               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.7.2020.
            COM(2020) 281 final
            2020/0155(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19
            (Tekst značajan za EGP)
            {SWD(2020) 120 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.1.Razlozi i ciljevi prijedloga

               Države članice EU-a teško su pogođene gospodarskom krizom koja je posljedica pandemije bolesti COVID-19. Potrebna je brza reakcija radi pružanja potpore sudionicima na tržištima kapitala. Komisija je u Komunikaciji od 13. ožujka 2020. naslovljenoj „Koordinirani gospodarski odgovor na izbijanje COVID-19”
                  1
                naglasila važnost osiguravanja likvidnosti financijskog sektora EU-a i sprječavanja opasnosti od recesije poduzimanjem mjera na svim razinama. Nadalje, Komisija je u Komunikaciji od 27. svibnja 2020. naslovljenoj „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju”
                  2
                predstavila ključne instrumente kojima se podupire plan oporavka za Europu, uključujući mjere za pokretanje gospodarstva i pomoć privatnim ulaganjima. U Komunikaciji je naglašeno i da će se poduzeća još dugo nositi s izazovima likvidnosti i pristupa financiranju.

                  Svrha je ciljanih izmjena propisa o prospektu, kako je utvrđeno u Uredbi o prospektu
                     3
                  , poduzećima omogućiti pristup novom financiranju u kratkom vremenskom razdoblju kako bi se pomoglo gospodarskom oporavku od pandemije bolesti COVID-19. Konkretno, tom se uredbom nastoji pomoći poduzećima da prikupe vlasnički kapital kako bi ponovno uspostavila održive omjere kapitala i duga i postala otpornija.

                  Prospekt je zakonski propisan dokument koji sadržava informacije o poduzeću i vrijednosnim papirima koje poduzeća nude kroz javnu ponudu ili uvrštenja za trgovanje na uređenom tržištu. Na temelju tih informacija ulagatelji bi trebali odlučiti o ulaganju u vrijednosne papire koje izdaje predmetno društvo. Trošak sastavljanja prospekta mogao bi odvratiti izdavatelje u financijskim poteškoćama koji žele prikupiti nova sredstva, posebno vlasnički kapital. Zbog posljedica pandemije bolesti COVID-19 ključno je osigurati da za već uvrštene izdavatelje prospekt ne bude prepreka prikupljanju kapitala na javnim tržištima.

                  Cilj je ovog prijedloga izdavateljima pojednostavniti postupak kako bi, u kontekstu izvanrednog stanja u gospodarstvu zbog pandemije bolesti COVID-19, brže prikupili kapital. Te izmjene Uredbe o prospektu odnose se na izradu novog skraćenog oblika prospekta („prospekt EU-a za oporavak”) te na ciljane izmjene kako bi se smanjio pritisak na financijske posrednike (obavješćivanje kreditnih institucija o dopunama i nevlasničkim vrijednosnim papirima).

               1.1.1.Prospekt EU-a za oporavak

                  Cilj je prospekta EU-a za oporavak uvrštenim izdavateljima pojednostavniti obveze objavljivanja tako da budu prilagođene njihovim konkretnim potrebama u okruženju nakon krize i pritom zadržati prospekt za važan instrument informiranja potencijalnih ulagatelja. U trenutačnoj situaciji nakon krize ključno je smanjiti regulatorne prepreke koje bi mogle utjecati na dokapitalizaciju poduzeća i izdavateljima omogućiti pristup javnim tržištima kapitala u ranoj fazi oporavka.

                  Prospekt EU-a za oporavak usmjeren je na ključne informacije i bio bi dostupan samo za sekundarna izdanja dionica. Pod uvjetom da su dionice izdavatelji već uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili na rastućem tržištu MSP-ova neprekidno najmanje posljednjih 18 mjeseci, smanjenjem obveza objavljivanja trebao bi se smanjiti i trošak sastavljanja prospekta i olakšati razumijevanje dokumenta. Nadalje, prospekt EU-a za oporavak trebao bi pridonijeti i većoj učinkovitosti provjere koju provode nacionalna nadležna tijela. U tom smislu predloženim pravilima o prospektu EU-a za oporavak trebao bi se skratiti rok za odobrenje prospekta na 5 radnih dana kako bi se izdavateljima omogućilo brzo prikupljanje kapitala. Kad je riječ o prekograničnim ponudama i uvrštenjima za trgovanje, funkcioniranju nove vrste prospekta pridonijet će i jedinstvena putovnica EU-a za odobrene prospekte.

                  Prospekt EU-a za oporavak trebao bi biti i. jednostavan za izradu poduzećima koja žele prikupiti vlasnički kapital na tržištima kapitala, ii. lako razumljiv ulagačima koji ga žele financirati i iii. jednostavan za pregled i odobravanje nacionalnim nadležnim tijelima.

                  Svrha je prospekta EU-a za oporavak pružiti potporu dokapitalizaciji tijekom faze oporavka. Stoga je on zamišljen kao privremeni mehanizam koji istječe 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe. U okviru revizije Uredbe o prospektu trebalo bi procijeniti i ispunjava li prospekt EU-a za oporavak svoje ciljeve. Kao pomoć toj procjeni, prijedlogom bi se propisalo da se ESMA-inim centraliziranim mehanizmom pohrane, u kojem se prikupljaju podaci o prospektima nacionalnih nadležnih tijela, prikupljaju i podaci o prospektu EU-a za oporavak. Ne očekuje se da će za tu neznatnu prilagodbu ESMA-ina centraliziranog mehanizma pohrane biti potrebni dodatni resursi ESMA-inog osoblja. To znači i da ne bi trebali nastati znatni dodatni troškovi.

               1.1.2.Izmjene kojima je cilj smanjiti pritisak na financijske posrednike

                  Dopune

               Izdavatelj je dužan objaviti dopunu prospekta za sve značajne nove čimbenike, bitne pogreške ili bitne netočnosti koje se odnose na informacije uključene u prospekt i koje mogu utjecati na procjenu vrijednosnih papira, a nastale su ili su primijećene u razdoblju od odobrenja prospekta do zaključenja razdoblja ponude ili do početka trgovanja na uređenom tržištu, ovisno o tome što nastupi kasnije. Objavom dopune započinje teći rok od dva radna dana u kojem ulagatelji imaju pravo na povlačenje. U okviru svoje dužnosti zaštite ulagača financijski posrednici dužni su stupiti u kontakt s ulagateljima kako bi ih obavijestili o objavi dopune na dan kad je ta dopuna objavljena. Takav rok, kao i široka kvalifikacija „ulagatelja”, financijskim posrednicima stvaraju poteškoće.

               Kako bi se riješile te poteškoće i oslobodila sredstva financijskim posrednicima, prijedlogom se pojašnjavaju njihove obveze u pogledu dopuna. Financijski posrednici trebali bi samo obavijestiti ulagatelje koji su preko njih kupili i upisali vrijednosne papire o mogućnosti objave dopune, pod uvjetom da su kupnja ili upis dogovoreni u razdoblju od odobrenja prospekta do zaključenja razdoblja ponude ili do početka trgovanja na uređenom tržištu, ovisno o tome što nastupi kasnije. Nakon objave dopune financijski posrednik dužan je stupiti u kontakt samo s onim ulagateljima koji imaju pravo na povlačenje. Prijedlogom se produžuje i rok u kojem financijski posrednici trebaju stupiti u kontakt s ulagateljima na jedan radni dan od objave dopune. Kako bi se održala visoka razina zaštite ulagatelja, rok u kojem ulagatelji mogu ostvariti pravo povlačenja produljuje se s dva radna dana na tri radna dana od objave dopune.

               Budući da bi se ciljanom izmjenom o dopunama riješile te poteškoće i financijskim posrednicima oslobodila sredstva, uz istodobno zadržavanje visoke razine zaštite ulagatelja, takve izmjene ne bi bile vremenski ograničene.

               Nevlasnički vrijednosni papiri koje izdaju kreditne institucije

               Ponuda nevlasničkih vrijednosnih papira koje kreditna institucija izdaje stalno ili opetovano, pod određenim uvjetima, ne podliježe obvezi objavljivanja prospekta ako je njihova ukupna vrijednost manja od 75 milijuna EUR po kreditnoj instituciji tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Kreditne institucije aktivno sudjeluju u oporavku pružanjem potpore poduzećima kojima je potrebno financiranje i za koja se očekuje da će biti temeljni stup oporavka. Komisija predlaže ciljano povećanje praga sa 75 milijuna EUR na 150 milijuna EUR kako bi se kreditnim institucijama olakšalo povećanje opsega financiranja i osigurao prostor za pružanje potpore klijentima u realnom gospodarstvu. Cilj mu je poduprijeti financiranje kreditnih institucija u fazi oporavka povećanjem praga za izuzeće od obveze objave prospekta za određene vrste ponuda vrijednosnih papira. Budući da je ta mjera izravno povezana s fazom oporavka od pandemije bolesti COVID-19, trebala bi se primjenjivati u ograničenom razdoblju od 18 mjeseci.

               1.2.Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Iako se ovim prijedlogom utvrđuju izvanredne mjere za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19, on je i dalje u skladu sa sveobuhvatnim ciljevima Uredbe o prospektu, a to je poticanje financiranja putem tržišta kapitala, osiguravanje zaštite ulagača i poticanje konvergencije nadzora diljem EU-a. Ovim se prijedlogom dopunjuju i obveze izvješćivanja utvrđene Direktivom o transparentnosti
                  4
                za uređena tržišta, Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2017/565
                  5
                za rastuća tržišta MSP-ova i Uredbom o zlouporabi tržišta
                  6
                za oba navedena mjesta trgovanja.

               1.3.Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Ovaj zakonodavni prijedlog o izmjenama Uredbe o prospektu dio je paketa mjera za olakšavanje gospodarskog oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19, koji uključuje i zakonodavni prijedlog o izmjeni MiFID-a II
                     7
                   i zakonodavni prijedlog o izmjeni okvira o sekuritizaciji, uključujući Uredbu o sekuritizaciji
                     8
                  , i Uredbe o kapitalnim zahtjevima
                     9
                  .

                  Ovim se zakonodavnim prijedlogom nastoje nadopuniti i ciljevi unije tržišta kapitala u pogledu diversifikacije tržišnih izvora financiranja za poduzeća. Ovom inicijativom olakšava se poduzećima uvrštenima na burzu u EU-u izdavanje dionica i na taj način prikupljanje kapitala. U tom bi pogledu ovaj prijedlog bio u skladu s preporukom Foruma na visokoj razini o uniji tržišta kapitala
                     10
                   objavljenom 10. lipnja 2020., u kojoj je naglašena potreba za ublažavanjem pravila o uvrštavanju, uz upućivanje na Uredbu o prospektu. U okviru mjera za ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 na realno gospodarstvo i financijska tržišta ovom se inicijativom nastoje smanjiti i regulatorni troškovi za uvrštene izdavatelje na uređenim tržištima i na rastućim tržištima MSP-ova. Konkretno, fleksibilnost koja je pružena izdavateljima na rastućim tržištima MSP-ova dodatno se oslanja na ciljeve nedavno donesene Uredbe (EU) 2019/2115 Europskog parlamenta i Vijeća
                     11
                   o utvrđivanju mjera za promicanje upotrebe tih mjesta trgovanja. Nadalje, ova inicijativa mora biti u skladu sa svim dodatnim prijedlozima koje Komisija planira izraditi za različita područja politika kako bi se ublažile posljedice pandemije bolesti COVID-19 na tržišta kapitala, uključujući bitne instrumente za potporu oporavku iz Komunikacije Komisije „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju od 27. svibnja 2020.”

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               2.1.Pravna osnova

                  Pravna je osnova Uredbe o prospektu članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a) koji europskim institucijama dodjeljuje nadležnost utvrđivanja odgovarajućih odredaba koje za cilj imaju uspostavu i funkcioniranje jedinstvenog tržišta. Te uredbe zakonodavac Unije može izmijeniti samo privremeno, među ostalim sužavanjem njihova područja primjene, u ovom slučaju na temelju članka 114. Ugovora.

               2.2.Supsidijarnost

                  Na temelju članka 4. UFEU-a, mjere EU-a za dovršetak unutarnjeg tržišta moraju se procijeniti uzimajući u obzir načelo supsidijarnosti utvrđeno u članku 5. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom supsidijarnosti, mjere na razini EU-a potrebno je poduzeti samo ako države članice ne mogu samostalno dostatno ostvariti ciljeve predloženih mjera, zbog čega se utvrđuju mjere na razini EU-a.

                  Zahtjevi za objavljivanje u slučaju ponuda vrijednosnih papira ili uvrštenja za trgovanje na uređenom tržištu proizlaze iz primjene Uredbe o prospektu. Ova europska uredba ima izravan obvezujući pravni učinak u svim državama članicama. Države članice nemaju gotovo nikakvu fleksibilnost za prilagodbu pravila lokalnim uvjetima. Poteškoće koje proizlaze iz tih odredaba mogu se učinkovito riješiti samo zakonodavnim izmjenama na europskoj razini
                     12
                  . Mogućim alternativama, tj. nezakonodavnim djelovanjem na razini Unije, ne bi se mogao dostatno i učinkovito ostvariti postavljeni cilj jer se njima ne bi mogle izmijeniti odredbe Uredbe.

                  Usklađeni prospekt EU-a važan je alat za integriranje tržišta kapitala u Uniji. Kad nadležno nacionalno tijelo odobri prospekt, izdavatelj može zatražiti putovnicu kako bi taj prospekt upotrijebio u drugoj državi članici EU-a. U toj državi članici „domaćinu” ne bi bila potrebna dodatna odobrenja ili administrativni postupci koji se odnose na prospekt. Ta putovnica funkcionira pod pretpostavkom da je primjenjivim propisima o prospektu minimalni sadržaj prospekta usklađen na razini Unije. Budući da je putovnica europske prirode, sva poboljšanja mogu se razmatrati samo na razini EU-a. Mogućim drugim rješenjima, kao što su mjere na razini države članice, stvorile bi se prepreke trgovini i ne bi se mogli dostatno i učinkovito postići ciljevi stvaranja usklađene osnove za primjenu „putovnica” prospekata.

                  Predloženim izmjenama Uredbe o prospektu diljem Unije poslala bi se jasna poruka u cijeloj Uniji da se u iznimnim okolnostima propisi o prospektu mogu prilagoditi. Ublažavanjem ciljanih opterećenja utvrđenih u Uredbi o prospektu te pojednostavnjenjem postupka izdavanja prospekta izdavateljima čije su dionice već uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili na rastućem tržištu MSP-ova može se pridonijeti jačanju paneuropskih izvora kapitala koji su dostupni tim izdavateljima. To uključuje osmišljavanje posebnih propisa o prospektu čiji su sadržaj i format pod strogim uvjetima prikladni i za izdavatelje i za ulagatelje. Države članice ne mogu same ostvariti te ciljeve jer bi to dovelo do nejednakih uvjeta za izdavatelje i ulagatelje i stvorilo regulatornu arbitražu i prepreke prekograničnoj trgovini. Ti se ciljevi mogu bolje ostvariti na razini Unije.

               2.3.Proporcionalnost

                  Ovim se prijedlogom samo uvode tehničke izmjene Uredbe o prospektu u cilju brzog rješavanja gospodarskih posljedica pandemije bolesti COVID-19. Predloženim mjerama za ublažavanje zahtjeva u pogledu prospekta poštuje se načelo proporcionalnosti. One su primjerene za postizanje ciljeva i ne prelaze ono što je potrebno, a određene su mjere vremenski ograničene.

                  Izdavatelji

                  Prijedlogom se ublažavaju zahtjevi za objavljivanje prospekta koje moraju ispuniti izdavatelji u skladu s načelom proporcionalnosti. Pod uvjetom da su njihove dionice već uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili na rastućem tržištu MSP-ova neprekidno najmanje posljednjih 18 mjeseci, izdavatelji koji žele prikupiti kapital imat će pravo primijeniti ublažena pravila o objavljivanju u prospektu EU-a za oporavak. Ublažavanjem obveza objavljivanja smanjili bi se troškovi usklađivanja jer bi prospekt EU-a za oporavak bio mnogo kraći i stoga jeftiniji za proizvodnju. Osim toga, tim izdavateljima prospekti bi se brže odobravali, što bi im omogućilo učinkovitije iskorištavanje mogućnosti financiranja. Kako se ne bi prekoračilo ono što je potrebno, prospekt EU-a za oporavak primjenjivat će se u ograničenom razdoblju te se stoga predlaže kao privremeni mehanizam čija primjena prestaje 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe.

                  Ulagatelji

               Predloženi prospekt EU-a za oporavak u skladu je i s načelom proporcionalnosti u odnosu na potencijalne ulagatelje. Prospekt EU-a za oporavak bio bi razumljiviji zbog manjeg opsega i usmjerenosti na ključne informacije, a istodobno bi se usmjerio na specifičnu situaciju u kojoj je izdavatelj već poslovao na tržištu i o tome postoje objavljene informacije.

                  Financijski posrednici

               Ciljane izmjene koristit će i financijskim posrednicima jer će im se na taj način pojasniti njihove obveze povezane s dopunama i pomoći da prevladaju poteškoće s kojima se suočavaju kad nakon objave dopune trebaju stupiti u kontakt s ulagateljima i istodobno zadržati visoku razinu zaštite ulagatelja. Budući da bi se ciljanom izmjenom o dopunama riješile poteškoće, takve izmjene ne bi bile vremenski ograničene.

                  Ciljano ublažavanje koristit će i kreditnim institucijama koje aktivno sudjeluju u oporavku potporom poduzećima zato što se prijedlogom predviđa povećanje praga za izuzeće iz prospekta sa 75 milijuna EUR na 150 milijuna EUR za ponude nevlasničkih vrijednosnih papira koji se izdaju stalno ili opetovano. Budući da je cilj takve mjere pomoći kreditnim institucijama koje će biti temeljni stup faze oporavka, njezina primjena ograničila bi se na 18 mjeseci.

                  Nacionalna nadležna tijela

                  Predložena pojednostavnjenja prospekta EU-a za oporavak trebala bi koristiti i nacionalnim nadležnim tijelima: zahvaljujući manjoj količini informacija za objavu i provjeru u prospektu EU-a za oporavak, smanjilo bi se njihovo radno opterećenje i pojednostavnio postupak odobrenja.

               2.4.Odabir instrumenta

                  Predloženim zakonodavnim izmjenama posebno se nastoji smanjiti administrativno opterećenje te troškovi usklađivanja s kojima su suočeni izdavatelji i koji proizlaze iz primjene Uredbe o prospektu. U tu će se svrhu zakonodavnim mjerama izmijeniti postojeće odredbe Uredbe o prospektu. Pravna je osnova Uredbe o prospektu članak 114. stavak 1. UFEU-a. Stoga svaka uredba o izmjeni ima istu pravnu osnovu.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               3.1.Procjena učinka

                  S obzirom na hitnost mjera koje je potrebno poduzeti kako bi se pomoglo oporavku nakon krize na financijskim tržištima i u realnom gospodarstvu uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, procjena učinka zamijenjena je analizom troškova i koristi uključenom u radni dokument službi Komisije priložen paketu za oporavak tržišta kapitala.

                  Pojednostavnjenim obvezama objavljivanja za prospekt EU-a za oporavak nastoje se znatno smanjiti troškovi usklađivanja za izdavatelje i staviti naglasak na ključne informacije za ulagatelje. Zbog potrebe da se provjerava manja količine informacija, smanjilo bi se i radno opterećenje nacionalnih nadležnih tijela. Istodobno bi se ubrzao postupak odobrenja. Financijskim posrednicima koristit će i ciljane izmjene o dopunama i povećanju praga za izuzeće u prospektu za izdanja nevlasničkih vrijednosnih papira.

               3.2.Temeljna prava

               Kad je riječ o odredbama sadržanima u ovom prijedlogu, u određenoj mjeri relevantni su zaštita osobnih podataka (članak 8.), poduzetnička sloboda (čl. 16.) i zaštita potrošača (čl. 38.) Povelje EU-a o temeljnim pravima. Ograničenja tih prava i sloboda dopuštena su na temelju članka 52. Povelje EU-a o temeljnim pravima. U slučaju zakonodavstva koje se odnosi na prospekt cilj od općeg interesa kojim se opravdavaju određena ograničenja temeljnih prava jest cilj koji se odnosi na osiguranje integriteta tržišta. U pogledu zaštite osobnih podataka može biti potrebno objavljivanje određenih informacija u prospektu kako bi se osiguralo da ulagatelji mogu provesti svoju dubinsku analizu.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ne očekuje se da će ova inicijativa utjecati na proračun EU-a.

               5.DRUGI ELEMENTI

               5.1.Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Praćenje učinka nove Uredbe provest će se u suradnji s ESMA-om i nacionalnim nadležnim tijelima na temelju godišnjih izvještaja o prospektima koji su odobreni u Uniji, a za čiju je godišnju izradu ovlaštena ESMA. Prijedlogom bi se propisalo da se ESMA-inim centraliziranim mehanizmom pohrane, u kojem se prikupljaju podaci o prospektima nacionalnih nadležnih tijela, prikupljaju i podaci o prospektu EU-a za oporavak.

               Procijenit će se prospekt EU-a za oporavak. Konkretno, ključni parametri za mjerenje ostvarenja navedenih ciljeva prospekta EU-a za oporavak bit će:

               (a)broj odobrenih prospekata EU-a za oporavak i analizu kretanja tog broja;

               (b)trošak izrade i odobrenja prospekta EU-a za oporavak u usporedbi s tekućim troškovima prospekta za sekundarna izdanja, zajedno s naznakom ukupnih ostvarenih financijskih ušteda;

               Ovaj popis pokazatelja nije iscrpan i može se proširiti radi prilagodbe praćenja dodatnih učinaka.

               5.2.Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Izmjenama Uredbe o prospektu nastoji se osmisliti prospekt EU-a za oporavak koji će biti nova vrsta prospekta te ciljane izmjene koje se odnose na financijske posrednike.

                  Članak 1. ovog prijedloga odnosi se na izmjene Uredbe o prospektu.

               Članak 1. stavak 1. ovog prijedloga odnosi se na nevlasničke vrijednosne papire koje kreditne institucije izdaju stalno ili opetovano (članak 1. stavak 4. Uredbe o prospektu).

               Ponuda nevlasničkih vrijednosnih papira koje kreditna institucija izdaje stalno ili opetovano, pod određenim uvjetima, ne podliježe obvezi objavljivanja prospekta ako je njihova ukupna vrijednost manja od 75 milijuna EUR po kreditnoj instituciji izračunano tijekom razdoblja od 12 mjeseci. Osim toga, postojećim propisima predviđa se da vrijednosni papiri ne smiju biti podređeni, konvertibilni ili zamjenjivi i ne smiju davati pravo upisa ili stjecanja drugih vrsta vrijednosnih papira te da nisu povezani s izvedenim instrumentima. Kreditne institucije aktivno sudjeluju u oporavku pružanjem potpore poduzećima kojima je potrebno financiranje i za koja se očekuje da će biti temeljni stup u fazi oporavka. Predlaže se ciljano povećanje praga sa 75 milijuna EUR na 150 milijuna EUR kako bi se kreditnim institucijama olakšalo povećanje opsega financiranja i osigurao prostor za pružanje potpore klijentima u realnom gospodarstvu. Zahvaljujući toj ciljanoj izmjeni kreditne institucije mogle bi se koristiti usko definiranom olakšicom da lakše ponude nevlasničke vrijednosne papire bez objavljivanja prospekta u fazi oporavka nakon krize uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19. Budući da je ta mjera ograničena na fazu oporavka, primjenjivala bi se u ograničenom razdoblju od 18 mjeseci.

               Članak 1. stavci 2. i 3. ovog prijedloga odnose se na tehničke prilagodbe procjene bitnosti čimbenika (članak 6. Uredbe o prospektu) i sažetka (članak 7. Uredbe o prospektu) koji se odnose na propise o prospekta EU-a za oporavak iz članka 1. stavka 4. ovog prijedloga.

                  U članku 1. stavku 4. predlaže se uvođenje novog mehanizma za prospekt EU-a za oporavak (članak 14.a Uredbe o prospektu).

                  Područje primjene prospekta EU-a za oporavak

                  U skladu s člankom 1. stavkom 4. ovog prijedloga prospekt EU-a za oporavak bio bi dostupan samo izdavateljima čije su dionice već uvrštene na uređenom tržištu ili rastućem tržištu MSP-ova najmanje 18 mjeseci. Izdavatelji su već morali objaviti propisane informacije u skladu s Direktivom 2004/109/EZ, ako je primjenjivo, Uredbom (EU) br. 594/2014 i, ako je primjenjivo, informacije iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565. Prospekt EU-a za oporavak ne bi bio prikladan za inicijalne javne ponude potencijalnih izdavatelja koji nisu poslovali na financijskim tržištima. Kako bi se smanjio omjer duga i vlasničkog kapitala za poduzeća koja su visoko zadužena zbog pandemije bolesti COVID-19, skraćeni oblik prospekta mogao bi se upotrebljavati samo za izdavanje dionica.

                  Sadržaj i odobravanje prospekta EU-a za oporavak

                  U skladu s člankom 1. stavkom 4. ovog prijedloga u prospektu EU-a za oporavak naglasak se stavlja na ključne informacije. Iznimno od članka 6. Uredbe o prospektu, utvrđene su ključne stavke koje izdavatelji trebaju objaviti, koje su navedene u novom Prilogu V.a Uredbi o prospektu. Duljina prospekta EU-a za oporavak bila bi ograničena na najviše 30 stranica. Međutim, kao mjera za uravnoteženje dopušteno je uključivanje upućivanjem informacija koje su već dostupne na tržištu, kako je definirano u članku 19. Uredbe o prospektu i te se informacije ne bi uzimale u obzir u prethodno navedenom maksimalnom opsegu prospekta od 30 stranica. Predviđen je je i kratak sažetak od dvije stranice.

                  Ubrzani postupak odobravanja već postoji u Uredbi o prospektu. Na temelju toga, postupak ubrzanog odobravanja u trajanju od najviše 5 radnih dana mogao bi se primijeniti i na prospekt EU-a za oporavak.

               Članak 1. stavci 5., 6. i 10. ovog prijedloga odnose se na tehničku prilagodbu roka za provjeru i odobravanje prospekta (članak 20. Uredbe o prospektu), mehanizma pohrane (članak 21. Uredbe o prospektu) i popisa stavki koje je potrebno objaviti (novi Prilog V.a Uredbi o prospektu) koji se odnose na propise o prospektu EU-a za oporavak iz članka 1. stavka 4. ovog prijedloga.

               U skladu s člankom 1. stavcima 8. i 9. ovog prijedloga mehanizam prospekta EU-a za oporavak trebao bi se završiti nakon razdoblja primjene od 18 mjeseci (članak 47.a Uredbe o prospektu). Procjena o tome ispunjava li prospekt EU-a za oporavak ciljeve te Uredbe trebala bi biti dio preispitivanja Uredbe o prospektu (članak 48. Uredbe o prospektu).

               Članak 1. stavak 7. ovog prijedloga odnosi se na dopune (članak 23. Uredbe o prospektu.)

               U skladu s postojećim propisima, izdavatelji su dužni objaviti dopunu prospekta za sve značajne nove čimbenike koji se odnose na informacije uključene u prospekt, koje mogu utjecati na procjenu vrijednosnih papira i koje su nastale ili su primijećene u razdoblju od odobrenja prospekta do zaključenja razdoblja ponude ili do početka trgovanja na uređenom tržištu, ovisno o tome što nastupi kasnije. Objavom dopune započinje teći rok od dva radna dana u kojem ulagatelji imaju pravo na povlačenje. U okviru svoje dužnosti zaštite ulagača financijski posrednici dužni su stupiti u kontakt s ulagateljima kako bi ih obavijestili o objavi dopune na dan kad je dopuna objavljena. Takav rok, kao i široka kvalifikacija „ulagatelja”, financijskim posrednicima stvaraju poteškoće.

               Kako bi se riješile te poteškoće i oslobodila sredstva za financijske posrednike, ovim se prijedlogom utvrđuju ciljane izmjene. Prva izmjena odnosi se na područje primjene. Pojašnjava se da su financijski posrednici dužni kontaktirati i obavještavati ulagatelje koji su preko njih upisali i kupili vrijednosne papire od trenutka odobrenja prospekta do zaključenja razdoblja ponude ili početka trgovanja na uređenom tržištu, ovisno o tome što nastupi ranije.

               Drugo, prijedlogom se financijskim posrednicima produljuje rok za stupanje u kontakt s ulagateljima koji su preko njih upisali i kupili vrijednosne papire i koji imaju pravo odustajanja u roku od jednog radnog dana od objave dopune. Kako bi se održala visoka razina zaštite ulagatelja, rok u kojem ulagatelji mogu ostvariti pravo povlačenja produljuje se s dva radna dana na tri radna dana od objave dopune.

               Budući da bi se ciljanom izmjenom o dopunama riješile poteškoće i financijskim posrednicima oslobodila sredstva, uz istodobno zadržavanje visoke razine zaštite ulagatelja, takve izmjene ne bi bile vremenski ograničene.

               Članak 2. ovog prijedloga odnosi se na njegovo stupanje na snagu.

               2020/0155 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Pandemija bolesti COVID-19 ima teške posljedice na ljude, poduzeća, zdravstvene sustave i gospodarstva država članica. Komisija je u svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 27. ožujka 2020. pod naslovom „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju”
                  13
                naglasila da će likvidnost i pristup financiranju biti trajni izazov u sljedećim mjesecima. Stoga je ključno podržati oporavak od ozbiljnog gospodarskog šoka prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19 uvođenjem ciljanih izmjena postojećih financijskih propisa. Naziv je tog paketa mjera „Paket za oporavak tržišta kapitala”.

               (2)Uredbom (EU) 2017/1129 Europskog parlamenta i Vijeća
                  14
                utvrđuju se zahtjevi za sastavljanje, odobravanje i distribuciju prospekata koji se trebaju objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili njihova uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu u Uniji. U okviru mjera potpore oporavku izdavatelja od gospodarskog šoka uzrokovanog pandemijom bolesti COVID-19 nužne su ciljane izmjene propisa o prospektu. Takvim bi se izmjenama izdavateljima i financijskim posrednicima omogućilo smanjenje troškova i oslobađanje sredstava za fazu oporavka neposredno nakon krize.

               (3)Kreditne institucije aktivno sudjeluju u oporavku pružanjem potpore poduzećima kojima je potrebno financiranje i za koja se očekuje da će biti temeljni stup oporavka. Uredbom (EU) 2017/2019 izuzimaju se kreditne institucije od obveze objavljivanja prospekta ako je riječ o ponudi određenih nevlasničkih vrijednosnih papira koji se izdaju stalno ili opetovano do ukupnog iznosa od 75 milijuna EUR u razdoblju od 12 mjeseci. Taj prag za izuzeće trebalo bi povećati tijekom ograničenog razdoblja kako bi se kreditnim institucijama olakšalo prikupljanje sredstava i pružanje potpore klijentima u realnom gospodarstvu. Budući da je ta mjera ograničena na fazu oporavka, trebala bi se primjenjivati u ograničenom razdoblju od 18 mjeseci.

               (4)Kako bi se brzo riješile ozbiljne gospodarske posljedice pandemije bolesti COVID-19, važno je uvesti mjere za olakšavanje ulaganja u realno gospodarstvo, omogućiti brzu dokapitalizaciju poduzeća u Uniji i omogućiti izdavateljima da se koriste javnim tržištima u ranoj fazi oporavka. Kako bi se ti ciljevi ostvarili, primjereno je utvrditi novi prospekt u skraćenom obliku („prospekt EU-a za oporavak”) koji bi izdavatelji bez poteškoća izrađivali, ulagatelji koji ih žele financirati bez poteškoća razumjeli i nadležna tijela bez poteškoća provjeravala i odobravala.

               (5)Poduzeća čije su dionice uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu ili se njima neprekidno trgovalo na rastućem tržištu MSP-ova najmanje 18 mjeseci prije ponude dionica ili uvrštenja za trgovanje već su trebala ispunjavati zahtjeve za redovito i stalno objavljivanje u skladu s Uredbom (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  15
               , Direktivom 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  16
                ili Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2017/565
                  17
               . Prema tome, velik dio propisanog sadržaja prospekta već je javno dostupan, a ulagatelji će trgovati na temelju tih informacija. Stoga bi se prospekt EU-a za oporavak trebao upotrebljavati samo za sekundarna izdanja i usredotočiti se samo na ključne informacije koje su ulagateljima potrebne za donošenje utemeljenih odluka o ulaganju.

               (6)Da bi izdavatelji učinkovito iskoristili prospekt EU-a za oporavak, on bi trebao biti jedinstveni dokument ograničene veličine, omogućiti upućivanje na informacije i iskorištavati prednosti putovnice kad je riječ o paneuropskim javnim ponudama vrijednosnih papira ili uvrštenjima za trgovanje na uređenom tržištu.

               (7)Prospekt EU-a za oporavak trebao bi uključivati kratki sažetak kao koristan izvor informacija za ulagatelje, posebno za male ulagatelje. Taj sažetak trebao bi biti samodostatan dio prospekta EU-a za oporavak usmjeren na ključne informacije koje bi ulagateljima omogućile da odluče koje će ponude i uvrštenja vrijednosnih papira za trgovanje dalje proučavati pregledavanjem prospekta EU-a za oporavak u cjelini radi donošenja odluke.

               (8)Kako bi se prikupili podaci na temelju kojih se ocjenjuje prospekt EU-a za oporavak, prospekt EU-a za oporavak trebalo bi uključiti u ESMA-in mehanizam pohrane. Kako bi se ograničilo administrativno opterećenje povezano s izmjenom tog mehanizma, u prospektu EU-a za oporavak mogli bi se upotrebljavati isti podaci koji su propisani za prospekt za sekundarna izdanja iz članka 14. Uredbe (EU) 2017/1129, pod uvjetom da se te dvije vrste prospekata jasno razlikuju.

               (9)Prospekt EU-a za oporavak trebao bi nadopunjavati druge vrste prospekata utvrđenih u Uredbi (EU) 2017/1129 u odnosu na različite vrste vrijednosnih papira, izdavatelja, ponuda i uvrštenja. Stoga, osim ako je izričito navedeno drukčije, sva upućivanja na „prospekt” u skladu s Uredbom (EU) 2017/1129 trebalo bi tumačiti kao upućivanja na sve različite oblike prospekata, uključujući prospekt EU-a za oporavak iz ove Uredbe.

               (10)U skladu s Uredbom (EU) 2017/1129 financijski posrednici dužni su obavještavati ulagatelje o mogućnosti dopune te, u određenim okolnostima, stupiti u kontakt s ulagateljima na dana objave dopune. Broj ulagatelja s kojima moraju stupiti u kontakt, kao i rok za stupanje u kontakt s njima, mogu izazvati poteškoće. Kako bi se financijskim posrednicima olakšalo poslovanje i oslobodila sredstva, i pritom zadržala visoka razina zaštite ulagatelja, trebalo bi utvrditi proporcionalniji mehanizam. Tim bi se mehanizmom trebalo odrediti koje ulagatelje financijski posrednici trebaju kontaktirati kad se objavi dopuna te produljiti rok za stupanje u kontakt s tim ulagateljima.

               (11)Budući da je prospekt EU-a za oporavak ograničen na fazu oporavka, njegova primjena trebala bi prestati 18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe. Kako bi se osigurao kontinuitet prospekata EU-a za oporavak, na prospekte koji su odobreni prije prestanka primjene mehanizma trebala bi se primjenjivati odredba o nastavku priznavanja.

               (12)Komisija bi prije 21. srpnja 2022. Europskom parlamentu i Vijeću trebala dostaviti izvješće o primjeni ove Uredbe, kojemu prema potrebi prilaže zakonodavni prijedlog. U procjeni te revizije trebalo bi se utvrditi je li obveza objavljivanja podataka za prospekte oporavka EU-a primjerena za postizanje ciljeva ove Uredbe.

               (13)Uredbu (EU) 2017/1129 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.
               Izmjene Uredbe (EU) 2017/1129

               Uredba (EU) 2017/1129 mijenja se kako slijedi:

               (1)U članku 1. stavku 4. dodaje se sljedeća točka (k):

               „(k)od [datuma početka primjene ove Uredbe] do [18 mjeseci od datuma početka primjene ove Uredbe] nevlasničke vrijednosne papire koje stalno ili opetovano izdaju kreditne institucije ako je ukupna agregirana vrijednost u Uniji za ponuđene vrijednosne papire manja od 150 000 000 EUR po kreditnoj instituciji tijekom razdoblja od 12 mjeseci, pod uvjetom da ti vrijednosni papiri:

               i.nisu podređeni, konvertibilni ili zamjenljivi; i

               ii.ne daju pravo upisa ili stjecanja drugih vrsta vrijednosnih papira i nisu povezani s izvedenim financijskim instrumentom.”;

               (2)U članku 6. stavku 1. prvom podstavku uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „1.Ne dovodeći u pitanje članak 14. stavak 2., članak 14.a stavak 2. i članak 18. stavak 1., prospekt sadržava potrebne informacije koje su neophodne ulagatelju kako bi donio utemeljenu procjenu:”;

               (3)U članku 7. dodaje se sljedeći stavak 12.a.:

               „12 a.Odstupajući od stavaka od 3. do 12., prospekt EU-a za oporavak sastavljen u skladu s člankom 14.a uključuje sažetak u skladu s ovim stavkom.

               Sažetak prospekta EU-a za oporavak sastavlja se kao kratki sažeti dokument od najviše sedam dvostrano ispisanih stranica papira veličine A4.

               Sažetak ne smije sadržavati međusobna upućivanja na druge dijelove prospekta ili uključivati informacije upućivanjem i mora biti:

               (a)prikazan i strukturiran tako da je jednostavan za čitanje, napisan slovima veličine koja omogućuje čitanje;

               (b)pisan na jeziku i u stilu kojima se olakšava razumijevanje informacija, a posebno na jeziku koji je jasan, netehnički, sažet i razumljiv ulagateljima;

               (c)mora sadržavati sljedeća četiri odjeljka:

               i.uvod, koji sadržava upozorenje kako je definirano u stavku 5. ovog članka;

               ii.ključne informacije o izdavatelju;

               iii.ključne informacije o vrijednosnim papirima;

               iv.ključne informacije o javnoj ponudi vrijednosnih papira ili uvrštenju za trgovanje na uređenom tržištu.”;

               (4)Dodaje se sljedeći članak 14.a:

               „Članak 14.a
                  Prospekt EU-a za oporavak

               1.U slučaju javne ponude dionica ili uvrštenja dionica za trgovanje na uređenom tržištu sljedeći izdavatelji mogu odlučiti sastaviti prospekt EU-a za oporavak u skladu s pojednostavnjenim obvezama objavljivanja iz ovog članka:

               (a)izdavatelji čije su dionice uvrštene za trgovanje na uređenom tržištu neprekidno najmanje posljednjih 18 mjeseci i koji izdaju dionice koje su zamjenjive s postojećim dionicama koje su već izdane;

               (b)izdavatelji čijim se dionicama već kontinuirano trguje na rastućem tržištu MSP-ova najmanje posljednjih 18 mjeseci, pod uvjetom da je objavljen prospekt za ponudu tih dionica, i koji izdaju dionice koje su zamjenjive s prethodno izdanim postojećim dionicama.

               2.Odstupajući od članka 6. stavka 1. i ne dovodeći u pitanje članak 18. stavak 1. prospekt EU-a za oporavak sadržava relevantne informacije u skraćenom obliku koje su potrebne kako bi ulagatelji razumjeli:

               (a)očekivanja izdavatelja i značajne promjene u financijskom položaju izdavatelja koje su nastale nakon završetka posljednje financijske godine, ako ih je bilo;

               (b)bitne informacije o dionicama, razlozima i utjecaju izdanja na cjelokupnu strukturu kapitala izdavatelja te o upotrebi sredstava.

               Informacije sadržane u prospektu EU-a za oporavak moraju biti napisane i predstavljene u razumljivom i sažetom obliku u kojem ih je moguće jednostavno analizirati te ulagateljima omogućuju donošenje utemeljene odluke o ulaganju. Nadležno tijelo također uzima u obzir je li izdavatelj objavio propisane informacije u skladu s Direktivom 2004/109/EZ, ako je primjenjivo, Uredbom (EU) br. 596/2014 i, ako je primjenjivo, informacijama iz Delegirane uredbe Komisije (EU) 2017/565.

               Prospekt EU-a za oporavak jedinstveni je dokument koji sadržava minimalne informacije utvrđene u Prilogu V.a. Najveća duljina otisnutog dokumenta iznosi 30 stranica papira veličine A4, prikazan je i strukturiran tako da je jednostavan za čitanje, napisan slovima veličine koja omogućuje čitanje.

               Informacije uključene upućivanjem u skladu s člankom 19. ne uzimaju se u obzir za određivanje najveće duljine od 30 stranica papira veličine A4 iz trećeg podstavka ovog stavka.

               Izdavatelji mogu odlučiti o redoslijedu iznošenja informacija iz Priloga V.a u prospektu EU-a za oporavak.”;

               (5)U članku 20. dodaje se sljedeći stavak 6.a.:

               „6 a.Odstupajući od stavaka 2. i 4., rokovi utvrđeni u stavku 2. prvom podstavku i stavku 4. skraćuju se na pet radnih dana za prospekt EU-a za oporavak koji je sastavljen u skladu s člankom 14.a. Izdavatelj obavješćuje nadležno tijelo najmanje pet radnih dana prije datuma predviđenog za podnošenje zahtjeva za odobrenje.”;

               (6)U članku 21. dodaje se sljedeći stavak 5.a.:

               „5a.Prospekt EU-a za oporavak sastavljen u skladu s člankom 14.a razvrstava se u mehanizam pohrane iz stavka 6. ovog članka. Podaci koji se upotrebljavaju za razvrstavanje prospekata sastavljenih u skladu s člankom 14. mogu se upotrebljavati za razvrstavanje prospekata EU-a za oporavak sastavljenih u skladu s člankom 14.a, pod uvjetom da se te dvije vrste prospekata razlikuju u tom mehanizmu pohrane.”;

               (7)Članak 23. mijenja se kako slijedi:

               (a)u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „2.Ako se prospekt odnosi na javnu ponudu vrijednosnih papira, ulagatelji koji su pristali kupiti ili upisati vrijednosne papire prije nego što je dopuna objavljena, imaju pravo povući svoj prihvat u roku od tri radna dana nakon objave dopune, pod uvjetom da je značajan novi čimbenik, bitna pogreška ili bitna netočnost iz stavka 1. nastala ili je primijećena prije zaključenja razdoblja ponude ili prije isporuke vrijednosnih papira, ovisno o tome što nastupi ranije. Izdavatelj ili ponuditelj mogu produljiti to razdoblje. U dopuni se navodi datum prestanka prava na povlačenje.”;

               (b)u stavku 3. prvi i drugi podstavak zamjenjuju se sljedećim:

               „3.Ako ulagatelji kupuju ili upisuju vrijednosne papire preko financijskog posrednika, u razdoblju od odobrenja prospekta za te vrijednosne papire do zaključenja razdoblja ponude ili početka trgovanja na uređenom tržištu, ovisno o tome što nastupi kasnije, taj financijski posrednik obavješćuje te ulagatelje o mogućnosti objave dopune, mjestu i trenutku njezine objave te o tome da će im u tom slučaju pomoći da ostvare svoje pravo na povlačenje prihvata.

               Ako ulagatelji iz prvog podstavka ovog stavka imaju pravo na povlačenje iz stavka 2., financijski posrednik stupa u kontakt s tim ulagateljima u roku od jednog radnog dana nakon objave dopune.”;

               (8)Umeće se sljedeći članak 47.a:

               „Članak 47.a
                  Rokovi za Prospekt EU-a za oporavak

               Mehanizam iz članka 14.a istječe [18 mjeseci od datuma početka primjene ove Uredbe].

               Prospekti EU-a za oporavak sastavljeni u skladu s člankom 14.a i odobreni između [datum početka primjene ove Uredbe] i [18 mjeseci nakon datuma početka primjene ove Uredbe] i dalje se uređuju u skladu s tim člankom do isteka njihove valjanosti ili do isteka dvanaest mjeseci nakon [18 mjeseci od datuma početka primjene ove Uredbe], ovisno o tome što nastupi ranije.”

               (9)U članku 48. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. U izvješću se, među ostalim, procjenjuje jesu li sažetak prospekta, obveze objavljivanja utvrđene u člancima 14., 14.a i 15. te univerzalni registracijski dokument utvrđen u članku 9. i dalje primjereni za postizanje svojih ciljeva. Izvješće posebno sadržava sljedeće:

               (a)broj prospekata EU-a za rast u vezi s osobama u svakoj od četiriju kategorija iz članka 15. stavka 1. točaka od (a) do (d) te analizu razvoja svakog takvog broja i trendova u odabiru mjesta trgovanja od strane osoba koje imaju pravo koristiti se prospektom EU-a za rast;

               (b)analizu o tome postiže li se prospektom EU-a za rast odgovarajuća ravnoteža između zaštite ulagateljâ i smanjenja administrativnog opterećenja za osobe koje imaju pravo koristiti se njime;

               (c)broj odobrenih prospekata EU-a za oporavak i analizu kretanja tog broja;

               (d)trošak izrade i odobrenja prospekta EU-a za oporavak u usporedbi s tekućim troškovima prospekta, zajedno s naznakom ukupnih ostvarenih financijskih ušteda;

               (e)analizu o tome postiže li se prospektima EU-a za oporavak odgovarajuća ravnoteža između zaštite ulagateljâ i smanjenja administrativnog opterećenja za osobe koje imaju pravo koristiti se njime.”;

               (10)Tekst naveden u Prilogu ovoj Uredbi umeće se kao Prilog V.a.

               Članak 2.
               Stupanje na snagu i primjena

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskoj investicijskoj banci i Euroskupini: Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19, COM(2020) 112 final od 13.3.2020.

                     (2)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija: „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju, COM(2020) 456 final od 27.5.2020.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2017/1129 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu te stavljanju izvan snage Direktive 2003/71/EZ (SL L 168, 30.6.2017., str. 12.).

                     (4)

                        Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu i o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 390, 31.12.2004., str. 38.).

                     (5)

                        Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 оd 25. travnja 2016. o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive (SL L 87, 31.3.2017., str. 1.).

                     (6)

                        Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).

                     (7)

                        Direktiva 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o tržištu financijskih instrumenata i izmjeni Direktive 2002/92/EZ i Direktive 2011/61/EU (SL L 173, 12.6.2014., str. 349.).

                     (8)

                        Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012.

                     (9)

                        Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva i o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012

                     (10)

                  https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en

                     (11)

                        Uredba (EU) 2019/2115 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. studenoga 2019. o izmjeni Direktive 2014/65/EU te uredaba (EU) br. 596/2014 i (EU) 2017/1129 u pogledu promicanja upotrebe rastućih tržišta MSP-ova (SL L 320, 11.12.2019., str. 1.).

                     (12)

                        Predmet Vodafone C-58/08: „Ako je akt koji se temelji na članku 95. EZ-a već otklonio svaku prepreku za trgovanje u području koje usklađuje, zakonodavnom tijelu Zajednice ne može se odbiti mogućnost prilagodbe tog akta bilo kojoj promjeni okolnosti ili razvoju znanja s obzirom na njegovu zadaću zaštite općih interesa priznatih Ugovorom.”

                     (13)

                        COM(2020) 456 final od 27.5.2020.

                     (14)

                        Uredba (EU) 2017/1129 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2017. o prospektu koji je potrebno objaviti prilikom javne ponude vrijednosnih papira ili prilikom uvrštavanja za trgovanje na uređenom tržištu te stavljanju izvan snage Direktive 2003/71/EZ (SL L 168, 30.6.2017., str. 12.).

                     (15)

                        Uredba (EU) br. 596/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o zlouporabi tržišta (Uredba o zlouporabi tržišta) te stavljanju izvan snage Direktive 2003/6/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i direktiva Komisije 2003/124/EZ, 2003/125/EZ i 2004/72/EZ (SL L 173, 12.6.2014., str. 1.).

                     (16)

                        Direktiva 2004/109/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2004. o usklađivanju zahtjeva za transparentnošću u vezi s informacijama o izdavateljima čiji su vrijednosni papiri uvršteni za trgovanje na uređenom tržištu i o izmjeni Direktive 2001/34/EZ (SL L 390, 31.12.2004., str. 38.).

                     (17)

                        Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/565 оd 25. travnja 2016. o dopuni Direktive 2014/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s organizacijskim zahtjevima i uvjetima poslovanja investicijskih društava te izrazima definiranima za potrebe te Direktive (SL L 87, 31.3.2017., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.7.2020.
            COM(2020) 281 final
            PRILOG

            UREDBI EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) 2017/1129 u pogledu prospekta EU-a za oporavak i ciljanih prilagodbi za financijske posrednike radi potpore oporavku od pandemije bolesti COVID-19
            {SWD(2020) 120 final}

               PRILOG

               „PRILOG V.a

               DODATNE INFORMACIJE KOJE PROSPEKTI EU-A ZA OPORAVAK MORAJU SADRŽAVATI

               I.Naziv izdavatelja, država članica u kojoj je izdavatelj osnovan, poveznica na internetske stranice izdavatelja

               Svrha je utvrditi poduzeće koje izdaje dionice, uključujući njegov identifikator pravne osobe („LEI”), njegovu državu članicu osnivanja i internetske stranice na kojem ulagatelji mogu pronaći informacije o poslovanju poduzeća, proizvodima koje proizvodi ili uslugama koje pruža, glavnim tržištima na kojima posluje, njegovu organizacijsku strukturu i, prema potrebi, informacije koje su uključene upućivanjem.

               II.Izjava o odgovornosti

               Svrha je utvrditi osobe odgovorne za sastavljanje prospekta EU-a za oporavak i navesti izjave tih osoba da, prema njihovim saznanjima, informacije sadržane u prospektu EU-a za oporavak odgovaraju činjenicama i da u prospektu EU-a za oporavak nisu izostavljene informacije koje bi mogle utjecati na njegov sadržaj.

               Ako je primjenjivo, izjava sadržava informacije dobivene od trećih osoba, uključujući izvore tih informacija, te izjave ili izvješća stručnjaka i sljedeće podatke o tim osobama:

               (a) ime;

               (b) poslovnu adresu;

               (c) kvalifikacije; i

               (d) značajni udjel u izdavatelju, ako postoji.

               U izjavi se navodi nadležno tijelo koje je odobrilo prospekt EU-a za oporavak, navodi se da takvo odobrenje nije odobrenje izdavatelja i da je prospekt EU-a za oporavak sastavljen u skladu s člankom 14.a.

               III.Čimbenici rizika

               Svrha je opisati najznačajnije rizike koji su specifični za izdavatelja i dionice.

               IV.Financijski izvještaji

               Obvezno je objaviti financijske izvještaje (godišnje i polugodišnje) koji obuhvaćaju razdoblje od 12 mjeseci prije odobrenja prospekta EU-a za oporavak. Ako su objavljeni godišnji i polugodišnji financijski izvještaji, potrebno je dostaviti samo godišnje izvještaje ako su novijeg datuma od polugodišnjih financijskih izvještaja.

               Reviziju godišnjih financijskih izvještaja mora obaviti neovisni revizor. Izvješće o obavljenoj reviziji izrađuje se u skladu s Direktivom 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
                i Uredbom (EU) br. 537/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
               .

               Ako se Direktiva 2006/43/EZ i Uredba (EU) br. 537/2014 ne primjenjuju, godišnji financijski izvještaji moraju biti revidirani ili se za potrebe prospekta EU-a za oporavak mora naznačiti pružaju li istinit i fer prikaz u skladu s revizijskim standardima koji se primjenjuju u državi članici ili s istovrijednim standardom. U protivnom je u prospekt EU-a za oporavak potrebno uključiti:

               (a)jasnu izjavu o primijenjenim revizorskim standardima;

               (b)objašnjenje bilo kojeg značajnog odstupanja od međunarodnih revizijskih standarda;

               Ako ovlašteni revizori odbiju dati izvješće o godišnjim financijskim izvještajima ili ako je u izvješću o obavljenoj reviziji izraženo mišljenje s rezervom, ako ono sadržava izmjene mišljenja, ograđivanje ili posebni naglasak, takve rezerve, izmjene, ograđivanja ili posebni naglasak moraju biti u cijelosti navedeni i obrazloženi.

               Moraju se navesti sve značajne promjene financijskog položaja grupe koje su nastupile po završetku posljednjeg financijskog razdoblja za koje su objavljeni revidirani financijski izvještaji ili financijske informacije za razdoblje tijekom godine ili se prilaže odgovarajuća izjava o tome da nije bilo takvih promjena financijskog položaja.

               Ako je primjenjivo, navode se i pro forma informacije.

               V.Informacije o trendovima

               Svrha je uključiti opis:

               (a)najznačajnijih nedavnih trendova u proizvodnji, prodaji i zalihama, troškovima i prodajnim cijenama od završetka posljednje poslovne godine do datuma prospekta EU-a za oporavak.

               (b)informacija o svim poznatim trendovima, nepredvidivim događajima, potražnji, preuzetim obvezama ili događajima koji bi mogli bitno utjecati na izdavateljeva izglede barem u tekućoj financijskoj godini.

               VI.Konačna ponudbena cijena i iznos dionica, uključujući čvrstu obvezu dioničara za udjele veće od 5 % i imena osiguravatelja.

               Svrha je iznijeti konkretne informacije o vrijednosti ponude dionica te informacije o čvrstim obvezama glavnih dioničara o upisu više od 5 % ponude i ugovorima o pokroviteljstvu izdanja.

               VII.Mjesto i vrijeme za upis dionica

                  Svrha je navesti međunarodni identifikacijski broj vrijednosnog papira (ISIN) i druge bitne informacije o dionicama ponuđenima javnosti, pružiti informacije o tome gdje se dionice mogu upisati te o razdoblju, uključujući sve moguće izmjene, tijekom kojeg će ponuda biti otvorena i opis postupka podnošenja zahtjeva zajedno s datumom izdavanja novih dionica.

               VIII. Razlozi za ponudu i korištenje primitaka

               Svrha je pružiti informacije o razlozima za ponudu i, ovisno o slučaju, procijenjeni neto iznos primitaka raščlanjen na sve važnije namjenske rashode i predstavljen redoslijedom njihovih prioriteta.

               Ako izdavatelj zna da predviđeni primici neće biti dovoljni za financiranje svih predloženih rashoda, potrebno je navesti iznos i izvore drugih potrebnih sredstava. Navode se pojedinosti o korištenju primitaka ako se koriste za stjecanje imovine koja nije namijenjena redovnom poslovanju, za financiranje najavljenih stjecanja drugih poduzeća ili za podmirenje, smanjenje ili potpunu otplatu duga.

               X.Izjava o obrtnom kapitalu

               Svrha je pružiti informacije o tome je li obrtni kapital dovoljan za trenutačne zahtjeve izdavatelja ili, u protivnom, način na koji izdavatelj namjerava osigurati dodatni potrebni obrtni kapital.

               XI.Sukob interesa

               Svrha je pružiti informacije o svim sukobima interesa povezanima s izdavanjem.

               XII.Udjeli dioničara nakon izdanja

               Svrha je pružiti informacije o udjelu u dioničkom kapitalu i glasačkim pravima nakon povećanja kapitala koje je rezultat javne ponude.”.

                     (1)

                        Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća 84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87).

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 537/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o posebnim zahtjevima u vezi zakonske revizije subjekata od javnog interesa i stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2005/909/EZ (SL L 158, 27.5.2014., str. 77.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.7.2020.
            COM(2020) 283 final
            2020/0156(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prilagodbi sekuritizacijskog okvira radi potpore gospodarskom oporavku u kontekstu pandemije bolesti COVID-19
            (Tekst značajan za EGP)
            {SWD(2020) 120}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Uredba (EU) br. 575/2013
                     1
                   Europskog parlamenta i Vijeća, poznata kao Uredba o kapitalnim zahtjevima (dalje u tekstu „CRR”), i Direktiva 2013/36/EU
                     2
                  , poznata kao Direktiva o kapitalnim zahtjevima (dalje u tekstu „CRD”), čine bonitetni regulatorni okvir za kreditne institucije koje posluju u Uniji. CRR i CRD doneseni su nakon financijske krize 2008.–2009. radi poboljšanja otpornosti institucija koje posluju u financijskom sektoru Unije, u velikoj mjeri na temelju globalnih standarda dogovorenih s međunarodnim partnerima Unije, ponajprije s Bazelskim odborom za nadzor banaka.

                  CRR je više puta izmijenjen kako bi se uklonile preostale slabosti bonitetnog regulatornog okvira i uveli neki neuvedeni elementi globalne reforme financijskih usluga koji su iznimno važni za otpornost institucija. Jednim skupom izmjena, sadržanim u Uredbi (EU) 2017/2401
                     3
                  , proveden je revidirani sekuritizacijski okvir koji je Bazelski odbor za nadzor banaka donio u prosincu 2014.
                     4
                   („revidirani bazelski okvir”). Cilj revizije bazelskog okvira bio je pojednostavniti regulatorne kapitalne zahtjeve koji su se primjenjivali u to vrijeme, bolje uzeti u obzir rizike pozicija u sekuritizaciji te omogućiti institucijama da utvrde kapitalne zahtjeve vlastitim izračunima i na temelju informacija koje su im dostupne te tako smanjiti oslanjanje na vanjske rejtinge.

               Kako bi se dodatno potaknuo razvoj visokokvalitetnog sekuritizacijskog tržišta EU-a utemeljenog na dobroj praksi, Uredbom (EU) 2017/2401 obuhvaćene su i izmjene s ciljem osiguravanja veće osjetljivosti na rizik u regulatornom tretmanu jednostavnih, transparentnih i standardiziranih sekuritizacija (STS), u skladu sa standardima o alternativnom kapitalnom tretmanu za „jednostavne, transparentne i usporedive” sekuritizacije koje je Bazelski odbor za nadzor banaka objavio u srpnju 2016.
                  5
               . Kriteriji prihvatljivosti za STS sekuritizacije utvrđeni su u Uredbi (EU) 2017/2402
                  6
               , u kojoj su propisani i opći zahtjevi o zadržavanju rizika, dubinskoj analizi i objavljivanju za sve sektore financijskih usluga.

               Ozbiljan udar na gospodarstvo prouzročen pandemijom bolesti COVID-19 i izvanredne mjere ograničavanja širenja zaraze imaju dalekosežne posljedice za gospodarstvo. Poduzeća se suočavaju s poremećajima u lancu opskrbe, privremeno se zatvaraju i potražnja je pala, dok kućanstva trpe zbog nezaposlenosti i pada prihoda. Javna tijela na razini Unije i država članica poduzela su odlučne mjere potpore kućanstvima i solventnim poduzećima kako bi prebrodila to ozbiljno, ali privremeno usporavanje gospodarske aktivnosti i posljedični manjak likvidnosti. Zahvaljujući reformama poduzetima nakon financijske krize 2008. godine, institucije su danas dobro kapitalizirane i znatno otpornije nego što su bile 2008. Zato su u stanju preuzeti ključnu ulogu u upravljanju gospodarskom krizom koja je posljedica pandemije bolesti COVID-19. Unatoč tome, neizvjesna dinamika oporavka gospodarske aktivnosti neizbježno će utjecati na bankarski sektor, uključujući očekivano povećanje opsega neprihodonosnih kredita zbog duboke recesije uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19.

               Sekuritizacija može imati važnu ulogu u jačanju kapaciteta institucija za potporu gospodarskom oporavku jer predstavlja učinkovit instrument za financiranje i diversifikaciju rizika institucija. Stoga je u kontekstu gospodarskog oporavka nakon pandemije bolesti COVID-19 potrebno ojačati tu ulogu i pomoći institucijama kako bi bile sposobne usmjeriti dovoljno kapitala u realno gospodarstvo. Oslanjajući se u osnovi na rezultate rada EBA-e, to se može postići putem tri ciljane izmjene usmjerene na povećanje ukupne osjetljivosti na rizik sekuritizacijskog okvira EU-a kojima bi se korištenje sekuritizacije učinilo ekonomičnijim za institucije, unutar bonitetnog okvira koji jamči financijsku stabilnost EU-a.

               Prvo, potrebno je osigurati veću osjetljivost na rizik u tretmanu STS bilančne sekuritizacije, u skladu s preporukom EBA-e uključenom u njezino izvješće o STS okviru za sintetsku sekuritizaciju
                  7
               . Na temelju opsežne analize kretanja i trendova na tržištu bilančne sintetske sekuritizacije u EU-u, uključujući povijesne podatke u pogledu neispunjavanja obveza i gubitaka za sintetske transakcije, u izvješću se preporučuje uspostava međusektorskog okvira EU-a za STS bilančnu sekuritizaciju koji je ograničen na bilančnu sintetsku sekuritizaciju i temelji se na zajedničkom skupu kriterija prihvatljivosti. Preporučuje se i ciljani diferencirani bonitetni tretman STS bilančnih sekuritizacijskih izloženosti uzimajući posebno u obzir smanjeni rizik agencije i modeliranja u odnosu na bilančne sintetske sekuritizacijske izloženosti koje nisu STS izloženosti.

               Osim toga, usklađivanje bonitetnog pristupa općenito se smatra nužnim korakom kako bi se institucije dodatno potaknule da snose troškove usklađivanja sa STS kriterijima pri strukturiranju sekuritizacijskih transakcija.

               Drugo, potrebno je ukloniti postojeća regulatorna ograničenja za sekuritizaciju neprihodujućih izloženosti ugrađena u postojeći okvir. Kako je istaknuto u mišljenju EBA-e 2019/13 o regulatornom tretmanu sekuritizacija neprihodujućih izloženosti
                  8
               , u postojeći okvir nisu uključena posebna obilježja sekuritizacije neprihodujućih izloženosti, što dovodi do prekomjernih kapitalnih zahtjeva za tu kategoriju izloženosti, posebno u okviru pristupa sekuritizaciji zasnovanog na internim rejting-sustavima (SEC-IRBA) i standardiziranog pristupa sekuritizaciji (SEC-SA). Pretjerana konzervativnost okvira proizlazi iz činjenice da je osmišljen isključivo uzimajući u obzir specifične činitelje rizika prihodonosnih kredita. Stoga se predlaže da se tretman sekuritizacija neprihodujućih kredita izmijeni na način da se predvidi jednostavan i dovoljno konzervativan pristup utemeljen na paušalnom ponderu rizika od 100 % za nadređenu tranšu tradicionalnih sekuritizacija neprihodujućih izloženosti i na primjeni donje granice od 100 % na pondere rizika svih drugih tranši tradicionalnih i bilančnih sintetskih sekuritizacija neprihodujućih izloženosti na koje se i dalje primjenjuje opći okvir za izračun izloženosti ponderiranih rizikom. Predloženi tretman usklađen je s glavnim elementima pristupa koji upravo dovršava Bazelski odbor za nadzor banaka.

               Treće, predlaže se izmjena članka 249. stavka 3. kojim se uvodi dodatni kriterij prihvatljivosti za priznavanje nematerijalne kreditne zaštite za institucije koje za izračun kapitalnih zahtjeva za sekuritizacijske izloženosti primjenjuju standardizirani pristup. Njime se konkretno uvodi zahtjev minimalnog kreditnog rejtinga za gotovo sve
                  9
                vrste pružatelja nematerijalne kreditne zaštite, uključujući središnje države. Čini se da ta odredba nije u skladu s općim pravilima o smanjenju kreditnog rizika iz CRR-a i s ciljevima te uredbe, ali i s novim međunarodnim standardima utvrđenima u revidiranom okviru Basel III kojim se zahtjev minimalnog kreditnog rejtinga propisuje samo za ograničeni skup pružatelja zaštite u slučaju sekuritizacijskih izloženosti. Tom će se izmjenom povećati učinkovitost nacionalnih programa javnih jamstava kojima se podupiru strategije institucija za sekuritizaciju neprihodujućih izloženosti u kontekstu pandemije bolesti COVID-19.

               Te predložene izmjene, zajedno s predloženim izmjenama Uredbe (EU) 2017/2402, omogućit će institucijama da održe visoku razinu kreditiranja gospodarstva u sljedećim mjesecima, čime će se dati važan doprinos ublažavanju šoka izazvanog krizom zbog pandemije bolesti COVID-19.

               U usporedbi s postojećim regulatornim okvirom, izmjenama će se ojačati uloga sekuritizacije kao instrumenta s pomoću kojeg institucije mogu održati ili čak poboljšati svoj kapacitet za kreditiranje, i to na dva načina;

               ·olakšanjem korištenja te metode za rješavanje neprihodujućih izloženosti, za koje se može očekivati da će rasti kao posljedica krize. Na taj će način institucije moći bolje raspršiti rizik na druge financijske subjekte te u konačnici umanjiti ograničenja povezana s regulatornim kapitalom zbog učinka visoke razine neprihodujućih izloženosti i istodobno zadržati visoke bonitetne standarde, i

               ·primjenom tretmana osjetljivijeg na rizik u odnosu na nadređenu tranšu koju drži institucija inicijator u slučaju STS bilančne sekuritizacije. Kako su istaknuli mnogi dionici, izrada STS kriterija prihvatljivosti ne bi sama po sebi bila dovoljna da se postigne cilj ekonomske isplativosti usklađivanja s tim kriterijima ako se s uvođenjem novih kriterija ne poveća osjetljivost na rizik bonitetnog tretmana u području kapitalnih zahtjeva uzimajući u obzir njihova specifična obilježja.

               U ovom se prijedlogu utvrđuje tretman s većom osjetljivošću na rizik za sekuritizacije neprihodujućih izloženosti i nadređenu tranšu STS bilančnih sekuritizacija, dok su kriteriji prihvatljivosti za potonju vrstu sekuritizacija i međusektorske odredbe sadržani u Uredbi (EU) 2017/2402.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Prijedlogom se uvode izmjene u postojeće zakonodavne akte. Te su izmjene u potpunosti u skladu s postojećim odredbama politike u području bonitetnih zahtjeva za institucije i njihov nadzor, uključujući mišljenje EBA-e o regulatornom tretmanu neprihodujućih izloženosti, izvješće EBA-e o STS okviru za sintetsku sekuritizaciju, Komisijin prijedlog izmjene Uredbe (EU) 2017/2402 koji se donosi istodobno s ovim prijedlogom i završno izvješće Foruma na visokoj razini o uniji tržišta kapitala – Nova vizija europskih tržišta kapitala
                     10
                  .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Ovaj je prijedlog dio šireg odgovora Komisije na pandemiju bolesti COVID-19. Njime se osigurava djelotvornost mjera koje su donijele države članice, Komisija i Europska središnja banka. Prijedlog je u cijelosti u skladu s Komunikacijom Komisije o gospodarskim aspektima krize prouzročene koronavirusom od 13. ožujka 2020.
                     11
                   i komunikacijom „COVID-19 – Gospodarski paket – Iskoristimo svaki raspoloživi euro” od 2. travnja 2020.
                     12
                  , komunikacijom „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju”
                     13
                  , Interpretativnom komunikacijom o primjeni računovodstvenog i bonitetnog okvira radi olakšanja bankovnog kreditiranja u Uniji
                     14
                   od 28. travnja 2020. i Uredbom (EU) 2020/873
                     15
                  .

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Prijedlog se temelji na članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), na istoj pravnoj osnovi kao i zakonodavni akt koji se mijenja.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Ciljevi koji se žele ostvariti predloženim izmjenama, a to su maksimalno povećati kapacitet institucija za kreditiranje i apsorpciju gubitaka nastalih zbog pandemije bolesti COVID-19 i istovremeno osigurati njihovu trajnu otpornost, mogu se na bolji način ostvariti na razini Unije nego različitim nacionalnim inicijativama jer je riječ o izmjenama postojećih Unijinih propisa radi odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. Problemi i uzroci tih problema isti su u svim državama članicama. Bez Unijinih mjera postojeći regulatorni okvir bio bi manje djelotvoran u potpori raznim mjerama koje poduzimaju javna tijela u Uniji i državama članicama i ne bi se moglo na odgovarajući način odgovoriti na izvanredne tržišne izazove.

                  Kapacitet država članica za donošenje nacionalnih mjera ograničen je jer su ta pitanja već uređena CRR-om i izmjene na nacionalnoj razini bile bi u suprotnosti s pravom Unije na snazi. Kada bi Unija prestala uređivati te aspekte, na unutarnje tržište za bankarske usluge počela bi se primjenjivati razna pravila, što bi dovelo do fragmentacije i narušilo bi nedavno donesena jedinstvena pravila u ovom području.

               •Proporcionalnost

                  Ova je Unijina mjera potrebna da se ostvari cilj – maksimalno povećati kapacitet institucija za kreditiranje i apsorpciju gubitaka koji nastaju zbog pandemije bolesti COVID-19 i istovremeno očuvati usklađenost bonitetnog okvira. Predložene izmjene ne prelaze ono što je potrebno u svrhu odabranih odredbi Unijina bonitetnog okvira za institucije koje se odnose samo na mjere kojima se želi osigurati oporavak od pandemije bolesti COVID-19. Osim toga, predložene su izmjene ograničene na pitanja koja se ne mogu riješiti u okviru postojećeg diskrecijskog prava utvrđenog u postojećim propisima.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Uz ovaj prijedlog nije priložena posebna procjena učinka. S obzirom na hitnost mjera koje je potrebno poduzeti kako bi se pomoglo oporavku nakon krize na financijskim tržištima i u realnom gospodarstvu uzrokovane pandemijom bolesti COVID-19, procjena učinka zamijenjena je analizom troškova i koristi uključenom u radni dokument službi Komisije priložen paketu za oporavak tržišta kapitala. U velikoj se mjeri temelji i na pripremnom radu koji je obavila EBA. Nadalje, učinak mjera koje se mijenjaju ovim prijedlogom bio je predmet analize u procjenama učinka provedenima za Uredbu (EU) 2017/2401. Prijedlogom se prije svega kapitalni zahtjevi žele bolje prilagoditi za potrebe izloženosti STS bilančnih sekuritizacija i izloženosti sekuritizacija neprihodujućih izloženosti.

                  Predložene izmjene imale bi ograničen učinak na administrativno opterećenje institucija i troškove prilagodbe njihovih internih operacija te se očekuje da će koristi u smislu dostupnosti kapitala opravdati troškove. Predložene izmjene odnose se na odredbe kojima se institucijama omogućuje, ali ne nalaže primjena povoljnijih tretmana.

               •Temeljna prava

               Prijedlog ne bi trebao izravno utjecati na prava utvrđena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog ne utječe na proračun institucija Unije.

               5.DRUGI ELEMENTI

               (a)Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

               (1)Uklanjanje regulatornih prepreka u sekuritizaciji neprihodujućih izloženosti

               Postojećim regulatornim okvirom EU-a za sekuritizaciju obuhvaćene su uobičajene značajke tipičnih sekuritizacijskih transakcija, tj. sekuritizacije osigurane skupom prihodonosnih kredita. Točnije, u postojećem sekuritizacijskom okviru glavni regulatorni čimbenik je kreditni rizik sekuritiziranih izloženosti, uz ispravak za faktore „nepostojanja neutralnosti” kako bi se uključili rizici agencije i modela koji su tipični za sekuritizacije. Primjena kapitalnih zahtjeva koji proizlaze iz tog okvira na sekuritizacije neprihodujućih izloženosti pokazala se nerazmjernom, posebno kada je riječ o takozvanim „ustaljenim pristupima” (tj. SEC-IRBA i SEC-SA). To je stoga što ti pristupi nisu prilagođeni činiteljima rizika koji su specifični za neprihodujuće izloženosti.

               Pristupi SEC-IRBA i SEC-SA oslanjaju se na kvantitativne informacije o kreditnom riziku koje se temelje na bruto knjigovodstvenoj vrijednosti izloženosti uključenih u skup i stoga su ponderi rizika koji se na temelju njih dobiju previsoki u usporedbi s ponderima rizika koji se primjenjuju u okviru pristupa sekuritizaciji zasnovanog na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA). To je posebno izraženo u slučaju nadređenih tranši u sekuritizacijama neprihodujućih izloženosti, na koje se primjenjuju razmjerno veći ponderi rizika u okviru pristupa SEC-IRBA i SEC-SA nego na druge tranše.

               Predloženom uredbom novim bi se člankom 269.a uveo novi okvir za sekuritizacije neprihodujućih izloženosti, i to:

               ·na nadređenu tranšu tradicionalne sekuritizacije neprihodujućih izloženosti primjenjivao bi se paušalni ponder rizika od 100 %, pod uvjetom da nepovratni diskont kupovne cijene (NRPPD) iznosi najmanje 50 % bruto knjigovodstvene vrijednosti izloženosti, i

               ·na sve ostale tranše sekuritizacije neprihodujućih izloženosti primjenjivao bi se opći okvir uz dvije posebne prilagodbe:

               ·na ponder rizika primjenjivala bi se donja granica od 100 %, i

               ·u slučaju sekuritizacijskih izloženosti prihvatljivih za primjenu pristupa SEC-IRBA u skladu s člankom 254. CRR-a bila bi zabranjena upotreba parametara u skladu s temeljnim IRB pristupom.

               Naposljetku, u skladu s preporukom uključenom u mišljenje EBA-e iz 2019., pojasnilo bi se da bi kada institucije primjenjuju gornju granicu predviđenu u članku 268. CRR-a na pozicije koje drže u sekuritizaciji neprihodujućih izloženosti, očekivane gubitke iz stavka 1. ovog članka trebalo izračunavati umanjeno za NRPPD i sve dodatne specifične ispravke vrijednosti za kreditni rizik.

               Kako bi bile prihvatljive za prethodno opisani posebni tretman, u novom bi se članku primjenjivala definicija pojma „sekuritizacije neprihodujućih izloženosti” iz Uredbe (EU) 2017/2402, tj. sekuritizacija u kojoj barem 90 % izloženosti u odnosnom skupu čine neprihodujuće izloženosti u smislu članka 47.a CRR-a.

               (2)Povlašteni tretman nadređene tranše STS bilančne sekuritizacije

               STS bilančna sekuritizacija institucijama omogućuje da prenesu kreditni rizik putem materijalne ili nematerijalne kreditne zaštite koju kupuju ili odobravaju drugi ulagatelji, čime se oslobađa kapacitet za novo kreditiranje realnog gospodarstva i osigurava učinkovitija podjela rizika među financijskim subjektima.

               U postojećem sekuritizacijskom okviru kako je utvrđen u Uredbi (EU) 2017/2402 nije predviđen bilo kakav oblik bilančne sintetske sekuritizacije u okviru STS režima. To je uglavnom posljedica nedostupnosti sustavnih podataka i nedostatka potrebnog tehničkog pripremnog rada u vrijeme donošenja te uredbe. Ipak, u Uredbi STS zahtijeva se da EBA sastavi izvješće o izvedivosti STS okvira za bilančne sintetske sekuritizacije. Izvješće EBA-e objavljeno 6. svibnja 2020. sadržava potrebne podatke i tehničku analizu koji podupiru uspostavu tog okvira. Novi STS kriteriji za STS bilančnu sekuritizaciju, kako je preporučeno u izvješću EBA-e, slijede strukturu postojećih STS kriterija za tradicionalne sekuritizacije u okviru programa koji nisu ABCP uključenih u novi sekuritizacijski okvir EU-a 2017., tj. uključuju zahtjeve o jednostavnosti, standardizaciji i transparentnosti koji se prema potrebi prilagođavaju posebnostima bilančne sintetske sekuritizacije.

               Osim toga, kriteriji uključuju niz posebnih zahtjeva koji se odnose samo na bilančnu sintetsku sekuritizaciju, kao što su zahtjevi za smanjenje kreditnog rizika druge ugovorne strane koji je karakterističan za te sintetske strukture, uključujući zahtjeve o prihvatljivim ugovorima o zaštiti, drugim ugovornim stranama i kolateralu, zahtjevi u pogledu raznih strukturnih obilježja sekuritizacijske transakcije i zahtjevi kojima se osigurava da okvir bude usmjeren samo na STS bilančnu sekuritizaciju.

               Člankom 270. CRR-a omogućuje se poseban tretman samo za podskup bilančnih sintetskih sekuritizacija, odnosno za one koje ispunjavaju sljedeće kriterije:

               (a)70 % sekuritiziranih izloženosti moraju biti izloženosti MSP-ovima;

               (b)sekuritizacija mora ispunjavati tradicionalne STS kriterije koji se primjenjuju na bilančnu sintetsku sekuritizaciju;

               (c)kreditni rizik koji inicijator nije zadržao mora se prenijeti jamstvom ili kontrajamstvom koje ispunjava niz uvjeta.

               U skladu s preporukama iz izvješća EBA-e predlaže se i uvođenje ciljanog i ograničenog povlaštenog tretmana STS bilančnih sekuritizacijskih izloženosti koji je posebno usmjeren na nadređenu tranšu. To bi se postiglo proširenjem tretmana koji je trenutačno predviđen u članku 270. CRR-a na veći raspon odnosne imovine.

               (3)Priznavanje smanjenja kreditnog rizika za sekuritizacijske pozicije

               U skladu s člankom 249. stavcima 1. i 2. CRR-a institucija može priznavati materijalnu ili nematerijalnu kreditnu zaštitu u odnosu na sekuritizacijsku poziciju na isti način i pod istim uvjetima koji su propisani u općem okviru za smanjenje kreditnog rizika koji se primjenjuje na nesekuritizirane izloženosti. Međutim, stavkom 3. tog članka predviđena je iznimka od tog općeg tretmana. Konkretno, za institucije koje primjenjuju standardizirani pristup uvodi se dodatni kriterij prihvatljivosti za priznavanje nematerijalne kreditne zaštite. Taj dodatni kriterij prihvatljivosti je zahtjev minimalnog kreditnog rejtinga za gotovo sve vrste pružatelja nematerijalne kreditne zaštite, uključujući središnje države.

               Čini se da ta odredba nije u skladu s općim pravilima o smanjenju kreditnog rizika iz CRR-a i s ciljevima te uredbe. Doista, nije jasno zašto se primjerice jamstvo koje pruža institucija ili središnja država koje ispunjava kriterije prihvatljivosti za pružatelje zaštite sadržane u općim pravilima o smanjenju kreditnog rizika, ali ne ispunjava kriterij minimalnog kreditnog rejtinga iz članka 249. stavka 3. CRR-a, ne može priznati kao prihvatljivo smanjenje kreditnog rizika u skladu sa sekuritizacijskim okvirom, ali se može priznati kao prihvatljivo smanjenje kreditnog rizika kada se pruža za nesekuritizacijsku izloženost. U tom smislu revidiranim okvirom Basel III dogovorenim u prosincu 2017. zahtjev minimalnog kreditnog rejtinga uvodi se samo za ograničeni skup pružatelja zaštite u slučaju sekuritizacijskih izloženosti. Konkretno, u revidiranom okviru Basel III zahtjev se primjenjuje samo na subjekte koji nisu državni subjekti, subjekti javnog sektora, institucije ili druge bonitetno regulirane financijske institucije.

               S obzirom na te elemente i uzimajući u obzir važnost koju programi javnih jamstava za potporu sekuritizaciji neprihodujućih izloženosti mogu imati u fazi oporavka predlaže se da se članak 249. stavak 3. CRR-a izmijeni te da se pravila o smanjenju kreditnog rizika koja se primjenjuju na sekuritizacijske izloženosti usklade s općim okvirom kako je dogovoreno na međunarodnoj razini u Bazelskom odboru za nadzor banaka.

               2020/0156 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu prilagodbi sekuritizacijskog okvira radi potpore gospodarskom oporavku u kontekstu pandemije bolesti COVID-19

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Pandemija bolesti COVID-19 ima teške posljedice za ljude, poduzeća, zdravstvene sustave i gospodarstva država članica. Komisija je u svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 27. ožujka 2020. pod naslovom „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” naglasila da će likvidnost i pristup financiranju biti trajni izazov u sljedećim mjesecima. Stoga je ključno podržati oporavak od ozbiljnog gospodarskog šoka prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19 uvođenjem ciljanih izmjena postojećih financijskih propisa. Naziv je tog paketa mjera „paket za oporavak tržišta kapitala”.

               (2)Kreditne institucije i investicijska društva („institucije”) imat će ključnu ulogu u doprinosu oporavku. Istodobno će vjerojatno osjećati posljedice pogoršanja gospodarske situacije. Nadležna tijela osigurala su privremeni kapital, likvidnost i operativnu pomoć institucijama kako bi one i dalje mogle ispunjavati svoju ulogu u financiranju realnog gospodarstva u otežanim okolnostima.

               (3)Sekuritizacije su važna sastavnica dobrog funkcioniranja financijskih tržišta jer pridonose diversifikaciji financijskih izvora institucija i oslobađanju regulatornog kapitala koji se može prerasporediti za potporu daljnjem kreditiranju. Nadalje, sekuritizacijama se institucijama i ostalim sudionicima na tržištu pružaju dodatne mogućnosti ulaganja, čime se omogućuje diversifikacija portfelja i olakšava priljev financijskih sredstava prema poduzećima i pojedincima u državama članicama i prekogranično diljem Unije.

               (4)Važno je ojačati kapacitet institucija kako bi mogle osigurati priljev financijskih sredstava realnom gospodarstvu koja su mu potrebna u borbi s posljedicama pandemije bolesti COVID-19 te istodobno osigurati odgovarajuće bonitetne zaštite kako bi se očuvala financijska stabilnost. Ciljane izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013 u pogledu sekuritizacijskog okvira trebale bi doprinijeti ostvarivanju tih ciljeva i povećati dosljednost i komplementarnost tog okvira s mjerama koje se poduzimaju na razini Unije i međunarodnoj razini zbog pandemije bolesti COVID-19.

               (5)U završnim elementima okvira Basel III objavljenima 7. prosinca 2017. zahtjev minimalnog kreditnog rejtinga se u slučaju sekuritizacijskih izloženosti uvodi samo za ograničeni skup pružatelja kreditne zaštite, odnosno subjekte koji nisu državni subjekti, subjekti javnog sektora, institucije ili druge bonitetno regulirane financijske institucije. Stoga je potrebno izmijeniti članak 249. stavak 3. Uredbe (EU) br. 575/2013 i uskladiti ga s okvirom Basel III kako bi se povećala učinkovitost nacionalnih programa javnih jamstava kojima se podupiru strategije institucija za sekuritizaciju neprihodujućih izloženosti u kontekstu pandemije bolesti COVID-19.

               (6)Postojeći bonitetni okvir Unije za sekuritizaciju temelji se na uobičajenim značajkama sekuritizacijskih transakcija, tj. prihodonosnim kreditima. U svojem mišljenju o regulatornom tretmanu sekuritizacija neprihodujućih izloženosti
                  16
                od 23. listopada 2019. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) istaknulo je da je primjena kapitalnih zahtjeva koji proizlaze iz postojećeg bonitetnog okvira za sekuritizaciju iz Uredbe (EU) br. 575/2013 nerazmjerna u slučaju sekuritizacija neprihodujućih izloženosti jer pristup sekuritizaciji zasnovan na internim rejting-sustavima (SEC-IRBA) i standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA) nisu u skladu sa specifičnim činiteljima rizika neprihodujućih izloženosti. Stoga bi trebalo uvesti poseban tretman za sekuritizaciju neprihodujućih izloženosti.

               (7)Kako je istaknuto u izvješću EBA-e o STS okviru za sintetsku sekuritizaciju od 6. svibnja 2020., potrebno je uvesti poseban okvir za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu (STS) bilančnu sekuritizaciju. S obzirom na manji rizik agencije i modeliranja STS bilančne sekuritizacije u odnosu na bilančnu sintetsku sekuritizaciju koja nije STS, trebalo bi za STS bilančne sekuritizacije uvesti kalibraciju koja je primjereno osjetljiva na rizik, kako je preporučila EBA u svojem izvješću. Širim korištenjem STS bilančne sekuritizacije zahvaljujući većoj osjetljivosti na rizik u tretmanu nadređene tranše takvih sekuritizacija oslobodit će se regulatorni kapital i u konačnici dodatno povećati kapacitet institucija za kreditiranje na bonitetno prihvatljiv način.

               (8)Kako bi se uzela u obzir kretanja u području međunarodnih standarda za izloženosti sekuritizacijama neprihodujućih izloženosti, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a.

               (9)S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, to jest povećanje kapaciteta institucija za kreditiranje i apsorbiranje gubitaka povezanih s pandemijom bolesti COVID-19, istovremeno i dalje osiguravajući njihovu kontinuiranu otpornost, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog njihova opsega i učinaka oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (10)Uredbu (EU) br. 575/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.
                  Izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013

               Uredba (EU) br. 575/2013 mijenja se kako slijedi:

               (1)u članku 249. stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Odstupajući od stavka 2., priznati pružatelji nematerijalne kreditne zaštite navedeni u članku 201. stavku 1. točki (g) moraju imati kreditnu procjenu priznatog VIPKR-a koja pripada najmanje 3. stupnju kreditne kvalitete.”;

               (2)umeće se sljedeći članak 269 a:

               Članak 269.a

               Tretman sekuritizacija neprihodujućih izloženosti

               1.Ponder rizika za poziciju u sekuritizaciji neprihodujućih izloženosti izračunava se u skladu s člankom 254., uz primjenu donje granice od 100 %.

               2.Odstupajući od stavka 1., institucije dodjeljuju ponder rizika od 100 % nadređenoj sekuritizacijskoj poziciji u tradicionalnoj sekuritizaciji neprihodujućih izloženosti pod uvjetom da su izloženosti u skupu kojim je osigurana sekuritizacija prenesene na SSPN s nepovratnim diskontom cijene od najmanje 50 % na nominalni iznos izloženosti.

               3.Institucije kojima na temelju poglavlja 3. ove glave nije dopuštena primjena vlastitih procjena LGD-a i konverzijskih faktora u odnosu na izloženosti u skupu ne smiju primjenjivati pristup SEC-IRBA za izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za poziciju u sekuritizaciji neprihodujućih izloženosti.

               4.Za potrebe članka 268. stavka 1. očekivani gubici povezani s pozicijama u sekuritizaciji neprihodujućih izloženosti uključuju se po odbitku nepovratnog diskonta cijene iz stavka 2. ovog članka te, prema potrebi, dodatnih posebnih ispravaka vrijednosti za kreditni rizik.

               5.Za potrebe ovog članka „sekuritizacija neprihodujućih izloženosti” znači sekuritizacija neprihodujućih izloženosti kako je definirana u članku 2. točki 24. Uredbe 2017/2402.”;

               (3)članak 270. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 270.
                  Nadređene pozicije u STS bilančnoj sekuritizaciji

               Institucija inicijator može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom za STS bilančnu sekuritizaciju iz članka 26.a stavka 1. Uredbe 2017/2402 u skladu s člancima 260., 262. ili 264. ove Uredbe, ovisno o slučaju, ako su ispunjena oba sljedeća uvjeta:

               (a)sekuritizacija ispunjava zahtjeve iz članka 243. stavka 2;

               (b)pozicija se može smatrati nadređenom sekuritizacijskom pozicijom.”;

               (4)u članku 456. stavku 1. dodaje se sljedeća točka (l):

               „(l) izmjenama članka 269.a ove Uredbe kako bi se uzela u obzir kretanja u području međunarodnih standarda za izloženosti sekuritizacijama neprihodujućih izloženosti.”

               Članak 2.
                  Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru kreditnih institucija (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

                     (2)

                        Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o pristupanju djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom nadzoru nad kreditnim institucijama i investicijskim društvima, izmjeni Direktive 2002/87/EZ te stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).

                     (3)

                        Uredba (EU) 2017/2401 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva (SL L 347, 28.12.2017., str. 1.).

                     (4)

                  http://www.bis.org/bcbs/publ/d303.pdf

                     (5)

                  https://www.bis.org/bcbs/publ/d374.pdf

                     (6)

                        Uredba (EU) 2017/2402 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o utvrđivanju općeg okvira za sekuritizaciju i o uspostavi specifičnog okvira za jednostavnu, transparentnu i standardiziranu sekuritizaciju te o izmjeni direktiva 2009/65/EZ, 2009/138/EZ i 2011/61/EU te uredaba (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 648/2012 (SL L 347, 28.12.2017., str. 35.).

                     (7)

                        EBA/OP/2020/07 od 6. svibnja 2020.

                     (8)

                        EBA/OP/2019/13 od 23. listopada 2019.

                     (9)

                        Jedina iznimka su središnje druge ugovorne strane.

                     (10)

                        https://ec.europa.eu/info/files/200610-cmu-high-level-forum-final-report_en

                     (11)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskoj investicijskoj banci i Euroskupini – Koordinirani gospodarski odgovor na pandemiju covida-19, COM(2020) 112 final od 13.3.2020.

                     (12)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija Odgovor na koronavirus – Iskoristimo svaki raspoloživi euro za spašavanje života i osiguravanje izvora prihoda, COM(2020) 143 final od 2.4.2020.

                     (13)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju, COM(2020) 456 final od 27.5.2020.

                     (14)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: Interpretativna komunikacija Komisije o primjeni računovodstvenog i bonitetnog okvira radi olakšanja bankovnog kreditiranja u Uniji – Potpora poduzećima i kućanstvima u vrijeme pandemije bolesti COVID-19, COM(2020) 169 final od 28.4.2020.

                     (15)

                        Uredba (EU) 2020/873 Europskog Parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 575/2013 i (EU) 2019/876 u pogledu određenih prilagodbi kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 204, 26.6.2020., str. 4.).

                     (16)

                        https://eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/npls