               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.2.2016.
            COM(2016) 67 final
            2016/0039(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu
            {SWD(2016) 30 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi

               Usporedno s dugotrajnim i osjetljivim procesom političke tranzicije nakon revolucije 2011. na tunisko su gospodarstvo nepovoljno utjecali trajni unutarnji nemiri, regionalna nestabilnost (uključujući utjecaj sukoba u Libiji) te slabo međunarodno okruženje (osobito u europodručju). Ti su nepovoljni događaji znatno usporili njegov rast te oslabili njegov fiskalni položaj i bilancu plaćanja. U 2015., uglavnom kao posljedica negativnog utjecaja terorističkih napada na gospodarstvo (osobito na turizam, prometni sektor i ulaganja) te prekida u proizvodnji zbog socijalnih nemira, predviđanja rasta primjetno su revidirana naniže, a situacija negativno utječe na već krhku bilancu plaćanja i fiskalni položaj, čime nastaju znatne potrebe za financiranjem.

               Istodobno zemlja i dalje poduzima značajne korake prema konsolidaciji demokratskih mehanizama, primjerice odobrenjem novog ustava u siječnju 2014., iako su političku tranziciju obilježile poteškoće i razdoblja nestabilnosti.

               Sredinom travnja 2013. Tunis je postigao dogovor s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) o stand by aranžmanu u trajanju od 24 mjeseca i iznosu od 1,75 milijardi USD, koji je Odbor MMF-a odobrio u lipnju 2013. te je njegovo trajanje naknadno produljeno do prosinca 2015. Osim toga, u kolovozu 2013. Tunis je od EU-a zatražio dodatnu makrofinancijsku pomoć. Kao odgovor na to u prosincu 2013. Europska komisija predložila je makrofinancijsku pomoć u iznosu od 250 milijuna EUR u obliku zajmova (makrofinancijska pomoć I.), što su suzakonodavci u podignuli na 300 milijuna EUR i odobrili u svibnju 2014. Memorandum o razumijevanju u kojemu se definiraju uvjeti politike povezani s tim zajmom stupio je na snagu u ožujku 2015.

               Nakon dovršetka šeste revizije programa MMF-a prošlog rujna Tunis je zatražio sljedeći aranžman s MMF-om, vjerojatno u trajanju od četiri godine. Novi program MMF-a još je uvijek predmet pregovora, ali očekuje se da će u proljeće 2016. biti poslan Odboru MMF-a na odobrenje. Program makrofinancijske pomoći I. provodi se, unatoč određenom kašnjenju. Prva je tranša isplaćena 7. svibnja 2015., a druga 1. prosinca 2015., nakon što je Tunis ispunio uvjete dogovorene memorandumom o razumijevanju. Očekuje se da će treća i posljednja tranša biti isplaćena u drugom tromjesečju 2016., ako se ispune uvjeti iz memoranduma o razumijevanju.

               U tom kontekstu, u dopisu predsjedniku Junckeru iz kolovoza 2015., tuniski premijer zatražio je od EU-a drugi program makrofinancijske pomoći u iznosu od 500 milijuna EUR koji bi pratio sljedeći program MMF-a, a taj je zahtjev ponovio ministar razvoja, suradnje i ulaganja u dopisu iz prosinca. S obzirom na snažan utjecaj sigurnosne situacije na gospodarstvo Tunisa i potrebe za vanjskim financiranjem tijekom razdoblja konsolidacije njegove političke tranzicije, te nakon ažurirane procjene potreba te zemlje za vanjskim financiranjem provedene u suradnji s MMF-om, Europska komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog za odobrenje drugog programa makrofinancijske pomoći (makrofinancijska pomoć II.) Republici Tunisu u obliku srednjoročnih zajmova i u iznosu od najviše 500 milijuna EUR. Predloženi iznos u skladu je i s očekivanim opsegom programa MMF-a, znatnim rizicima s kojima se trenutačno suočava tunisko gospodarstvo te sa snažnom predanošću kojom EU podupire političku i gospodarsku tranziciju Tunisa.

               Uz predloženi novi program makrofinancijske pomoći Tunis bi lakše pokrio dio preostalih potreba za vanjskim financiranjem, procijenjenih na 2,9 milijardi USD za razdoblje 2016. – 2017., u kontekstu novog programa MMF-a. Njime bi se smanjili kratkoročni rizici za bilancu plaćanja i proračun tog gospodarstva, te bi on bio u skladu s programima prilagodbe i reforme koji bi se trebali dogovoriti s MMF-om i Svjetskom bankom, kao i s reformama dogovorenima u okviru proračunske potpore EU-a, posebno s ugovorima o izgradnji države (Programme d’Appui à la Relance, PAR). Predložena makrofinancijska pomoć II. u skladu je sa smjernicama europske politike susjedstva (EPS) te s nastojanjima međunarodne zajednice da pomognu Tunisu u ovim teškim vremenima, primjerice inicijativom Partnerstva iz Deauvillea čelnika zemalja članica G7.

               U tom kontekstu, kako je objašnjeno u radnom dokumentu službi Komisije priloženom uz ovaj Prijedlog, Komisija smatra, među ostalim i na temelju procjene političke situacije Europske službe za vanjsko djelovanje, da su ispunjeni politički i ekonomski preduvjeti za program makrofinancijske pomoći u predloženom iznosu i predložene vrste.

               Opći kontekst

               Nakon dvije godine stabilnog, ali niskog rasta BDP-a, u kontekstu programa MMF-a (2,3 % i u 2013. i u 2014.), rast za 2015. revidiran je naniže na 0,5 %, u usporedbi s predviđanjem od 3 % s početka godine. Gospodarstvo Tunisa znatno je nazadovalo, uglavnom kao posljedica terorističkih napada 2015., koji su utjecali na ključne gospodarske sektore. Utjecaj napadâ na turistički sektor (čiji je doprinos BDP-u 7 %, te zapošljava oko 15 % radne snage) i na prometni sektor (s jednakim doprinosom BDP-u, od 7 %, od čega 20 % ovisi o turističkim putovanjima), te na raspoloženje stranih ulagača, zajedno s poremećajima u proizvodnji fosfata, prometu i drugim sektorima (zbog prekida rada i štrajkova), pridonijeli su toj reviziji naniže. Tuniske vlasti, kao i MMF, očekuju ubrzanje rasta u 2016., uz spori oporavak turističkog sektora i normalizaciju domaće proizvodnje, ako ne bude dodatnih šokova. Ipak, taj polazni scenarij uključuje veliki negativni rizik.

               U svakom slučaju, te niske stope rasta neće biti dostatne za značajno smanjenje stope nezaposlenosti, koja je i dalje visoka (15 %), osobito među mladima i osobama s diplomom (iznad 30 %) te ženama (21,6 %). Nadalje, otprilike 50 % radnika u dobi između 15 i 24 i dalje je zaposleno u neslužbenom gospodarstvu.

               Prosječna stopa inflacije 2014. iznosila je 5,5 % te bilježi silazni trend, kao posljedica pada međunarodnih cijena robe, stabilne domaće proizvodnje hrane, slabljenja domaće potražnje te razborite monetarne politike. Očekuje se da će ukupna stopa inflacije 2015. pasti na prosječno 4,9 % te ostati na razini od 4 % tijekom idućih 5 godina.

               Nakon stezanja monetarne politike od 2012. do sredine 2014. zbog pritiska inflacije i pogoršanja vanjskog salda i fiskalne bilance, središnja banka prošlog je listopada snizila svoju referentnu stopu za 50 baznih bodova (na 4,25 %) radi poticanja rasta BDP-a, koji je bio sve slabiji, usred pada inflacije mjerene indeksom potrošačkih cijena.

               Kad je riječ o javnim financijama, Tunis je 2014. postigao određeni stupanj fiskalne konsolidacije, kad je strukturni fiskalni saldo (u koji pak nisu uključeni troškovi dokapitalizacije banaka te druge jednokratne mjere) pao s 5,1 % BDP-a, koliko je iznosio 2013., na 4,2 % BDP-a. Međutim očekuje se da će strukturni deficit u 2015. narasti na 4,7 % BDP-a, uglavnom zbog mjera u području rashoda poduzetih u razdoblju nakon terorističkih napada te unatoč uštedama na strani rashoda nastalih zbog cijena nafte koje su bile niže od očekivanih. Zakonom o proračunu iz 2016. predviđa se smanjenje strukturnog deficita na 4,2 % BDP-a, koje će se postići ponajprije povećanjem prihoda (dijelom zbog uvođenja PDV-a) te smanjenjem rashoda za subvencije (uglavnom na temelju pretpostavki o nižoj međunarodnoj cijeni nafte te stabilnom tečaju. Ipak, predviđeno zapošljavanje otprilike 15 000 dodatnih javnih službenika (uglavnom u sektoru obrane i sektoru sigurnosti) dovest će do povećanja izdataka za plaće.

               U međuvremenu, i dalje raste dug opće države, koji je 2014. dosegnuo 50 % BDP-a te se predviđa da će do kraja 2018. dosegnuti vrhunac od 61 % BDP-a, prije početka preokretanja trenda. Osim toga, planira se znatno povećanje amortizacija javnog duga u naredne dvije godine (od otprilike 600 milijuna USD u 2015. na više od 1,4 milijarde USD u 2017. te gotovo 1,2 milijarde USD u 2018.).

               U pogledu bilance plaćanja, 2014. dodatno se povećao deficit tekućeg računa, dosegnuvši 8,9 % BDP-a, u usporedbi s 8,3 % BDP-a u 2013., te se očekuje da će i u 2015. ostati na neodrživo visokoj razini, unatoč padu cijena nafte, slabijoj gospodarskoj aktivnosti u zemlji i boljim izvoznim rezultatima. Očekuje se da će negativni učinci terorističkog napada u Sousseu na turizam staviti dodatni pritisak na deficit tekućeg računa, zbog čega će on pasti na 8,8 % BDP-a. Od 2011. oslabio je i priljev privatnog kapitala u Tunis, što je pridonijelo krhkosti bilance plaćanja. Neto izravna strana ulaganja, koja su tijekom razdoblja 2005. – 2010. u prosjeku iznosila 5 % BDP-a, u posljednje dvije godine pala su na tek nešto iznad 2 % BDP-a.

               U tom kontekstu velikog deficita tekućeg računa i slabijeg priljeva kapitala Tunis se sve više trebao oslanjati na službene financijske priljeve. Osim toga, Tunis je 2015. uspio pokriti dio svojeg manjka u vanjskom financiranju izdavanjem, u siječnju 2015., euroobveznice u vrijednosti od 1 milijarde USD s dospijećem od 10 godina i stopom od 5,75 %, za kojom je nastala prekomjerna potražnja međunarodnih ulagača iako nije uključivala jamstvo vlade stranog donatora.

               Do kraja 2014. službene devizne rezerve dosegnule su 7,7 milijardi USD, što odgovara tek tromjesečnoj količini uvoza, u usporedbi s prvotnim ciljem od 9,0 milijardi USD u okviru programa MMF-a. Međunarodna obveznica u vrijednosti od 1 milijarde USD izdana u siječnju 2015. podigla je razinu rezervi, ali do kraja listopada, zbog pada prihoda od turizma u razdoblju nakon terorističkih napada, one su opet pale, na otprilike 6,5 milijardi USD, odnosno tek nešto manje od vrijednosti četveromjesečnog uvoza. Sad se očekuje da će rezerve do kraja 2015. iznositi 7,5 milijardi USD. To je znatno ispod 8,2 milijarde USD koje je MMF predvidio za kraj godine u kontekstu šeste revizije programa (dovršene u rujnu 2015.), te se može usporediti s ciljem iznosa pričuva od 10,1 milijarde USD iz prvotnog programa.

               Vanjski dug narastao je s 48 % BDP-a u 2011. na procijenjenih 56,2 % BDP-a u 2014., te se očekuje da će u 2018. dosegnuti vrhunac od 72,3 % BDP-a, prije početka preokretanja trenda. Kreditni rejting Tunisa snižen je nekoliko puta od 2011., zadnji put 2014. (s Ba2 na Ba3 prema agenciji Moody's i s BB na BB- prema agenciji Standard & Poor’s).

               Tunis je i dalje suočen s izazovima u području strukturnih reformi. Iako je od 2000. do 2010. uživao razdoblje relativno visokog gospodarskog rasta po stanovniku (jedan od najviših među uvoznicima nafte u regiji MENA (Bliski istok i sjeverna Afrika)), Tunis i dalje pati od niza strukturnih nedostataka. Konkretno, pretjerano se oslanja na izvozno orijentiranu industriju niske dodane vrijednosti, smještenu uz obalu, što doprinosi neuravnoteženoj strukturi regionalnog gospodarskog razvoja, te ga odlikuju nefleksibilna tržišta rada i neusklađenost vještina, što doprinosi velikoj nezaposlenosti, posebno među mladima. U kombinaciji s negativnom percepcijom transparentnosti i gospodarskog upravljanja taj je model rasta doveo do nepoštene raspodjele gospodarskih dobitaka među stanovništvom.

               Sveukupno, napredak reformi još uvijek je ograničen, dijelom zbog osjetljive političke tranzicije, iako je nedavni pozitivni zamah poticajan te je vlada i dalje predana nastavku reformi. Postavljen je znatan dio temelja za neke ključne reforme (posebno u području porezne politike i uprave, poboljšanja poslovne i ulagačke klime te u reformi financijskog sektora), što će utrti put provedbi dubljih reformi. Za potpunu provedbu ostalih reformi bit će potrebni daljnji međukoraci, snažna politička predanost i potpora (primjerice reforma subvencioniranja cijena i jačanje socijalne zaštite).

               Dana 7. lipnja 2013. Odbor MMF-a odobrio je, kao što je navedeno, dvogodišnji stand-by aranžman u iznosu od 1,75 milijardi USD (400 % kvote Tunisa), koji je naknadno produljen do prosinca 2015. Tunis je zatražio sljedeći program MMF-a, za koji se očekuje da će trajati 4 godine te će ga vjerojatno pratiti prošireni fond. Očekuje se da će taj program, koji je još uvijek predmet pregovora, u proljeće 2016. biti poslan Odboru MMF-a na odobrenje. Iako još nije određen njegov konačni iznos, očekuje se da će biti veći od iznosa trenutačnog stand-by aranžmana.

               Revidirana predviđanja koja je MMF izradio u studenome upućuju na znatne potrebe bilance plaćanja u razdoblju 2016. – 2017., uz procijenjeni ukupni manjak u vanjskom financiranju od 5,1 milijarde USD (2,7 milijardi USD u 2016. te 2,4 milijarde USD u 2017.). Taj manjak u financiranju uglavnom se može pripisati trima čimbenicima: kontinuirano visokom deficitu tekućeg računa, potrebi povećanja deviznih rezervi tijekom razdoblja 2016. – 2017. te očekivanim velikim zahtjevima za amortizaciju duga, posebno u 2017. Predloženim novim programom makrofinancijske pomoći u iznosu od 500 milijuna EUR pokrilo bi se 19,2 % procijenjenog preostalog manjka u financiranju.

               U prošlosti je Tunis imao financijsku potporu niza bilateralnih donatora (posebno iz SAD-a i Japana, ali i iz Alžira) te drugih multilateralnih donatora (posebno Svjetska banka i Afrička razvojna banka) i vjerojatno je da će oni doprinijeti dodatnim sredstvima u nadolazećem razdoblju. Od pomoći koju pruža EU, makrofinancijska pomoć I. u vrijednosti od 300 milijuna EUR, koja se uspješno provodi, snažno pridonosi provedbi ključnih reformi te pruža toliko potrebnu financijsku potporu.

               Postojeće odredbe u području obuhvaćenom prijedlogom

               Europski parlament i Vijeće 15. svibnja 2014. donijeli su Odluku br. 534/2014 kojom je Republici Tunisu pružena prva makrofinancijska pomoć, u iznosu od 300 milijuna EUR
                  1
               .

               Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije

               Europska unija želi razviti bliski odnos s Tunisom i poduprijeti gospodarsku i političku reformu Tunisa. Tunis je 1995. postao prva zemlja na južnom Mediteranu koja je potpisala Sporazum o pridruživanju s EU-om. Taj sporazum, koji je stupio na snagu 1998., i dalje je pravni temelj za bilateralnu suradnju. Bilateralni odnosi ojačani su europskom politikom susjedstva EU-a (EPS), među ostalim i donošenjem petogodišnjih akcijskih planova u okviru EPS-a o utvrđivanju strateških ciljeva ove suradnje, od kojih posljednji pokriva razdoblje 2013. – 2017. Tunis je i članica Unije za Mediteran. Važne su i gospodarske veze s EU-om. Tunis je 2008. dovršio postupak ukidanja carinskih stopa za industrijske proizvode i time postao prva mediteranska država koja je zaključila sporazum o slobodnoj trgovini s EU-om. Tunis je susjedna zemlja koja najveći dio svoje trgovine obavlja s EU-om. EU je 2014. bio izvor 64,7 % uvoza u Tunis i odredište 72,5 % njegova izvoza. Tunis znatno ovisi o EU-u i u pogledu izravnih stranih ulaganja i drugih financijskih priljeva, novčanih doznaka i prihoda od turizma. EU i Tunis formalno su započeli pregovore o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine (DCFTA) u listopadu 2015., u cilju davanja potpunog pristupa jedinstvenom tržištu EU-a Tunisu.

               Makrofinancijska pomoć EU-a bila bi dopuna bespovratnim sredstvima mobiliziranima u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo i krovnog programa te posebno uvjetima predviđenima paketima proračunske potpore PAR-IV i PAR-V koje provodi EU. Pružanjem potpore tuniskim vlastima u donošenju primjerenog okvira za makroekonomsku politiku i strukturne reforme makrofinancijskom pomoći EU-a doprinijelo bi se povećanju dodane vrijednosti ukupnog angažmana EU-a, povećavajući učinkovitost  ukupnog angažmana EU-a i s pomoću drugih financijskih instrumenata.

               Od arapskog proljeća Unija je u različitim prilikama izrazila predanost podržavanju Tunisa u procesu njegove gospodarske i političke reforme. EU je udvostručio svoju financijsku potporu u obliku bespovratnih sredstava, čime je Tunis postao dosad najveći primatelj novčanih sredstava u okviru programa SPRING i krovnih programa.

               Iako put Tunisa prema potpunoj demokraciji nije bez poteškoća i velikih nesigurnosti, država je poduzela značajne korake prema političkoj reformi. Uspostavljen je i snažan i sve razvijeniji okvir za bilateralne odnose između EU-a i Tunisa u okviru Sporazuma o pridruživanju, europske politike susjedstva i ostalih nedavnih inicijativa.

               U tom kontekstu smatra se da će Tunis ispuniti političke preduvjete za odobrenje makrofinancijske pomoći trećim zemljama, osobito u pogledu demokracije, ljudskih prava i vladavine prava te uvjeta da je to zemlja s kojom EU održava bliske političke i gospodarske odnose. Detaljna procjena ispunjenosti tih političkih kriterija za makrofinancijsku pomoć, koju je provela Europska služba za vanjsko djelovanje, priložena je radnom dokumentu službi Komisije koji prati ovaj Prijedlog. Prijedlog makrofinancijske pomoći u skladu je s predanošću EU-a potpori gospodarske i političke tranzicije Tunisa.

               2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UTJECAJA

               Savjetovanja sa zainteresiranim stranama

               Makrofinancijska pomoć pruža se kao sastavni dio međunarodne potpore gospodarskoj stabilizaciji Tunisa. Tijekom pripreme prijedloga za makrofinancijsku pomoć službe Komisije savjetovale s Međunarodnim monetarnim fondom i Svjetskom bankom, koji su već pokrenuli velike programe financiranja te pripremaju nove programe. Komisija se 10. prosinca 2015. savjetovala s Gospodarskim i financijskim odborom, koji je podržao prijedlog. Komisija je bila i u redovitom kontaktu s tuniskim vlastima.

               Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Komisija je tijekom prosinca 2013. uz pomoć vanjskih stručnjaka provela operativnu procjenu za potvrdu kvalitete i pouzdanosti javnih financijskih krugova i administrativnih postupaka u Tunisu. U siječnju 2014. njezini rezultati, koji su bili uglavnom pozitivni, preneseni su tuniskim vlastima i delegaciji EU-a radi daljnjeg rada na mogućim područjima koja bi se mogla poboljšati.

               Procjena učinka

               Makrofinancijska pomoć Unije izvanredan je instrument za hitne slučajeve, usmjeren na krize bilance plaćanja u trećim zemljama. Stoga je ovaj prijedlog makrofinancijske pomoći izuzet od uvjeta provedbe procjene učinka u skladu sa Smjernicama za bolju regulativu Komisije (SWD(2015) 111 završna verzija) zbog političkog imperativa brzog djelovanja u hitnoj situaciji koja zahtjeva brz odgovor.

               Općenito će makrofinancijska pomoć i prateći program gospodarske prilagodbe i reforme pridonijeti rješavanju kratkoročnih financijskih potreba Tunisa, uz istodobnu podršku mjerama politike usmjerenima na jačanje srednjoročne bilance plaćanja i fiskalne održivosti te povećanje održivog rasta, kako će biti dogovoreno s MMF-om u kontekstu novog programa. To će značajno pridonijeti poboljšanju učinkovitosti i transparentnosti upravljanja javnim financijama te potaknuti strukturne reforme podržavajući, kao krajnje ciljeve, fiskalnu konsolidaciju i prilagodbu bilance plaćanja te rast produktivnosti i zaposlenosti, te potičući regulatorno usklađivanje i gospodarsku integraciju s EU-om, među ostalim, u kontekstu sporazuma o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine o kojemu se trenutačno pregovara.

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Sažetak predloženih mjera

               Europska unija stavit će na raspolaganje Tunisu makrofinancijsku pomoć u ukupnom iznosu od najviše 500 milijuna EUR u obliku srednjoročnih zajmova. Ta će pomoć pridonijeti pokrivanju preostalih potreba Tunisa za vanjskim financiranjem u razdoblju 2016. – 2017., kako ih je utvrdila Komisija na temelju procjena MMF-a.

               Planira se isplata pomoći u tri obroka zajma, od 200 milijuna EUR, 150 milijuna EUR odnosno 150 milijuna EUR. Isplata prvog obroka očekuje se sredinom 2016. Drugi obrok, ovisno o nizu mjera politike, mogao bi biti isplaćen u četvrtom tromjesječju 2016. Treći i posljednji obrok mogao bi biti isplaćen, ako se provedu mjere politike, tijekom prve polovine 2017. Komisija će upravljati pomoći. Primjenjuju se posebne odredbe o sprečavanju prijevara i drugih nepravilnosti, u skladu s Financijskom uredbom.

               Kao što je uobičajeno kod instrumenta makrofinancijske pomoći, isplate bi ovisile o uspješnim revizijama programa u okviru financijskog aranžmana MMF-a. Osim toga, Komisija i tuniske vlasti ugovorile bi i posebne mjere strukturnih reformi u memorandumu o razumijevanju. Komisija će se usmjeriti na strukturne reforme za poboljšanje ukupnog makroekonomskog upravljanja i uvjeta za održivi razvoj (primjerice usmjerenost na transparentnost i učinkovitost upravljanja javnim financijama; fiskalne reforme; reforme za jačanje socijalne sigurnosne mreže; reforme tržišta rada te reforme za jačanje regulatornog okvira za trgovinu i ulaganje). Tim bi se mjerama reforme podržalo plan reformi vlasti te dopunilo programe dogovorene s MMF-om, Svjetskom bankom i ostalim donatorima, te programe politike povezane s proračunskom potporom EU-a. One bi bile u skladu s glavnim prioritetima gospodarske reforme koje su dogovorili EU i Tunis u kontekstu Zajedničkog akcijskog plana u okviru EPS-a i drugih strateških dokumenata. Osim toga, one bi se nastavljale na strukturne reforme provedene u okviru programa makrofinancijske pomoći I.

               Odluka da se makrofinancijska pomoć u potpunosti isplati u obliku zajmova opravdana je razinom razvoja Tunisa (mjerenog dohotkom po glavi stanovnika) i pokazateljima duga. To je u skladu i s tretmanom koji Svjetska banka i MMF-a primjenjuju na Tunis. Tunis ne ispunjuje uvjete za koncesijsko financiranje sredstvima Međunarodnog udruženja za razvoj (IDA) ili MMF-ova proširenog kredita.

               Pravna osnova

               Pravna je osnova prijedloga članak 212. UFEU-a.

               Načelo supsidijarnosti

               Načelo supsidijarnosti primjenjuje se jer države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve obnove kratkoročne makrofinancijske stabilnosti u Tunisu te se oni bolje mogu ostvariti na razini Europske unije. Glavni su razlozi proračunska ograničenja na nacionalnoj razini i potreba za dobrom koordinacijom donatora kako bi se postigao maksimalan opseg i učinkovitost pomoći.

               Načelo proporcionalnosti

               Prijedlog je usklađen s načelom proporcionalnosti: ograničen je na minimum potreban za ostvarivanje ciljeva kratkoročne makroekonomske stabilnosti i ne prelazi ono što je potrebno za tu svrhu.

               Kako je Komisija utvrdila na temelju procjena MMF-a u kontekstu budućeg aranžmana proširenog fonda, iznos makrofinancijske pomoći II. odgovara iznosu od 19,2 % preostalog manjka u financiranju za razdoblje 2016. – 2017. To je u skladu sa standardnim pravilima raspodjele tereta za programe makrofinancijske pomoći. S obzirom na pomoć koju su Tunisu obećali ostali bilateralni i multilateralni donatori i zajmodavci, smatra se da je razina sudjelovanja u pružanju pomoći za EU primjerena. Uzmemo li u obzir neisplaćenu treću tranšu programa makrofinancijske pomoći I., ukupna financijska pomoć u okviru makrofinancijske pomoći I. i makrofinancijske pomoći II. u razdoblju 2016. – 2017. iznosi 23,4 % procijenjenog preostalog manjka u financiranju.

               Odabir instrumenata

               Financiranje projekata ili tehnička pomoć ne bi bili pogodni ni dostatni za postizanje tih makroekonomskih ciljeva. Ključna dodana vrijednost makrofinancijske pomoći u usporedbi s drugim instrumentima EU-a je u tome što ublažava ograničenja u vanjskom financiranju i pridonosi stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, među ostalim i promicanjem održivog stanja bilance plaćanja i proračuna, te primjerenog okvira za strukturne reforme. Pridonoseći uspostavi primjerenog sveobuhvatnog okvira za politike, makrofinancijskom pomoći može se povećati učinkovitost mjera koje se financiraju u Tunisu u okviru drugih, uže usmjerenih financijskih instrumenata EU-a.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Planirana pomoć pružila bi se u obliku zajma i trebala bi se financirati operacijom zaduživanja koju će u ime EU-a provoditi Komisija. Proračunski troškovi dodjeljivanja pomoći odgovaraju izdavanju rezervacije za iznose uplaćene u jamstveni fond, uz stopu od 9 %, za vanjsko kreditiranje EU-a, iz proračunske linije 01 03 06 („izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond“). Uz pretpostavku da su prva i druga isplata zajma provedene u 2016. u ukupnom iznosu od 350 milijuna EUR, a treća isplata zajma u 2017. u iznosu od 150 milijuna EUR, te u skladu s pravilima kojima se uređuje mehanizam jamstvenog fonda, rezervacije će biti izdvojene u proračunima za razdoblje 2018. – 2017. Na temelju sadašnjih predviđanja iskorištenosti proračunske linije 01 03 06 Komisija ocjenjuje da je utjecaj programa na proračun prihvatljiv.

               5.NEOBVEZNI ELEMENTI

               Klauzula o preispitivanju / reviziji / vremenskom ograničenju valjanosti

               Prijedlog sadržava klauzulu o vremenskom ograničenju valjanosti. Predložena makrofinancijska pomoć stavlja se na raspolaganje na dvije i pol godine, s početkom od prvog dana nakon stupanja na snagu memoranduma o razumijevanju.

               2016/0039 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Tunisu

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 212.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije
                  2
               ,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,

               djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom
                  3
               ,

               budući da:

               (1)Odnosi između Europske unije („Unija“) i Republike Tunisa („Tunis“) razvijaju se u okviru europske politike susjedstva (EPS). Tunis je bio prva mediteranska zemlja koja je potpisala Sporazum o pridruživanju s EU-om, 17. srpnja 1995., koji je stupio na snagu 1. ožujka 1998. U skladu s tim Sporazumom o pridruživanju Tunis je 2008. dovršio postupak ukidanja carinskih stopa na industrijske proizvode, čime je postao prva mediteranska država koja je ušla u područje slobodne trgovine Unije. Bilateralni politički dijalog i gospodarska suradnja dodatno su se razvili u okviru akcijskih planova EPS-a, od kojih posljednji pokriva razdoblje 2013. – 2017.

               (2)Nakon revolucije i svrgavanja predsjednika Ben Alija 14. siječnja 2011., prvi slobodni i demokratski izbori u Tunisu održani su 23. listopada 2011. U siječnju 2014. donesen je novi ustav te su u četvrtom tromjesečju 2014. održani parlamentarni i predsjednički izbori, uz usklađena nastojanja glavnih političkih aktera za nastavkom reformi na putu prema potpuno razvijenom demokratskom sustavu.

               (3)Usporedno s tim procesom političke tranzicije na tunisko su gospodarstvo nepovoljno utjecali trajni unutarnji nemiri, regionalna nestabilnost (uključujući utjecaj sukoba u Libiji) te slabo međunarodno okruženje (osobito u Uniji, glavnom trgovinskom partneru Tunisa). Ti su nepovoljni događaji znatno usporili njegov rast te oslabili njegov fiskalni položaj i bilancu plaćanja.

               (4)Od 2011., slijedom političkih promjena u Tunisu, Unija je izrazila nedvosmislenu predanost potpori Tunisu u procesu njegove gospodarske i političke reforme. Povećala je svoju financijsku potporu Tunisu, ojačala suradnju u mnogim područjima, uključujući civilno društvo, izborni sustav, sigurnost, regionalni razvoj te socijalne i gospodarske reforme. Osim toga, ponudila je mogućnost sklapanja sporazuma o detaljnom i sveobuhvatnom području slobodne trgovine te su u listopadu 2014. pokrenuti pregovori u pogledu tog sporazuma.

               (5)U tom teškom gospodarskom i financijskom kontekstu u travnju 2013. tuniske vlasti i Međunarodni monetarni fond (MMF) dogovorili su nepreventivni trogodišnji stand-by aranžman u iznosu od 1,150 milijuna SDR-a (posebna prava vučenja) kao potpora programu gospodarske prilagodbe i reforme, te je taj aranžman produljen do kraja 2015. Ukupno je u okviru programa MMF-a isplaćeno 1,5 milijardi USD, nakon šest provedenih programa revizija.

               (6)U kolovozu 2013. Tunis je od Unije zatražio dodatnu makrofinancijsku pomoć. Kao odgovor na to u svibnju 2014. donesena je makrofinancijska pomoć u iznosu od 300 milijuna EUR, u obliku zajmova (makrofinancijska pomoć I.)
                  4
                . Memorandum o razumijevanju u kojemu se definiraju uvjeti politike povezani s makrofinancijskom pomoći I. stupio je na snagu 4. ožujka 2015. Nakon provedbe dogovorenih mjera politike, 7. svibnja 2015. isplaćena je prva tranša makrofinancijske pomoći I., a druga je tranša isplaćena 1. prosinca 2015.

               (7)Unija je u okviru redovnog programa za suradnju osigurala 524 milijuna EUR bespovratnih sredstava za razdoblje 2011. – 2015. radi potpore programu političke i gospodarske reforme Tunisa. Dodatno je Tunisu u okviru programa „Potpora partnerstva, reformi i uključivog rastaˮ (SPRING) dodijeljeno 155 milijuna EUR za razdoblje 2011. – 2013. te 122 milijuna EUR u okviru krovnog programa za razdoblje 2014. – 2015. Nadalje, Europska investicijska banka odobrila je zajmove u iznosu od 1,338 milijuna EUR od 2011.

               (8)Tunisko gospodarstvo 2015. bilo je znatno pogođeno terorističkim napadima usmjerenima na ključne gospodarske grane, kao što su turizam i promet, te na otežavanje konsolidacije političke tranzicije. Ti su napadi zakočili gospodarski oporavak koji je Tunis počeo proživljavati. Zajedno s kontinuiranom nestabilnošću u regiji (uključujući ponovnu aktivaciju sukoba u Libiji) te još uvijek slabim europskim i globalnim gospodarskim okruženjem, ti su događaji pogoršali ionako slabu bilancu plaćanja i fiskalni položaj. To je dovelo do značajnih manjkova u vanjskom i proračunskom financiranju.

               (9)U toj teškoj situaciji Unija je potvrdila predanost podržavanju Tunisa u procesu njegove ekonomske i političke reforme. Ta je predanost osobito izražena u zaključcima sa sastanka Vijeća za pridruživanje između Unije i Tunisa u ožujku 2015. te, nakon terorističkog napada u Sousseu u lipnju 2015., u zaključcima Vijeća od 20. srpnja 2015. Politička i ekonomska potpora Unije tuniskom procesu reformi u skladu je s politikom Unije prema regiji južnog Mediterana, kako je utvrđeno u okviru EPS-a.

               (10)Slijedom pogoršanja ekonomske i financijske situacije u Tunisu, MMF i Tunis pokrenuli su razgovore o sljedećem aranžmanu većeg iznosa, koji bi mogao biti u obliku proširenog fonda (program MMF-a) te bi se njime vjerojatno obuhvatilo razdoblje od četiri godine, s početkom u proljeće 2016. Cilj novog programa MMF-a bilo bi ublažiti kratkoročne poteškoće s bilancom plaćanja Tunisa te istodobno potaknuti provedbu jakih mjera prilagodbe.

               (11)S obzirom na pogoršanje gospodarske situacije i prognoza, Tunis je u kolovozu 2015. od Unije zatražio dodatnu makrofinancijsku pomoć.

               (12)Budući da je Tunis obuhvaćen EPS-om, trebao bi se smatrati državom koja ispunjava uvjete za primanje makrofinancijske pomoći Unije.

               (13)Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi biti izvanredan financijski instrument za nevezanu i nenamjensku potporu bilanci plaćanja, čime se žele riješiti neposredne potrebe korisnika za vanjskim financiranjem te bi trebala podržati provedbu programa politike koji sadržava snažne mjere neposredne prilagodbe i strukturne reforme za kratkoročno poboljšanje stanja bilance plaćanja.

               (14)S obzirom na to da u bilanci plaćanja Tunisa još uvijek postoji znatan preostali manjak u vanjskom financiranju koji nadilazi sredstva koja su osigurali MMF i ostale multilateralne institucije, makrofinancijska pomoć Unije Tunisu smatra se, s obzirom na trenutačne iznimne okolnosti, prikladnim odgovorom na zahtjev Tunisa za potporu gospodarskoj stabilizaciji u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih reformi u Tunisu, nadopunjujući sredstva na raspolaganju u okviru financijskog aranžmana MMF-a.

               (15)Cilj makrofinancijske pomoći Unije trebao bi biti pružanje potpore ponovnom uspostavljanju održivog stanja vanjskog financiranja Tunisa, a time i pružanje potpore njegovom gospodarskom i društvenom razvoju.

               (16)Određivanje iznosa makrofinancijske pomoći Unije temelji se na sveobuhvatnoj kvantitativnoj procjeni preostalih potreba Tunisa za vanjskim financiranjem te se pritom uzima u obzir sposobnost Tunisa za financiranje vlastitim sredstvima, a pogotovo međunarodne pričuve kojima raspolaže. Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi nadopuniti programe i sredstva koja osiguravaju MMF i Svjetska banka. Pri određivanju iznosa pomoći u obzir se uzimaju i očekivani financijski doprinosi multilateralnih donatora te potreba osiguranja pravedne raspodjele tereta između Unije i drugih donatora, kao i već postojeća upotreba drugih instrumenata Unije za vanjsko financiranje u Tunisu te dodana vrijednost sveukupnog angažmana Unije.

               (17)Komisija bi trebala osigurati pravnu i stvarnu usklađenost makrofinancijske pomoći Unije s ključnim načelima, ciljevima i mjerama poduzetima u okviru različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije.

               (18)Makrofinancijskom pomoći Unije trebalo bi podupirati vanjsku politiku Unije prema Tunisu. Službe Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko surađivati tijekom aktivnosti makrofinancijske pomoći kako bi se osigurala usklađenost i dosljednost vanjske politike Unije.

               (19)Makrofinancijskom pomoći Unije trebalo bi podupirati posvećenost Tunisa vrijednostima koje dijeli s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje, poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva, kao i njegovu predanost načelima otvorene, uređene i poštene trgovine.

               (20)Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći Unije Tunis bi trebao poštovati učinkovite demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te jamčiti poštovanje ljudskih prava. Osim toga, posebni ciljevi makrofinancijske pomoći Unije trebali bi jačati učinkovitost, transparentnost i odgovornost sustava upravljanja javnim financijama u Tunisu te promicati strukturne reforme usmjerene na potporu održivom i uključivom rastu, stvaranje radnih mjesta i fiskalna konsolidacija. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi redovito pratiti ispunjavanje preduvjeta i postizanje tih ciljeva.

               (21)Kako bi se osigurala učinkovita zaštita financijskih interesa Unije u vezi s makrofinancijskom pomoći Unije, Tunis bi trebao poduzeti odgovarajuće mjere vezane uz sprečavanje i borbu protiv prijevare, korupcije i drugih nepravilnosti u vezi s pomoći. Nadalje, trebalo bi predvidjeti da Komisija obavlja provjere te da Revizorski sud obavlja revizije.

               (22)Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije ne dovode se u pitanje ovlasti Europskog parlamenta i Vijeća (kao proračunskog tijela).

               (23)Iznosi rezervacija koji su potrebni za makrofinancijsku pomoć trebali bi biti usklađeni s proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima višegodišnjim financijskim okvirom.

               (24)Makrofinancijskom pomoći Unije trebala bi upravljati Komisija. Kako bi se osiguralo da Europski parlament i Vijeće mogu pratiti provedbu ove Odluke, Komisija bi ih trebala redovito obavješćivati o razvoju događaja u pogledu pomoći i dostavljati im relevantne dokumente.

               (25)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Odluke, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               .

               (26)Makrofinancijska pomoć Unije trebala bi podlijegati uvjetima gospodarske politike koji će biti utvrđeni u memorandumu o razumijevanju. Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti provedbe te radi učinkovitosti, Komisija bi trebala biti ovlaštena pregovarati o tim uvjetima s tuniskim vlastima uz nadzor odbora predstavnika država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Na temelju te Uredbe savjetodavni bi se postupak u pravilu trebao primjenjivati u svim slučajevima, osim kada je u toj Uredbi predviđeno drukčije. S obzirom na mogući značajan učinak pomoći veće od 90 milijuna EUR, u slučajevima iznad tog praga primjereno je primijeniti postupak ispitivanja. S obzirom na iznos makrofinancijske pomoći Unije Tunisu, postupak ispitivanja trebao bi se primjenjivati na donošenje memoranduma o razumijevanju te na smanjenje, obustavu ili ukidanje pomoći,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Unija Tunisu stavlja na raspolaganje makrofinancijsku pomoć („makrofinancijska pomoć Unije”) u iznosu od najviše 500 milijuna EUR radi potpore gospodarskoj stabilizaciji i programu opsežnih reformi u Tunisu. Ta pomoć pridonosi pokrivanju potreba bilance plaćanja Tunisa kako su određene programom MMF-a.

               2.Puni iznos makrofinancijske pomoći Unije daje se na raspolaganje Tunisu u obliku zajmova. Komisija je ovlaštena u ime Unije posuditi potrebna sredstva na tržištima kapitala ili od financijskih institucija i u obliku zajma dodijeliti ih Tunisu. Prosječno dospijeće zajma iznosi najviše 15 godina.

               3.Dodjelom makrofinancijske pomoći Unije upravlja Komisija u skladu sa sporazumima ili dogovorima postignutima između Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i Tunisa te s glavnim načelima i ciljevima gospodarskih reformi navedenima u Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Tunisa sklopljenom u okviru europske politike susjedstva (EPS). Komisija redovito obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s makrofinancijskom pomoći Unije, uključujući isplate te pomoći, te tim institucijama pravovremeno dostavlja relevantne dokumente.

               4.Makrofinancijska pomoć Unije stavlja se na raspolaganje na razdoblje od dvije i pol godine počevši od prvog dana nakon stupanja na snagu memoranduma o razumijevanju iz članka 3. stavka 1.

               5.Ako se potrebe Tunisa za financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći Unije znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija, postupajući u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2., smanjuje iznos pomoći ili tu pomoć obustavlja ili ukida.

               Članak 2.

               1.Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske pomoći Unije Tunis poštuje učinkovite demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu prava, te jamči poštovanje ljudskih prava.

               2.Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje prate ispunjavanje tog preduvjeta tijekom cijelog trajanja makrofinancijske pomoći Unije.

               3.Stavci 1. i 2. ovog članka primjenjuju se u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU
                  6
               .

               Članak 3.

               1.Komisija se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2. dogovara s tuniskim vlastima o jasno određenim uvjetima gospodarske politike i financijskim uvjetima, s naglaskom na strukturne reforme i zdrave javne financije, kojima treba podlijegati makrofinancijska pomoć Unije, a ti će uvjeti biti utvrđeni u memorandumu o razumijevanju („memorandum o razumijevanju”). Uvjeti gospodarske politike i financijski uvjeti utvrđeni u memorandumu o razumijevanju u skladu su sa sporazumima ili dogovorima iz članka 1. stavka 3., uključujući programe makroekonomske prilagodbe i strukturnih reformi koje je Tunis proveo uz potporu MMF-a.

               2.Cilj uvjeta navedenih u stavku 1. posebno je jačanje učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti sustava upravljanja javnim financijama u Tunisu, uključujući i za korištenje makrofinancijske pomoći Unije. Pri određivanju mjera politike također se na odgovarajući način uzimaju u obzir napredak u području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoj uređene i poštene trgovine, kao i drugi prioriteti u kontekstu vanjske politike Unije. Komisija redovito prati napredak u postizanju tih ciljeva.

               3.Pojedinosti o financijskim uvjetima makrofinancijske pomoći Unije utvrđuju se Ugovorom o zajmu koji će sklopiti Komisija i tuniske vlasti.

               4.Komisija redovito provjerava jesu li uvjeti iz članka 4. stavka 3. i dalje ispunjeni, kao i jesu li gospodarske politike Tunisa u skladu s ciljevima makrofinancijske pomoći Unije. Pritom Komisija blisko surađuje s MMF-om i Svjetskom bankom i, prema potrebi, s Europskim parlamentom i Vijećem.

               Članak 4.

               1.U skladu s uvjetima iz stavka 3., Komisija stavlja na raspolaganje makrofinancijsku pomoć Unije u obliku zajma s isplatom u tri obroka. Iznos svakog obroka utvrđuje se u memorandumu o razumijevanju iz članka 3.

               2.Za iznose makrofinancijske pomoći Unije formiraju se, prema potrebi, rezervacije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009
                  7
               .

               3.Komisija odlučuje o isplati obroka podložno ispunjenju svih sljedećih uvjeta:

               (a)preduvjet utvrđen u članku 2.;

               (b)stalni zadovoljavajući rezultati provedbe programa politike koji sadržava snažne mjere prilagodbe i mjere strukturne reforme uz potporu nepreventivnog kreditnog aranžmana s MMF-om te

               (c)zadovoljavajuća provedba uvjeta gospodarske politike i financijskih uvjeta dogovorenih u memorandumu o razumijevanju.

               Drugi se obrok u načelu isplaćuje najranije tri mjeseca nakon isplate prvog obroka. Treći se obrok u načelu isplaćuje najranije tri mjeseca nakon isplate drugog obroka.

               4.Ako se uvjeti iz stavka 3. kontinuirano ne ispunjavaju, Komisija privremeno obustavlja ili ukida isplatu makrofinancijske pomoći Unije. U tom slučaju Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razlozima obustave ili ukidanja.

               5.Makrofinancijska pomoć Unije isplaćuje se Središnjoj banci Tunisa. U skladu s odredbama koje se trebaju dogovoriti u memorandumu o razumijevanju, uključujući potvrdu preostalih potreba za proračunskim financiranjem, sredstva Unije mogu se prenijeti tuniskom ministarstvu financija kao krajnjem korisniku.

               Članak 5.

               1.Poslovi zaduživanja i kreditiranja povezani s makrofinancijskom pomoći Unije izvršavaju se u eurima, koristeći isti datum valute, ne smiju prouzročiti promjenu ročnosti za Uniju te je ne smiju izložiti valutnim ili kamatnim rizicima ili bilo kakvom drugom komercijalnom riziku.

               2.Ako okolnosti to  i na zahtjev Tunisa, Komisija može poduzeti potrebne korake kako bi osigurala da se u uvjete kreditiranja uključi odredba o prijevremenoj otplati i da se ona podudara s odgovarajućom odredbom iz uvjeta za poslove zaduživanja.

               3.Ako okolnosti dopuštaju poboljšanje kamatne stope na zajam i ako Tunisa to zatraži, Komisija može odlučiti refinancirati cijelo prvotno zaduživanje ili jedan dio, ili može restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Operacije refinanciranja ili restrukturiranja provode se u skladu sa stavcima 1. i 4. i ne smiju imati za posljedicu produljenje dospijeća predmetnog zaduživanja ili povećanje iznosa glavnice nepodmirene na dan refinanciranja ili restrukturiranja.

               4.Sve troškove koji su nastali za Uniju, a koji se odnose na poslove zaduživanja i kreditiranja u skladu s ovom Odlukom, snosi Tunis.

               5.Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s poslovima iz stavaka 2. i 3.

               Članak 6.

               1.Makrofinancijska pomoć Unije provodi se u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
                  8
                i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012
                  9
               .

               2.Provedbom makrofinancijske pomoći Unije upravlja se izravno.

               3.Ugovor o zajmu koji se sklapa s tuniskim vlastima sadržava sljedeće odredbe kojima se:

               (a)osigurava da Tunis redovito provjerava jesu li financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije ispravno iskorištena, poduzima odgovarajuće mjere radi sprečavanja nepravilnosti i prijevara te, prema potrebi, pokreće pravne postupke radi osiguravanja povrata svih sredstava isplaćenih na temelju ove Odluke koja se nisu pravilno iskoristila;

               (b)osigurava zaštita financijskih interesa Unije, a posebno predviđanjem posebnih mjera u vezi sa sprečavanjem i suzbijanjem prijevara, korupcije i svih drugih nepravilnosti koje utječu na makrofinancijsku pomoć Unije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95
                  10
               , Uredbom Vijeća (EZ Euratom,) br. 2185/96
                  11
                te Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  12
               ;

               (c)Komisiju, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara, ili njezine predstavnike izričito ovlašćuje za provedbu provjera, uključujući provjere i inspekcije na terenu;

               (d)Komisiju i Revizorski sud izričito ovlašćuje za provođenje revizija tijekom i nakon razdoblja dostupnosti makrofinancijske pomoći Unije, uključujući revizije dokumentacije te revizije na terenu, poput operativnih procjena;

               (e)osigurava da Unija ostvaruje pravo na prijevremenu otplatu zajma ako je utvrđeno, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom pomoći Unije, da je Tunis sudjelovao u bilo kojem aktu prijevare ili korupcije ili u nekoj drugoj nezakonitoj aktivnosti koja ugrožava financijske interese Unije.

               4.Prije provedbe makrofinancijske pomoći Unije Komisija s pomoću operativne procjene ocjenjuje kvalitetu tuniskih financijskih propisa, administrativne postupke te mehanizme unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za takvu pomoć.

               Članak 7.

               1.Komisiji pomaže odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

               2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

               Članak 8.

               1.Komisija do 30. lipnja svake godine Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o provedbi ove Odluke u prethodnoj godini, zajedno s ocjenom te provedbe. U izvješću se:

               (a)ispituje napredak u provedbi makrofinancijske pomoći Unije;

               (b)procjenjuju gospodarsko stanje i izgledi Tunisa, kao i napredak u provedbi mjera politike iz članka 3. stavka 1.;

               (c)navodi poveznica između uvjeta gospodarske politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju, trenutačne gospodarske i fiskalne uspješnosti Tunisa te odluka Komisije o isplati obroka makrofinancijske pomoći Unije.

               2.Najkasnije dvije godine nakon isteka razdoblja dostupnosti iz članka 1. stavka 4. Komisija podnosi Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ex post evaluaciji u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene makrofinancijske pomoći Unije te mjera u kojoj se njome pridonijelo ciljevima pomoći.

               Članak 9.

               Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament

                        Za Vijeće

                  Predsjednik

                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               1.4.Ciljevi

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.6.Trajanje i financijski utjecaj

               1.7.Predviđene metode upravljanja

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               Odluka o pružanju dodatne makrofinancijske pomoći Republici Tunisu

               1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
                  13

               Područje politike:
                     Glava 01 – Gospodarski i financijski poslovi

               Aktivnost:
                     03 – Međunarodni gospodarski i financijski poslovi

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               X Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa

               „Promicanje napretka izvan EU-a”

               Glavno područje kojim se bavi Glavna uprava za ekonomske i financijske poslove odnosi se na:

               1. Poticanje provedbe europske politike susjedstva produbljivanjem ekonomske analize, jačanjem dijaloga o politikama i savjeta o gospodarskim aspektima akcijskih planova.

               2. Razvijanje, praćenje i provedba makrofinancijske pomoći za partnerske treće zemlje, u suradnji s odgovarajućim međunarodnim financijskim institucijama.

               1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB

               Posebni cilj br. 1: „pružanje makrofinancijske pomoći trećim zemljama radi rješavanja kriza bilance plaćanja i ponovnog uspostavljanja održivog vanjskog duga”

               Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: međunarodni gospodarski i financijski odnosi, globalno upravljanje.

               1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj

               Predložena pomoć sastoji se od 500 milijuna EUR u obliku zajma EU-a Republici Tunisu („Tunis“) u svrhu doprinosa održivijem stanju bilance plaćanja. Pomoć koja će se isplatiti u tri obroka trebala bi pomoći toj zemlji da prevlada svoje teško gospodarsko stanje i stanje bilance plaćanja koje se pogoršalo zbog terorističkih napada počinjenih u 2015. te neprekidnih unutarnjih i regionalnih nemira. Pomoć potiče i strukturne reforme usmjerene na povećanje održivog gospodarskog razvoja i poboljšanje upravljanja javnim financijama.

               1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja

               Vlasti će biti dužne redovito izvješćivati službe Komisije o nizu pokazatelja i dostaviti sveobuhvatni izvještaj o poštovanju dogovorenih uvjeta politike prije isplate drugog i trećeg obroka pomoći.

               Službe Komisije nastavljaju nadzirati upravljanje javnim financijama nakon operativne procjene financijskih krugova i administrativnih postupaka u Tunisu koja će biti provedena u pripremi za ovaj program. Delegacija EU-a u Tunisu uz to redovito izvješćuje o pitanjima koja se odnose na nadzor pomoći. Službe Komisije ostaju u bliskom kontaktu s MMF-om i Svjetskom bankom kako bi imale koristi od njihovih uvida na temelju njihovih tekućih aktivnosti u Tunisu.

               Prijedlogom zakonodavne odluke predviđeno je i podnošenje godišnjeg izvješća Vijeću i Europskom parlamentu koje sadržava ocjenu provedbe ove pomoći. Nezavisna ex post evaluacija pomoći provest će se unutar dvije godine nakon isteka razdoblja provedbe.

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti

               Isplata pomoći ovisi o zadovoljavajućim rezultatima provedbe budućeg gospodarskog programa između Tunisa i MMF-a koji se očekuje do ožujka 2016. Osim toga, Komisija s tuniskim vlastima ugovara posebne uvjete politike, navedene u memorandumu o razumijevanju, koji se trebaju ispuniti prije nego što Komisija odobri isplatu drugog ili trećeg obroka.

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a

               Pomažući državi da prevlada gospodarski šok uzrokovan terorističkim napadima u 2015. te unutarnjim i regionalnim nemirima, predložena makrofinancijska pomoć pridonosi promicanju makroekonomske stabilnosti i gospodarskih reformi, a istovremeno podupire konsolidaciju političke tranzicije u zemlji. Dopuna sredstvima koja su međunarodne financijske institucije, EU i drugi donatori stavili na raspolaganje, pridonosi ukupnoj učinkovitosti paketa financijske potpore koju pruža međunarodna donatorska zajednica.

               Predloženim programom jača se i vladina predanost reformama te njezina težnja ostvarivanja bližih odnosa s EU-om. Taj se rezultat, među ostalim, ostvaruje odgovarajućim uvjetima za isplatu pomoći. U širem kontekstu program će drugim zemljama u regiji pokazati da EU i dalje pomaže zemljama koje u razdoblju gospodarskih poteškoća odlučno kreću u političke reforme.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

               Od 2004. provedeno je ukupno šesnaest ex post evaluacija u vezi s programima makrofinancijske pomoći. U tim je evaluacijama zaključeno da makrofinancijska pomoć zaista pridonosi, iako ponekad skromno i neizravno, poboljšanju vanjske održivosti, makroekonomskoj stabilnosti i postizanju strukturnih reformi u zemlji koja prima pomoć. U većini slučajeva makrofinancijska pomoć imala je pozitivan učinak na bilancu plaćanja zemlje korisnika i pomogla je smanjiti njihova proračunska ograničenja. Dovela je i do nešto većeg gospodarskog rasta.

               1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima

               EU je među glavnim donatorima Tunisa. Financijska pomoć koja je pružena u okviru europske politike susjedstva i ranije u okviru europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo iznosila je 801 milijun EUR u razdoblju od 2011. do 2015., što uključuje 277 milijuna EUR u okviru fonda SPRING i krovnih fondova (155 milijuna EUR odnosno 122 milijuna EUR). Ta su sredstva dopunjena financiranjem iz drugih instrumenata EU-a kao što su Instrument za stabilnost (IfS), Europski instrument za demokraciju i ljudska prava (EIDHR), Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu (NIF) i tematski programi u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju (DCI). Isto tako Europska investicijska banka odobrila je zajmove u iznosu od 1,338 milijuna EUR od 2011., od čega 200 milijuna EUR u 2015. Konačno, makrofinancijska pomoć I. od 300 milijuna EUR odobrena 2014. provodi se na zadovoljavajući način te je za isplatu ostala još samo zadnja tranša od 100 milijuna EUR.

               Ključna dodana vrijednost makrofinancijske pomoći u usporedbi s drugim instrumentima EU-a je u tome što pridonosi stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, među ostalim i promicanjem održive bilance plaćanja i stanja proračuna, te primjerenog okvira za strukturne reforme. Makrofinancijskom pomoći ne osigurava se redovita financijska potpora niti je ona namijenjena za potporu gospodarskom i socijalnom razvoju zemalja koje primaju pomoć. Makrofinancijska pomoć ukida se u trenutku kada država ponovno uspostavi održivo stanje vanjskog financiranja. Poslije toga trebali bi se koristiti redoviti instrumenti pomoći za suradnju EU-a.

               Makrofinancijska pomoć bi isto tako trebala nadopunjivati intervencije međunarodnih financijskih institucija, a to su osobito program za prilagodbu i reformu uz podršku proširenog fonda MMF-a i razvojni zajmovi Svjetske banke.

               1.6.Trajanje i financijski utjecaj

               X Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja

               X Prijedlog/inicijativa na snazi 2,5 godina od stupanja na snagu memoranduma o razumijevanju, kako je utvrđeno člankom (1.4) Odluke

               X Financijski utjecaj očekuje se u razdoblju od 2016. do 2019.

               1.7.Predviđene metode upravljanja
                  14

               X Centralizirano izravno upravljanje Komisije

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja

               Pomoć je makroekonomske prirode i njezin je oblik u skladu s budućim gospodarskim programom koji podržava MMF. Službe Komisije prate mjeru na temelju napretka u provedbi programa MMF-a i posebnih reformskih mjera koje će se utvrditi s tuniskim vlastima u memorandumu o razumijevanju (vidi i točku 1.4.4.)

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.2.1.Utvrđeni rizici

               U pogledu predložene makrofinancijske pomoći postoje fiducijarni rizici, rizici povezani s provedbom politike te opći politički rizici.

               Postoji rizik da bi se makrofinancijska pomoć mogla zloupotrijebiti jer nije namijenjena za određene izdatke. Općenito, taj se rizik odnosi na čimbenike kao što su kvaliteta sustava upravljanja u središnjoj banci i ministarstvu financija te primjerenost unutarnje i vanjske revizije.

               Još jedan ključni rizik proizlazi iz stanja unutarnje sigurnosti, a osobito je povezan s mogućim terorističkim napadima koji bi mogli dodatno ugroziti ključne gospodarske grane, oslabiti političku volju vlasti da provedu potrebne gospodarske reforme te potaknuti socijalne nemire.  Odstupanjem od postupka prilagodbe mogli bi se ugroziti ciljevi programa koji podržava MMF i makroekonomska stabilnost te spriječila učinkovita isplata makrofinancijske pomoći II. Isto tako značajne rizike nose politički sukobi u regiji, osobito sukob u Libiji koji negativno utječe na gospodarsko i socijalno stanje u Tunisu, među ostalim i zbog priljeva libijskih izbjeglica.

               I na kraju postoje rizici koji proizlaze iz mogućeg slabljenja europskog i svjetskog gospodarskog okruženja (s obzirom na to da je Tunis izrazito ovisan o tržištu EU-a) te međunarodnog povećanja cijena energije i hrane, što bi znatno utjecalo na fiskalno stanje i bilancu plaćanja Tunisa.

               2.2.2.Predviđene metode kontrole

               Makrofinancijska pomoć podliježe postupku provjere, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud.

               2.2.3.Troškovi i koristi kontrola i vjerojatna stopa neusklađenosti

               Osnovni troškovi metoda provjere i kontrole koje će Komisija snositi navedeni su u tablici 3.2.1. Osim toga tu su i troškovi za Europski revizorski sud i mogućih intervencija Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF). Operativnom procjenom koju su 2014. provele službe Komisije pridonosi se ne samo procjeni rizika zloupotrebe sredstava, već se ostvaruje i posredna korist pružanjem korisnih informacija o potrebnim reformama u području upravljanja javnim financijama, što se onda može odraziti u uvjetima politike za pomoć. Kad je riječ o vjerojatnoj stopi nesukladnosti, rizik od nesukladnosti (u obliku neplaćanja zajma ili zlouporabe sredstava), na temelju iskustva s instrumentom makrofinancijske pomoći od početka njegove primjene, procjenjuje se da je rizik nizak.

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Kako bi se smanjio rizik od zlouporabe, poduzet će se nekoliko mjera.

               Najprije, memorandum o razumijevanju i Ugovor o zajmu sadržavat će niz odredbi o kontrolama, sprječavanju prijevare, revizijama i povratu sredstava u slučaju prijevare ili korupcije. Također, pomoć se uplaćuje na namjenski račun kod Središnje banke Tunisa.

               Uz to, službe Komisije su u siječnju 2014. uz potporu vanjskih savjetnika provele operativnu procjenu kako bi ocijenile pouzdanost financijskih krugova i administrativnih postupaka relevantnih za tu vrstu pomoći. Procjenom je utvrđeno da je okvir za dobro financijsko upravljanje makroekonomskom pomoći u Tunisu dovoljno učinkovit. Komisija je uzela u obzir neke preporuke iz operativne procjene kod uvjeta u pogledu reforme upravljanja javnim financijama u okviru programa makrofinancijske pomoći I. te namjerava isto tako postupiti kod obveza povezanih s novom predloženom makrofinancijskom pomoći. Komisija koristi i druge oblike proračunske potpore kako bi pomogla tuniskim vlastima da poboljšaju svoje sustave upravljanja javnim financijama, a te napore podupiru i drugi donatori.

               Naposljetku, pomoć podliježe postupku provjere, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud.

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               Postojeće proračunske linije

               01 03 02: Makrofinancijska pomoć

               01 04 01 14 – Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrstarashoda

                        Doprinos

                        Broj
                           [Opis………………...……….]

                        Dif./nedif.
                        (
                           15
                        )

                        zemalja EFTA-e
                           16

                        zemalja kandidatkinja
                           17

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe

                        4

                        01 03 02

                        Makrofinancijska pomoć

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        4

                        01 04 01 14

                        Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               01 04 01 04 – Jamstvo Europske unije za zajmove EU-a u obliku makrofinancijske pomoći trećim zemljama: Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond za vanjska djelovanja mora biti u skladu s Uredbom o fondu, uključujući njezine izmjene. U skladu s tom Uredbom zajmovi se temelje na neisplaćenom iznosu na kraju godine. Rezervacije za Jamstveni fond izdvajaju se koristeći sredstva iz proračunske linije 01 04 01 14 („Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond”) po stopi od 9 % ukupnih nepodmirenih obveza. Iznos rezervacija izračunava se na početku godine „n” kao razlika između ciljnog iznosa i neto aktive Fonda na kraju godine „n–1”. Iznos rezervacija uključuje se u godini „n” u prijedlog proračuna za godinu „n+1”, a stvarno se uplaćuje odjednom na početku godine „n+1” iz proračunske linije „Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond” (proračunska linija 01 04 01 14). Kao rezultat toga, 9 % stvarno isplaćenog iznosa (najviše 45 milijuna EUR) uzet će se u obzir unutar ciljnog iznosa na kraju godine „n–1” za izračun iznosa rezervacija Fonda.

               Unos u proračunu („p. m.”) koji se odnosi na proračunsko jamstvo za zajam aktivira se samo u slučaju stvarnog korištenja jamstva. Ne očekuje se korištenje proračunskog jamstva.

                Zatražene nove proračunske linije: nije primjenjivo.

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira:

                        4

                        GU: ECFIN

                        Godina
                        2016.
                           18

                        Godina
                        2017.

                        Godina
                        2018.

                        Godina
                        2019.

                        UKUPNO

                        • Odobrena sredstva za poslovanje

                        Proračunska linija 01 04 01 14 Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond

                        Preuzete obveze

                        (1a)

                        31,5

                        13,5

                        45

                        Plaćanja

                        (2a)

                        31,5

                        13,5

                        45

                        Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
                           19

                        (operativna procjena i ex post evaluacija)

                        Proračunska linija 01 03 02

                        Preuzete obveze

                        (3)

                        0,15

                        0,15

                        Plaćanja

                        (3a)

                        0,05

                        0,10

                        0,15

                        UKUPNA odobrena sredstva
                           za GU ECFIN

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3

                        31,65

                        13,5

                        45,15

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3

                        31,55

                        13,6

                        45,15

                        • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje

                        Preuzete obveze

                        (4)

                        31,65

                        13,5

                        45,15

                        Plaćanja

                        (5)

                        31,55

                        13,6

                        45,15

                        UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe

                        (6)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                           iz NASLOVA 4
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Preuzete obveze

                        =4+ 6

                        31,65

                        13,5

                        45,15

                        Plaćanja

                        =5+ 6

                        31,55

                        13,6

                        45,15

               Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira:

                        5

                        „Administrativni rashodi”

                        Godina
                        2016.

                        Godina
                        2017.

                        Godina
                        2018.

                        Godina
                        2019.

                        UKUPNO

                        GU: ECFIN

                        • Ljudski resursi

                        0,039

                        0,029

                        0,021

                        0,016

                        0,105

                        • Ostali administrativni rashodi

                        0,025

                        0,015

                        0,040

                        GLAVNA UPRAVA ECFIN UKUPNO

                        Odobrena sredstva

                        0,064

                        0,044

                        0,021

                        0,016

                        0,145

                        UKUPNA odobrena sredstva
                           za NASLOV 5.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)

                        0,064

                        0,044

                        0,021

                        0,016

                        0,145

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        2016.
                           20

                        Godina
                        2017.

                        Godina
                        2018.

                        Godina
                        2019.

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                           iz NASLOVA 1 – 5
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Preuzete obveze

                        0,064

                        0,044

                        31,671

                        13,516

                        45,295

                        Plaćanja

                        0,064

                        0,044

                        31,571

                        13,616

                        45,295

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               –X Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:

               Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                           POSEBNI CILJ BR. 1

                        Godina 2016.

                        Godina 2017.

                        Godina 2018.

                        Godina 2019.

                        Vrsta

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        - Rezultat 1

                        Ex post evaluacija

                        1

                        0,15

                        1

                        0,15

                        - Rezultat 2

                        Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond

                        1

                        31,5

                        1

                        13,5

                        2

                        45

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        2

                        31,65

                        1

                        13,5

                        3

                        45,15

                        UKUPNI TROŠAK

                        2

                        31,65

                        1

                        13,5

                        3

                        45,15

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.3.1.Sažetak

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.

               –X Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        2016.
                           21

                        Godina
                        2017.

                        Godina
                        2018.

                        Godina
                        2019.

                        unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        NASLOV 5.
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        0,039

                        0,029

                        0,021

                        0,016

                        0,105

                        Ostali administrativni rashodi

                        0,025

                        0,015

                        0,040

                        Međuzbroj za NASLOV 5.
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        0,064

                        0,044

                        0,021

                        0,016

                        0,145

                        Izvan NASLOVA 5
                           22
                         višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        Ostali
                           administrativni rashodi

                        Međuzbroj
                           izvan NASLOVA 5.
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        UKUPNO

                        0,065

                        0,044

                        0,021

                        0,016

                        0,145

               Potrebna odobrena administrativna sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –X Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena

                        Godina
                        2016.

                        Godina
                        2017.

                        Godina 2018.

                        Godina 2019.

                        unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)

                        01 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)

                        0,39

                        0,29

                        0,21

                        0,16

                        XX 01 01 02 (Delegacije)

                        XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)

                        10 01 05 01 (Izravno istraživanje)

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
                           23

                        XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)

                        XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)

                        XX 01 04 yy
                           24

                        - u sjedištima

                        - u delegacijama

                        XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)

                        10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)

                        Ostale proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

                        0,39

                        0,29

                        0,21

                        0,16

               XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.

               Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Trošak potrebnog osoblja procjenjuje se na temelju 30 % godišnjih rashoda za dužnosnike u razredu AD5 - AD12.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Načelnik odjela: nadgleda i upravlja mjerama, odobrava izvještaje o reviziji Sporazuma o zajmu, vodi misije i procjenjuje napredak uz poštovanje uvjeta.

                        Službenik: priprema memorandum o razumijevanju, povezuje vlasti i međunarodne financijske institucije, povezuje s vanjskim stručnjacima za operativnu procjenu i ex post evaluaciju, vodi revizorske misije, izrađuje izvješća službi Komisije i priprema postupke Komisije povezane s upravljanjem pomoći.

                        Vanjsko osoblje

                        Nije primjenjivo.

               3.2.4.Usklađenost s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom

               –X Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.

               3.2.5.Doprinos trećih strana

               –X Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od trećih osoba.

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               X
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.

                     (1)
                  SL L 151, 20.5.2014., str. 9.

                     (2)
                  SL C […], […], str. […].

                     (3)
                  Stajalište Europskog parlamenta od ...  i Odluka Vijeća od ... .

                     (4)
                  Odluka br. 534/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Tunisu (SL L 151, 21.5.2014., str. 9.).

                     (5)
                  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28. 2. 2011., str. 13.)

                     (6)
                  Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. kojom se uspostavlja Europska služba za vanjsko djelovanje te određuje način njezina rada (SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).

                     (7)
                  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 od 25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L 145, 10.6.2009., str. 10.).

                     (8)
                  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).

                     (9)
                  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

                     (10)
                  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).

                     (11)
                  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

                     (12)
                  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

                     (13)
                  ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).

                     (14)
                  Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (15)
                  Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (16)
                  EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (17)
                  Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.

                     (18)
                  Godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (19)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.

                     (20)
                  Godina početka provedbe prijedloga.

                     (21)
                  Godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (22)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.

                     (23)
                  UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (24)
                  U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).