zaključci Vijeća od 14. svibnja 2012.
[11]             Globalna solidarnost: Europljani i
pomoć za razvoj, Posebno istraživanje Eurobarometra
392, listopad 2012.
[12]             Rezolucija Europskog parlamenta
od 23. listopada 2012. godine o Planu za promjenu: budućnost razvojne
politike EU-a (2012/2002/INI).
[13]             Uredba (EU, EURATOM) br. 966/2012 Europskog
parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. godine o financijskim pravilima
koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage
Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002.
[14]             SL L 298, 26.10.2012., str. 1
[15]             SL C 13, 20.1.2009., str. 3.
[16]             SL L 136, 31.5.1999., str. 1.
[17]             SL L 292, 15.11.1996., str. 2.
[18]             ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[19]             Kako je navedeno u članku 54. stavku 2.
točki (a) ili (b) Financijske uredbe.
[20]             Pojedinosti o načinima upravljanja i upute na
Financijsku uredbu mogu se naći na mrežnoj stranici BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[21]             Kako je navedeno u članku 185. Financijske
uredbe.
[22]             SL L 136, 31.5.1999., str. 1.
[23]             SL L 292, 15.11.1996., str. 2.
[24]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana
odobrena sredstva.
[25]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[26]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[27]             U 2013. godini, unutar općeg proračuna za 2012.
godinu, Komisija namjerava preraspodijeliti 1 030 000 EUR za pripremne
aktivnosti Europske godine razvoja 2015. koristeći proračunske
raspodjele za 2012. godinu Jedinice 04 Glavne uprave za EuropeAid,
transparentnost i komunikaciju.
[28]             Godina N je godina u kojoj započinje provedba
prijedloga/inicijative.
[29]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[30]             Brojke se zasnivaju na prosječnim troškovima – 127
000 EUR / godišnje po AD/AST
[31]             Idem.
[32]             Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[33]             Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
izgrađenih prometnica itd.).
[34]             Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi…“
[35]             Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[36]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi u
potporu provedbe programa i/ili djelovanja EU-a (prethodno linije „BA“),
posredno istraživanje, neposredno istraživanje.
[37]             UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi
stručnjaci u delegacijama).
[38]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
[39]             Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog
sporazuma (za razdoblje 2007. – 2013.).
[40]             U pogledu tradicionalnih vlastitih sredstava (cestarine,
pristojbe na šećer), naznačeni iznosi moraju biti u neto iznosima,
odnosno bruto iznosi nakon umanjenja od 25% za troškove naplate.


				|

		52015PC0110

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Svete Lucije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak /* COM/2015/0110 final - 2015/0060 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           POLITIČKI I PRAVNI
KONTEKST
U Uredbi
Vijeća (EZ) br. 539/2001[1]
navode se treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku
vanjskih granica država članica i zemlje čiji su državljani izuzeti
od tog zahtjeva. Uredba (EZ) br. 539/2001 primjenjuje se u svim državama
članicama, osim Irske i Ujedinjene Kraljevine.
Uredbom (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća[2] izmijenjena je Uredba
(EZ) br. 539/2001 tako što je 19 zemalja prebačeno u Prilog II. u
kojem se navodi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od
obveze posjedovanja vize. Tih su 19 zemalja sljedeće: Dominika, Grenada,
Kiribati, Kolumbija, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Sveta
Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Samoa, Salomonovi Otoci, Timor-Leste, Tonga,
Trinidad i Tobago, Tuvalu, Ujedinjeni Arapski Emirati i Vanuatu. Uz
upućivanja na svaku od tih zemalja u Prilogu II. navedena je sljedeća
bilješka: „izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana
stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se
treba sklopiti s Europskom unijom”.
Uredba (EU)
br. 509/2014 donesena je 20. svibnja 2014. te je stupila na snagu 9.
lipnja 2014. U srpnju 2014. Komisija je dostavila Vijeću preporuku da je
ovlasti za početak pregovora o sporazumima o ukidanju viza sa svakom od
sljedećih 17 zemalja: Dominikom, Grenadom, Kiribatima, Maršalovim Otocima,
Mikronezijom, Nauruom, Palauom, Svetom Lucijom, Svetim Vincentom i Grenadinima,
Samoom, Salomonovim Otocima, Timor-Lesteom, Tongom, Trinidadom i Tobagom,
Tuvaluom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Vanuatuom[3]. Vijeće je 9.
listopada 2014. dostavilo pregovaračke smjernice Komisiji.
U skladu s uvodnom
izjavom 5. Uredbe (EU) br. 509/2014 i zajedničkom izjavom izdanom u
trenutku donošenja, na Kolumbiju i Peru primjenjuje se poseban postupak kojim
se zahtijeva daljnje ocjenjivanje njihova ispunjavanja odgovarajućih
kriterija, prije nego što Komisija može dostaviti Vijeću preporuke za
odluke o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumima o ukidanju viza s tim
dvjema zemljama. Stoga one nisu uključene u navedenu preporuku
Vijeću.
Pregovori o sporazumu o ukidanju viza sa
Svetom Lucijom i četiri druge karipske zemlje započeli su
12. studenoga 2014. u Bruxellesu. Tijekom tog sastanka mogao se revidirati
cijeli tekst nacrta i postignut je dogovor o većini njegovih aspekata.
Predstavnici karipskih zemalja inzistirali su međutim na pojašnjavanju
određenih odredbi u članku 6. stavku 2. točki (c), članku
8. stavku 1. i članku 8. stavku 4. Nakon nekoliko naknadnih neformalnih
razgovora, Komisija prihvatila manje izmjene tih članaka. Glavni su
pregovarači parafirali sporazum 11. prosinca 2014.
Države članice obaviještene su tijekom
sastanka Radne skupine za vize u okviru Vijeća koji je održan 21.
studenoga 2014.
Sa strane Unije, pravna je osnova sporazuma
članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske
unije (UFEU), u vezi s njegovim člankom 218.
[...] potpisao/la
je Sporazum dana [...] u ime Europske unije. U skladu s člankom 218.
stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) UFEU-a, Europski parlament dao je
svoju suglasnost za sklapanje Sporazuma dana [...].
2.           ISHOD PREGOVORA
Komisija smatra da
su ciljevi koje je Vijeće postavilo u svojim pregovaračkim
smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o ukidanju viza prihvatljiv za
Uniju.
Njegov
konačan sadržaj može se sažeti kako slijedi:
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Svete Lucije omogućava boravak bez vize na državnom
području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana.
Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema
svim građanima EU-a, u sporazum je uključena odredba prema kojoj
Sveta Lucija može suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu
na sve države članice Europske unije te da i Unija može suspendirati
primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
Posebni položaj
Ujedinjene Kraljevine i Irske prikazan je u preambuli.
Područje primjene
Ukidanjem viza obuhvaćene su sve
kategorije osoba (nositelji obične, diplomatske, službene i posebne
putovnice) čija svrha putovanja ne uključuje obavljanje plaćene
aktivnosti. Svaka država članica i Sveta Lucija mogu za tu kategoriju
uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane druge stranke u skladu s primjenjivim
pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osigurala usklađena
provedba, sporazumu je priložena zajednička izjava o tumačenju
kategorije osoba koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.
Trajanje boravka
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Svete Lucije omogućava boravak bez vize na državnom
području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana. Zajednička izjava o tumačenju tog razdoblja od 90 dana
priložena je sporazumu.
Sporazumom se uzima u obzir položaj država
članica koje još ne primjenjuju u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu. Sve dok nisu dio schengenskog prostora bez unutarnjih granica,
ukidanjem viza državljani Svete Lucije stječu pravo boravka od 90 dana u
bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom području svake od tih država
članica (Bugarske, Hrvatske, Cipra i Rumunjske), neovisno o razdoblju
izračunatom za cijeli schengenski prostor.
Teritorijalna primjena
Sporazum sadržava odredbe o njegovoj
teritorijalnoj primjeni: u slučaju Francuske i Nizozemske, ukidanjem viza
državljani Svete Lucije imali bi pravo na boravak samo na europskim
područjima tih država članica.
Izjave
Sporazumu su
priložene i druge zajedničke izjave:
– o potpunom
širenju informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o ukidanju viza i
povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska, i
– o pridruživanju
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna provedbi, primjeni i razvoju
schengenske pravne stečevine.
3.           ZAKLJUČCI
Imajući na umu navedene rezultate,
Komisija predlaže Vijeću da, nakon što dobije suglasnost Europskog
parlamenta, odobri Sporazum između Europske unije i Svete Lucije o
ukidanju viza za kratkotrajni boravak.
2015/0060 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju Sporazuma između Europske
unije i Svete Lucije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u
vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Komisija je u ime Europske
unije pregovarala o Sporazumu sa Svetom Lucijom o ukidanju viza za kratkotrajni
boravak (dalje u tekstu „Sporazum”).
(2)       Sporazum je potpisan, u ime
Europske unije, dana …….2015. i privremeno se primjenjuje od tog datuma,
podložno njegovu mogućem sklapanju na kasniji datum, u skladu s
Odlukom……../……/EU Vijeća od [………….].
(3)       Sporazum bi trebalo odobriti.
(4)       Sporazumom se osniva
Zajednički odbor za upravljanje Sporazumom, koji donosi svoj poslovnik.
Primjereno je osigurati pojednostavnjeni postupak za utvrđivanje
stajališta Unije u ovom slučaju.
(5)       U skladu s Protokolom o
stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode,
sigurnosti i pravde i Protokolom o schengenskoj pravnoj stečevini
uključenoj u okvir Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj
uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se
odredbe Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Sporazum između Europske unije i Svete
Lucije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak odobrava se u ime Unije.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća dostavlja obavijest
predviđenu člankom 8. stavkom 1. Sporazuma[4].
Članak 3.
Komisija, uz pomoć stručnjaka iz
država članica, predstavlja Uniju u Zajedničkom odboru
stručnjaka koji je uspostavljen člankom 6. Sporazuma.
Članak 4.
Stajalište Unije u Zajedničkom odboru
stručnjaka u pogledu donošenja poslovnika, kako se zahtijeva člankom
6. stavkom 4. Sporazuma, utvrđuje Komisija nakon savjetovanja s posebnim
odborom koji imenuje Vijeće.
Članak 5.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka
2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri
prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog
zahtjeva, SL L 81, 21.3.2001., str. 1.
[2]               Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ)
br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju
imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani
izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.
[3]               COM (2014) 467, 17.7.2014.
[4]               Glavno tajništvo Vijeća objavit će dan
stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.
PRILOG
Prijedlogu Odluke Vijeća
o sklapanju Sporazuma između
Europske unije i Svete Lucije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak
SPORAZUM
između Europske unije i Svete Lucije o ukidanju
viza za kratkotrajni boravak
EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”, i
SVETA LUCIJA, dalje u tekstu zajednički
„ugovorne stranke“,
U CILJU daljnjeg razvoja prijateljskih odnosa
između ugovornih stranaka i u želji olakšanja putovanja osiguranjem ulaska
i kratkotrajnog boravka bez viza za svoje građane,
UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o
izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja
čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji
su državljani izuzeti od tog zahtjeva, među ostalim, premještanjem 19
trećih zemalja, uključujući Svetu Luciju, na popis trećih
zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize za
kratkotrajni boravak u državama članicama Europske unije (EU),
IMAJUĆI NA UMU da se u članku 1.
Uredbe (EU) br. 509/2014 navodi da se za tih 19 zemalja izuzeće od
obveze posjedovanja vize primjenjuje od dana stupanja na snagu sporazuma o
izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se zaključuje s Europskom
unijom,
ŽELEĆI zaštititi načelo jednakog
postupanja prema svim građanima EU-a,
UZIMAJUĆI U OBZIR da osobe koje putuju u
svrhu obavljanja plaćene aktivnosti tijekom svojeg kratkotrajnog boravka
nisu obuhvaćene ovim Sporazumom pa se stoga na tu kategoriju nastavljaju
primjenjivati mjerodavna pravila prava Unije i nacionalni propisi država
članica te nacionalni propisi Svete Lucije o obvezi posjedovanja vize ili
o izuzeću od te obveze i o pristupu zapošljavanju,
UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu
Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i
pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir
Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se odredbe ovog
Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
Članak 1.
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Svete Lucije omogućava boravak bez vize na državnom
području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma:
(a) „država članica“ znači svaka
država članica Europske unije, osim Ujedinjene Kraljevine i Irske;
(b) „građanin Europske unije“ znači
državljanin države članice iz točke (a);
(c) „državljanin Svete Lucije“ znači
svaka osoba koja ima državljanstvo Svete Lucije;
(d) „schengenski prostor“ znači prostor
bez unutarnjih granica koji se sastoji od državnih područja država
članica iz točke (a) koje primjenjuju schengensku pravnu
stečevinu u cijelosti.
Članak 3.
Područje primjene
1. Građani Europske unije koji imaju
valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu od
države članice, mogu bez vize ući na državno područje Svete
Lucije i na njemu boraviti u razdoblju navedenom u članku 4. stavku 1.
Državljani Svete Lucije koji imaju valjanu
običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu od Svete
Lucije, mogu bez vize ući na državno područje država članica i
na njemu boraviti u razdoblju navedenom u članku 4. stavku 2.
2. Stavak 1. ne primjenjuje se na osobe koje
putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.
Za tu kategoriju osoba svaka država
članica može zasebno uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane Svete
Lucije ili je može ukinuti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ)
br. 539/2001.
Sveta Lucija može za tu kategoriju osoba
donijeti odluku o obvezi posjedovanja vize ili o njezinu ukidanju za državljane
svake države članice zasebno u skladu sa svojim nacionalnim pravom.
3. Ukidanje obveze posjedovanja vize koje je
predviđeno ovim Sporazumom primjenjuje se ne dovodeći u pitanje
propise ugovornih stranaka u vezi s uvjetima za ulazak i kratkotrajni boravak.
Države članice i Sveta Lucija zadržavaju pravo odbiti ulazak i
kratkotrajni boravak na svojim državnim područjima ako nije ispunjen jedan
od tih uvjeta ili više njih.
4. Ukidanje obveze posjedovanja vize
primjenjuje se bez obzira na vrstu prijevoza kojim se koristi za prelazak
granica ugovornih stranaka.
5. Pitanja koja nisu obuhvaćena ovim
Sporazumom uređena su pravom Unije, nacionalnim propisima država
članica i nacionalnim pravom Svete Lucije.
Članak 4.
Trajanje boravka
1. Građani Europske unije mogu boraviti
na državnom području Svete Lucije najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana.
2. Građani Svete Lucije mogu boraviti na
državnom području država članica koje u cijelosti primjenjuju
schengensku pravnu stečevinu najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180
dana. To razdoblje izračunava se neovisno o trajanju boravka u državi
članici koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu.
Građani Svete Lucije mogu boraviti
najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom području
svake države članice koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku
pravnu stečevinu, neovisno o izračunatom trajanju boravka na državnom
području država članica koje primjenjuju schengensku pravnu
stečevinu u cijelosti.
3. Ovim se Sporazumom ne utječe na
mogućnost Svete Lucije i država članica da produlje razdoblje boravka
na više od 90 dana u skladu s nacionalnim pravom i pravom Unije.
Članak 5.
Teritorijalna primjena
1. U pogledu Francuske Republike odredbe ovog
Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Francuske Republike.
2. U pogledu Kraljevine Nizozemske odredbe
ovog Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Kraljevine
Nizozemske.
Članak 6.
Zajednički odbor za upravljanje
Sporazumom
1. Ugovorne stranke osnivaju zajednički
odbor stručnjaka (dalje u tekstu „Odbor”) koji se sastoji od predstavnika
Europske unije i predstavnika Svete Lucije. Uniju predstavlja Europska
komisija.
2. Odbor, među ostalim, ima sljedeće
zadatke:
(a) nadzor provedbe ovog Sporazuma;
(b) predlaganje izmjena ili dopuna ovom
Sporazumu;
(c) davanje prijedloga za rješavanje sporova
koji proizlaze iz tumačenja ili primjene odredaba ovog Sporazuma.
3. Odbor se, prema potrebi, sastaje na zahtjev
jedne ugovorne stranke.
4. Odbor donosi svoj poslovnik.
Članak 7.
Odnos između ovog Sporazuma i
postojećih bilateralnih sporazuma o ukidanju obveze posjedovanja viza
između država članica i Svete Lucije
Ovaj Sporazum ima prednost pred odredbama
svakog bilateralnog sporazuma ili dogovora zaključenog između
pojedinih država članica i Svete Lucije ako se njihovim odredbama
uređuju pitanja koja ulaze u područje primjene ovog Sporazuma.
Članak 8.
Završne odredbe
1. Ugovorne stranke ratificiraju ili
odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim mjerodavnim unutarnjim postupcima i
Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon kasnijeg datuma od dva
datuma na koji su ugovorne stranke priopćile jedna drugoj da su navedeni
postupci okončani.
2. Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno
vrijeme, osim ako se otkaže u skladu sa stavkom 5.
3. Ovaj se Sporazum može izmijeniti pisanim
sporazumom ugovornih stranaka. Izmjene stupaju na snagu nakon što ugovorne
stranke obavijeste jedna drugu o okončanju unutarnjih postupaka potrebnih
u tu svrhu.
4. Svaka ugovorna stranka može suspendirati
provedbu cijelog ili dijela ovog Sporazuma, posebno zbog javnog poretka,
zaštite nacionalne sigurnosti ili zaštite javnog zdravlja, nezakonite
imigracije ili ponovnog uvođenja obveze posjedovanja vize od strane neke
od ugovornih stranaka. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj
stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina stupanja na snagu. Ugovorna
stranka koja je suspendirala primjenu ovog Sporazuma bez odgode
obavješćuje drugu ugovornu stranku o prestanku postojanja razloga za
suspenziju te ukida suspenziju.
5. Svaka ugovorna stranka može otkazati ovaj
Sporazum pisanom obaviješću drugoj ugovornoj stranci. Ovaj Sporazum
prestaje važiti 90 dana od datuma takve obavijesti.
6. Sveta Lucija može suspendirati primjenu
ovog Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
7. Unija može suspendirati primjenu ovog
Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
Sastavljeno u Bruxellesu, u dva primjerka
svaki na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom,
francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom,
malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri
čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O ISLANDU, NORVEŠKOJ,
ŠVICARSKOJ I LIHTENŠTAJNU
Ugovorne stranke primaju na znanje bliski
odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna,
posebno na temelju sporazuma od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o
pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne
stečevine.
U takvim je okolnostima poželjno da tijela
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Svete Lucije, s
druge strane, bez odlaganja sklope bilateralne sporazume o ukidanju viza za
kratkotrajni boravak koji bi sadržavali odredbe kao u ovom Sporazumu.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
KATEGORIJE OSOBA KOJE PUTUJU U SVRHU OBAVLJANJA PLAĆENE AKTIVNOSTI U
SKLADU S ČLANKOM 3. STAVKOM 2. OVOG SPORAZUMA
Želeći osigurati zajedničko
tumačenje, ugovorne stranke suglasne su da, za potrebe ovog Sporazuma,
kategorija osoba koje obavljaju plaćenu aktivnost obuhvaća osobe koje
ulaze na državno područje druge ugovorne stranke u svrhu obavljanja
plaćenog zanimanja/aktivnosti kao zaposlenik ili pružatelj usluga.
Ta kategorija ne bi trebala obuhvaćati:
— poslovne osobe, tj. osobe koje putuju za
potrebe poslovanja (bez sklapanja radnog odnosa u državi druge ugovorne
stranke),
— sportaše i umjetnike koji obavljaju
aktivnost na ad hoc osnovi,
— novinare koje je uputila medijska kuća
iz njihove matične države, i
— pripravnike u poduzećima.
Provedbu ove izjave nadzire zajednički
odbor prema svojim nadležnostima u skladu s člankom 6. ovog Sporazuma, te
može predložiti izmjene ako to na temelju iskustava ugovornih stranaka smatra
potrebnim.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
RAZDOBLJA OD 90 DANA U BILO KOJEM RAZDOBLJU OD 180 DANA KAO ŠTO JE NAVEDENO U
ČLANKU 4. OVOG SPORAZUMA
Ugovorne stranke suglasne su da razdoblje od
najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana kako je utvrđeno u
članku 4. ovog Sporazuma znači neprekidni posjet ili nekoliko
uzastopnih posjeta čije ukupno trajanje ne prelazi 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana.
Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu
pomičnog referentnog razdoblja od 180 dana, računajući
retroaktivno svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se
provjerilo poštuje li se i dalje uvjet maksimalno dozvoljenog boravka od 90 dana
u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Među ostalim, to znači da se u
slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dozvoljava novi
boravak u trajanju do 90 dana.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O INFORMIRANJU
GRAĐANA O SPORAZUMU O UKIDANJU VIZA
Priznajući važnost transparentnosti za
građane Europske unije i Svete Lucije, ugovorne stranke suglasne su
osigurati potpuno širenje informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o
ukidanju viza i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska.


				|

		52014PC0203

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije /* COM/2014/0203 final - 2014/0118 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
U okviru Europske susjedske politike (ESP),
postupno otvaranje određenih programa i agencija Europske unije za
sudjelovanje partnerskih zemalja ESP-a jedna je od brojnih mjera za promicanje
reformi, modernizacije i tranzicije u susjedstvu Europske unije. Komisija je
taj strateški aspekt opširnije iznijela u Komunikaciji iz prosinca 2006. „o
općem pristupu kojim se partnerskim zemljama Europske susjedske politike
omogućuje sudjelovanje u agencijama i programima Zajednice”[1].
Vijeće je u svojim zaključcima od 5.
ožujka 2007. podržalo taj pristup[2].

Na temelju te Komunikacije i tih
zaključaka Vijeće je 18. lipnja 2007. Komisiji izdalo smjernice za
pregovore s Alžirom, Armenijom, Azerbajdžanom, Egiptom, Gruzijom, Izraelom,
Jordanom, Libanonom, Moldovom, Marokom, Palestinskom samoupravom, Tunisom i
Ukrajinom o okvirnim sporazumima o općim načelima njihova
sudjelovanja u programima Zajednice[3].

U lipnju 2007. Europsko vijeće[4] ponovno je potvrdilo
iznimnu važnost ESP-a i podržalo Izvješće predsjedništva o napretku[5], koje je podneseno na
sastanku Vijeća 18. i 19. lipnja 2007., kao i s tim povezane
zaključke Vijeća[6].
U tom se izvješću podsjeća na smjernice Vijeća za pregovore o
odgovarajućim dodatnim protokolima
Zajedničkim priopćenjem Komisije i
Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku
„Novi odgovor na promjene u susjedstvu”[7],
koje je Vijeće podržalo u zaključcima od 20. lipnja 2011., dodatno je
naglašeno da EU namjerava olakšati sudjelovanje partnerskih zemalja u programima
EU-a.
Protokoli su dosad potpisani s Armenijom,
Gruzijom, Izraelom, Jordanom, Moldovom, Marokom i Ukrajinom.
Tunis je u prosincu 2013. izrazio interes za
sudjelovanje u brojnim programima otvorenima za partnerske zemlje Europske
susjedske politike. Priložen je tekst Protokola sklopljenog s Tunisom.
Ovime Komisija podnosi prijedlog odluke
Vijeća o sklapanju Protokola. Taj protokol sadrži okvirni sporazum o
općim načelima sudjelovanja Tunisa u programima Unije. On sadrži
standardne uvjete koji bi se trebali primjenjivati u svim partnerskim zemljama
Europske susjedske politike s kojima se trebaju sklopiti takvi protokoli.
U skladu s člankom 218. stavkom 6.
točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije zahtijeva se suglasnost
Europskog parlamenta za sklapanje ovog Protokola.
Komisija istodobno podnosi prijedlog odluke
Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni navedenog Protokola.
Vijeće se poziva da donese sljedeći
prijedlog odluke.
2014/0118 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski
sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država
članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom
sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima
sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 212. u vezi s člankom 218.
stavkom 6. točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
parlamenta[8],

budući da:
(1)       Protokol uz Euro-mediteranski
sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom
sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o općim
načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije (dalje u tekstu
„Protokol”) potpisan je u ime Unije…
(2)       Cilj je Protokola utvrditi
financijska i tehnička pravila koja Tunisu omogućuju sudjelovanje u
određenim programima Unije. Horizontalni okvir uspostavljen Protokolom
navodi načela gospodarske, financijske i tehničke suradnje te
Republici Tunisu omogućuje primanje tehničke pomoći, osobito
financijske pomoći, koju će Europska Unija pružiti u skladu sa svojim
programima. Taj se okvir primjenjuje samo na one programe Unije za koje je u
osnivačkim pravnim aktima predviđena mogućnost sudjelovanja
Tunisa. Potpisivanje i privremena primjena Protokola stoga ne podrazumijevaju
izvršavanje ovlasti na temelju raznih sektorskih politika koje se programima
ostvaruju, a koje se izvršavaju pri uspostavi programâ.
(3)       Protokol bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Protokol uz Euro-mediteranski sporazum o
pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s
jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane, o okvirnom sporazumu
između Europske unije i Republike Tunisa o općim načelima
sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije (dalje u tekstu „Protokol”)
ovime se odobrava u ime Unije[9].

Članak 2.
Predsjednik Vijeća određuje osobu ovlaštenu u ime Europske
unije i njezinih država članica izdavati obavijesti predviđene
člankom 10. Protokola, radi izražavanja suglasnosti Europske unije i
njezinih država članica da ih Protokol obvezuje.
Datum kad Protokol stupa na snagu objavit
će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Komisija je ovlaštena u ime Unije odrediti posebne uvjete za
sudjelovanje Tunisa u bilo kojem programu, uključujući financijski
doprinos koji treba platiti. Komisija obavješćuje
odgovarajuću radnu skupinu Vijeća.
Članak
4.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               COM (2006.) 724 završna verzija od 4. prosinca 2006.
[2]               Zaključci GAERC-a od 5. ožujka 2007.
[3]               Odluka Vijeća (dokument s ograničenim
pristupom) kojim se Komisija ovlašćuje pregovarati o protokolima […],
dokument 10412/07.
[4]               Zaključci Predsjedništva – – Bruxelles, 21. i 22.
lipnja 2007., dokument 11177/07.
[5]               Izvješće predsjedništva o napretku u „Jačanju
Europske susjedske politike”, dokument 10874/07.
[6]               Zaključci o jačanju Europske susjedske
politike koje je donijelo Vijeće za opće poslove i vanjske odnose 18.
lipnja 2007., dokument 11016/07
[7]               COM (2011.) 303 završna verzija od 25. svibnja 2011.
[8]               SL C ... od ..., str. ....
[9]
PRILOG
PROTOKOL
uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i
njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge
strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Tunisa o
općim načelima sudjelovanja Republike Tunisa u programima Unije

EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”,
s jedne strane,
i
REPUBLIKA TUNIS, dalje u tekstu „Tunis”,
s druge strane,
dalje u tekstu
zajednički nazvane „stranke”
budući da:
(1)          Tunis je sklopio
Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i
njihovih država članica, s jedne strane, i Tunisa, s druge strane (dalje u
tekstu „Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. ožujka 1998.;
(2)          Europsko je vijeće na
zasjedanju u Bruxellesu 17. i 18. lipnja 2004. pozdravilo prijedloge
Komisije u pogledu Europske susjedske politike (ESP) i podržalo s tim povezane
zaključke Vijeća od 14. lipnja 2004.;
(3)          Vijeće je u mnogim
drugim prilikama u svojim zaključcima podržalo tu politiku;
(4)          Vijeće
je 5. ožujka 2007. izrazilo potporu općem pristupu opisanom
u Komunikaciji Europske komisije COM(2006) 724 završna verzija
od 4. prosinca 2006., kojim se zemljama partnerima Europske
susjedske politike omogućuje sudjelovanje u radu agencija Zajednice i u
programima Zajednice na temelju svojih zasluga i kad za to postoji zakonska
osnova;
(5)          Tunis je izrazio želju za
sudjelovanjem u više programa Unije;
(6)          Sporazumom između
Europske komisije, koja djeluje u ime Unije, i Tunisa trebalo bi
odrediti posebne uvjete za sudjelovanje u svakom pojedinačnom programu, a
posebno u vezi s financijskim doprinosom te s
postupcima izvješćivanja i evaluacije,
SPORAZUMJELE SU SE:
Članak 1.
Tunisu je dopušteno
sudjelovanje u svim sadašnjim i budućim programima Unije koji su otvoreni
za sudjelovanje Tunisa, u skladu s odredbama kojima se donose takvi programi.
Članak 2.
Tunis daje
financijske doprinose u opći proračun Europske unije u skladu s
konkretnim programima Unije u kojima sudjeluje.
Članak 3.
Predstavnici Tunisa
mogu, u pitanjima koja se odnose na Tunis, sudjelovati kao promatrači u
upravljačkim odborima koji su nadležni za praćenje programa Unije u
kojima Tunis daje financijske doprinose.
Članak 4.
Projekti i
inicijative koje predlože sudionici iz Tunisa podliježu, koliko god je to
moguće, jednakim uvjetima, pravilima i postupcima koji se za takve
programe primjenjuju u državama članicama.
Članak 5.
Posebni uvjeti za
sudjelovanje Tunisa u svakom pojedinačnom programu, posebno u vezi s
financijskim doprinosom koji treba platiti te s postupcima izvješćivanja i
vrednovanja, utvrđuju se sporazumom između Europske komisije i
nadležnih tijela Tunisa na temelju kriterija utvrđenih dotičnim
programima.
Ako Tunis zatraži
vanjsku pomoć Unije kako bi sudjelovao u određenom programu Unije na
temelju članka 3. Uredbe (EU) br. 232/2014 Europskog parlamenta
i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavljanju Europskog
instrumenta za susjedstvo ili slijedom svake slične uredbe kojom se
predviđa vanjska pomoć Unije u korist Tunisa koja bi se mogla donijeti
u budućnosti, uvjeti pod kojima se Tunis koristi vanjskom pomoći
Unije određuju se sporazumom o financiranju.
Članak 6.
U skladu s Uredbom
(EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od
25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na
opći proračun Unije i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EU,
Euratom) br. 1605/2002, u svakom sporazumu sklopljenom u skladu s
člankom 5. određuje se da će financijsku kontrolu ili reviziju
ili druge provjere, uključujući administrativne istrage, provoditi
Europska komisija, Europski ured za borbu protiv prijevara i Europski
revizorski sud, ili će one biti pod njihovom nadležnosti.
Potrebno je sastaviti
detaljne odredbe o financijskoj kontroli i reviziji, administrativnim mjerama,
kaznama i povratu isplaćenih sredstava, kako bi se Europskoj komisiji,
Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Revizorskom sudu dodijelila
ovlaštenja koja su jednakovrijedna njihovim ovlaštenjima u odnosu na korisnike
ili ugovaratelje s poslovnim nastanom u Uniji.
Članak 7.
Ovaj protokol o
okvirnom sporazumu primjenjuje se u razdoblju u kojem je Euro-mediteranski
sporazum na snazi.
Protokol potpisuju i
odobravaju stranke u skladu sa svojim odgovarajućim postupcima.
Svaka stranka može
otkazati ovaj Protokol pisanom obaviješću drugoj stranki. Ovaj Protokol
raskida se šest mjeseci od datuma takve obavijesti.
Raskid Protokola
nakon otkazivanja bilo koje od stranaka nema utjecaja na provjere i kontrole
koje se prema potrebi provode u skladu s odredbama utvrđenima u
člancima 5. i 6.
Članak 8.
Najkasnije tri godine
od stupanja na snagu ovog Protokola, i svake treće godine nakon toga, obje
stranke mogu preispitati provedbu ovog Protokola na temelju stvarnog
sudjelovanja Tunisa u programima Unije.
Članak 9.
Ovaj se Sporazum
primjenjuje, s jedne strane, na državnim područjima gdje se primjenjuje
Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije i pod
uvjetima utvrđenima u tim ugovorima te, s druge strane, na državnom
području Tunisa.
Članak 10.
Do
njegova stupanja na snagu, stranke su suglasne privremeno primjenjivati odredbe
ovog Protokola od datuma njegova potpisivanja, u
očekivanjuzavršetka postupaka potrebnih za njegovo sklapanje.
Ovaj Protokol stupa
na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon dana kad su stranke jedna
drugu diplomatskim kanalima obavijestile o završetku postupaka potrebnih
za njegovo stupanje na snagu.
Članak 11.
Ovaj je Protokol sastavni dio Euro-mediteranskog
sporazuma o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Tunisa, s druge strane.
Članak 12.
Ovaj Protokol sastavljen je u po dva primjerka na arapskom,
bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom,
grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom,
nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri
čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
Sastavljeno u Bruxellesu

Za Europsku uniju
Za Republiku Tunis