               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.9.2015.
            COM(2015) 462 final
            2015/0219(NLE)
            Prijedlog
            PREPORUKE VIJEĆA
            o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada
            {SWD(2015) 176 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Razlozi i ciljevi

               Tijekom financijske i gospodarske krize 2008. – 2009. većina je država članica EU-a iskusila znatan gospodarski pad koji je doveo do naglog pogoršanja stanja na njihovim tržištima rada. Na razini EU-a stopa nezaposlenosti nikad nije bila viša nego u tom razdoblju. Trenutačno je u padu.

               Nezaposlenost je i dalje visoka, osobito među mladima
                  1
                te dugotrajno nezaposlenim osobama. Dugotrajna se nezaposlenost (nezaposlenost u trajanju duljem od godine dana)
                  2
                udvostručila od 2007. te čini polovicu ukupne nezaposlenosti: 12,1 milijuna ljudi, tj. 5 % aktivnog stanovništva EU-a, od kojih je 62 % 2014. bilo nezaposleno najmanje dvije uzastopne godine
                  3
               . Na razini EU-a stopa dugotrajne nezaposlenosti tijekom 2013. i 2014. ostala je vrlo visoka.

               Dugotrajna nezaposlenost neravnomjerno pogađa države članice, ovisno o učinku krize, makroekonomskom stanju, gospodarskoj strukturi i funkcioniranju nacionalnih tržišta rada. Ona pogađa različite osobe koje su općenito teže zapošljive i od kojih se mnoge suočavaju s brojnim preprekama. Dvaput je veća vjerojatnost da će niskokvalificirani radnici i državljani trećih zemalja biti dugotrajno nezaposleni. Nerazmjerno su pogođene i osobe s invaliditetom te manjine u nepovoljnu položaju, kao što su Romi.

               Čak i kad se zapošljavanje u državama članicama ponovno poveća, postoji opasnost da će dugotrajno nezaposlene osobe biti zanemarene, s obzirom da su najudaljenije od tržišta rada. Što je tko dulje bez posla, to će se teže ponovno zaposliti, jer njegove vještine postupno propadaju. Time nastaju lošiji životni uvjeti i dolazi do slabije iskorištenosti ljudskog kapitala, rasipanja gospodarskog potencijala i povećanja socijalnih izdataka, što dodatno otežava posljedice demografskog pada. Moglo bi se dogoditi da mnogi od onih koji su nezaposleni godinu dana ili dulje u potpunosti napuste tržište rada. Svake godine petina njih prestane tražiti posao te se smatraju neaktivnima.

               Dugotrajna nezaposlenost može dovesti do siromaštva i socijalne isključenosti. Ona pridonosi i prenošenju siromaštva na djecu u kućanstvima u kojima nema zaposlenih osoba, budući da se pokazalo da su obrazovna postignuća među djecom u tim kućanstvima slabija. Pronalaskom posla tim bi se radnicima, kao i njihovim obiteljima, pomoglo da izađu iz siromaštva, jer polovica onih koji nađu posao izbjegnu opasnost od siromaštva.

               Rješavanje problema dugotrajne nezaposlenosti pridonijelo bi održivom rastu i koheziji većom zaposlenošću te bi, isto tako, moglo rasteretiti javne financije nižim socijalnim davanjima i višim poreznim prihodima.

               Dugotrajna nezaposlenost jedan je od ključnih izazova programa za zapošljavanje i rast utvrđenog u Godišnjem pregledu rasta i programu rada Komisije za 2015.
                  4
                U političkim je smjernicama predsjednika Junckera danak nezaposlenosti naveden kao jedan od ključnih političkih izazova. Europski parlament
                  5
               , Vijeće
                  6
                i Europska središnja banka
                  7
                utvrdili su da je dugotrajna nezaposlenost velika prepreka rastu.

               Za rješavanje problema dugotrajne nezaposlenosti potrebno je poduzeti širok niz mjera, uključujući strukturne reforme u raznim područjima politika (zapošljavanje, gospodarska politika, fiskalna politika, ulaganje u ljudski kapital), uz kombinaciju kurativnih i preventivnih mjera. Kako bi osigurao podupiruće makroekonomsko okruženje, povećao mogućnosti za zaposlenje, ojačao socijalnu koheziju, potpomogao razvoj vještina i pridonio smanjenju dugotrajne nezaposlenosti, EU je uspostavio višedimenzionalnu strategiju. Ponovno zapošljavanje dugotrajno nezaposlenih osoba ne ovisi samo o kvaliteti ponuđenih usluga, nego i o makroekonomskom stanju, gospodarskoj strukturi i funkcioniranju tržišta rada u pojedinoj državi članici.

               Države članice već poduzimaju korake kako bi dugotrajno nezaposlenim osobama pomogle pronaći posao. Međutim, postotak dugotrajno nezaposlenih osoba koje su se ponovno zaposlile prije isteka svoje druge godine nezaposlenosti u državama članicama se 2014. kretao od 11 % do više od 46 %. Uzimajući u obzir da mnogi faktori mogu utjecati na te rezultate, iz tog raskoraka proizlazi da je moguć napredak po uzoru na uspješne prakse iz cijelog EU-a.

               Stoga bi se mjerama na razini EU-a za podršku državama članicama u osiguravanju povratka na posao dugotrajno nezaposlenim osobama stvorila dodana vrijednost. Mjere koje se već provode potrebno je upotpuniti kako bi se zajamčila dostupnost podrške onima koji je trebaju i kako bi ta podrška bila učinkovitija, posebno vodeći brigu o tražiteljima zaposlenja pri njihovu povratku na tržište rada. Te se mjere mogu temeljiti na godinama uzajamnog učenja i iskustvu stečenom u koordinaciji politika zapošljavanja, kao i na financiranju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, a posebno Europskoga socijalnog fonda.

               U tom je kontekstu cilj ove konkretne inicijative savjetovanje država članica o pružanju usluga kako bi se što više dugotrajno nezaposlenih osoba ponovno zaposlilo. U Preporuci su navedene određene mjere za jačanje podrške dugotrajno nezaposlenim osobama koja je prilagođena potrebama pojedinaca, a koju pružaju službe za zapošljavanje i socijalne službe.

               Posebni izazovi obuhvaćeni inicijativom uključuju nedostatak podrške dugotrajno nezaposlenim osobama u pronalaženju posla, čime se smanjuje broj osoba prijavljenih javnim službama za zapošljavanje u nekim državama članicama (nizak obuhvat), poteškoće u rješavanju problema složenosti pokretača nezaposlenosti (briga oko prilagodbe podrške potrebama poslodavaca i tražitelja zaposlenja) te diskontinuitet pružanja usluga nakon što se naknada za nezaposlenost prestane isplaćivati.

               Te će mjere morati biti uključene u sveobuhvatniji skup mjera politike na razini EU-a i/ili na nacionalnoj razini kojima se olakšava prilagodba tržišta rada vodeći računa o promjenjivoj prirodi rada te potiče gospodarski rast, uključujući napore za osiguranje podupirućeg makroekonomskog stanja, koncipiranje sustava naknada i socijalne sigurnosti te sustava obrazovanja i osposobljavanja, oporezivanje rada i zakonodavstvo o zaštiti radnih mjesta.

               Usklađenost s postojećim mjerama

               Na razini EU-a već je uspostavljen niz politika, instrumenata i inicijativa za podršku zapošljavanju, osobito preporuke europskog semestra za usklađivanje gospodarskih politika, europski strukturni i investicijski fondovi te, posebno, Europski socijalni fond (ESF), kao i inicijativa za benchlearning koja se provodi u okviru Mreže javnih službi za zapošljavanje.

               Preporukom će se podržati proces reforme koji je započeo u okviru ciljeva strategije Europa 2020., posebno pridonoseći ciljevima povećanja stope zaposlenosti i smanjenja siromaštva. Preporuka je uslijedila i nakon poziva Vijeća „da razvije prijedloge za pomoć dugotrajno nezaposlenima, izvlačeći pouke iz uvođenja Jamstava za mlade diljem EU-a i pritom ih u potpunosti integrirajući u Europsku strategiju zapošljavanja”
                  8
               .

               Opći ciljevi europskog semestra za usklađivanje gospodarskih politika podupiru se integriranim smjernicama koje uključuju opće smjernice ekonomskih politika i smjernice za zapošljavanje. Općim smjernicama ekonomskih politika obuhvaćeni su prioriteti poput poticanja ulaganja, jačanja rasta provedbom strukturnih reformi, uklanjanja glavnih prepreka rastu i stvaranju radnih mjesta na razini EU-a te poboljšanja održivosti javnih financija i njihova pogodovanja rastu. Smjernicama za zapošljavanje obuhvaćeni su prioriteti poput olakšavanja otvaranja radnih mjesta, poboljšanja ponude poslova i kvalificirane radne snage, poboljšanja funkcioniranja tržišta rada i poticanja socijalne uključenosti, suzbijanja siromaštva i promicanja jednakih mogućnosti.

               Preporuka se temelji na smjernicama za zapošljavanje predviđenima člankom 148. stavkom 2. UFEU-a kojima se poziva na znatno smanjenje i sprečavanje dugotrajne nezaposlenosti. Postojećim smjernicama za zapošljavanje nastoje se ukloniti strukturne prepreke povezane s nefleksibilnostima tržišta rada i nedostatnim vještinama ili nedovoljnom ulaganju u ljudski kapital. Elementi u tim područjima koji su istaknuti u preporukama za pojedine države uključuju smanjenje financijskih instrumenata kojima se destimulira rad, prilagodbu mehanizama određivanja plaća, porezno rasterećenje rada, jačanje aktivnih mjera tržišta rada i modernizaciju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te naukovanja. U predloženim se smjernicama za zapošljavanje poziva na znatno smanjenje broja dugotrajno nezaposlenih osoba s pomoću sveobuhvatnih strategija, uključujući pružanje posebne aktivne podrške dugotrajno nezaposlenim osobama pri povratku na tržište rada
                  9
               .

               U preporukama za pojedine države za 2015.
                  10
                utvrđeno je da je problem dugoročne nezaposlenosti potrebno riješiti kombinacijom učinkovite socijalne zaštite i mjera za povećanje zapošljivosti. U tom se pogledu u smjernicama ističe da učinkoviti programi strukovnog obrazovanja i osposobljavanja usmjereni na budućnost, uključujući ciljano obrazovanje odraslih, imaju ključnu ulogu u povećanju zapošljivosti. U njima se napominje i da se javne službe za zapošljavanje u nekim državama članicama trebaju poboljšati te da se aktivnim mjerama tržišta rada može učinkovitije ciljati one koji su najudaljeniji od tržišta rada.

               Kad je riječ o razmjeni dobre prakse, trenutačno se provode mjere kojima se, s pomoću učenja o politici, podupire strategija Europa 2020. Mreža javnih službi za zapošljavanje razvija proces benchlearninga radi usporedbe uspješnosti javnih službi za zapošljavanje u svim državama članicama i razmjene znanja.

               Europskim socijalnim fondom se isto tako znatno pridonosi rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti. Na temelju programiranja za razdoblje 2014. – 2020., najmanje je 10 % osoba koje primaju potporu iz Europskog socijalnog fonda dugotrajno nezaposleno. Sredstvima koja se dodjeljuju iz Europskog socijalnog fonda omogućuje se povećanje financiranja integracijske potpore i poboljšanje učinkovitosti. Usto, Europskim fondom za regionalni razvoj mogu se dopunjavati mjere koje se financiraju iz Europskog socijalnog fonda. Primjeri uključuju poticanje otvaranja radnih mjesta, modernizaciju strukovnog obrazovanja i javnih službi za zapošljavanje.

               U trenutnom bi programskom razdoblju Preporuka mogla pomoći u povećavanju usmjerenosti intervencija europskih strukturnih i investicijskih fondova, posebno Europskog socijalnog fonda, na uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba i povećavanje učinkovitosti mjera koje su im namijenjene. Preporukom se nastoji uspostaviti temeljna organizacija programa podrške prilagođene potrebama namijenjenog dugotrajno nezaposlenim osobama na kojem se mogu temeljiti naknadne intervencije Europskoga socijalnog fonda.

               Preporukom će se dopunjavati navedeni postojeći alati uspostavom okvira za djelovanje namijenjenog uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada kojim će biti obuhvaćene sve države članice i kojim će se nastojati pridonijeti općem poboljšanju učinkovitosti procesa uključivanja na tržište rada. Preporuka će biti temelj za davanje prednosti pronalasku posla dugotrajno nezaposlenim osobama na nacionalnoj razini, tako da se njome omogući dodjela potrebnih sredstava, uključujući potporu iz europskih strukturnih i investicijskih fondova. Njome se nastoje potaknuti povećanje administrativnih kapaciteta, bolja suradnja pružatelja usluga i suradnja s privatnim sektorom te veća učinkovitost javne potrošnje.

               Preporuka se temelji na iskustvima koja su stečena i lekcijama koje su naučene iz Jamstva za mlade, koje je 2013. uspostavilo Vijeće kako bi se riješio problem visoke stope nezaposlenosti mladih i neaktivnosti uzrokovanih krizom, te kako bi se olakšao prijelaz iz škole na posao. Jamstvo za mlade pokazalo je da dobro usmjerene inicijative EU-a mogu pokrenuti i ojačati nacionalno djelovanje kako bi se uklonio uzrok neučinkovitosti tržišta rada i socijalnih problema. Jamstvo za mlade dalo je politički zamah reformi pružanja potpore koja je ojačana i održana multilateralnim nadzorom.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

               Prijedlog se temelji na članku 292. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), prema kojem Vijeće donosi preporuke na prijedlog Komisije, u vezi s člankom 149. kojim se predviđaju poticajne mjere namijenjene podupiranju djelovanja država članica u području zapošljavanja.

               U glavi IX. UFEU-a utvrđena je nadležnost EU-a kad je riječ o politikama zapošljavanja, posebno u članku 145. o razvoju usklađene strategije zapošljavanja i članku 147. o doprinosu visokom stupnju zaposlenosti podupiranjem i dopunjavanjem djelovanja država članica. Prijedlogom će se pridonijeti ciljevima Ugovora, posebno promicanju pune zaposlenosti i socijalne kohezije (članak 3. Ugovora o Europskoj uniji).

               Supsidijarnost

               Radeći na razvoju strategije zapošljavanja, EU je nadležan za koordiniranje, poticanje suradnje i podupiranje djelovanja država članica. Poštujući nadležnost država članica, Preporukom se daje konkretan sadržaj toj težnji, posebno iskorištavajući razmjenu najboljih praksi.

               Nezadovoljavajuće funkcioniranje tržišta rada na nacionalnoj razini u smislu stope dugotrajne nezaposlenosti i pronalaska posla može imati negativne posljedice na gospodarstvo te dovesti u pitanje socijalnu i gospodarsku koheziju diljem EU-a. Iako je gospodarski rast sam po sebi ključan pokretač, ustrajna dugotrajna nezaposlenost može gušiti kako njega, tako i njegovu održivost.

               Mnogi su izazovi povezani s uslugama podrške koje se pružaju dugotrajno nezaposlenim osobama (vidjeti odjeljak 4.: Analiza). Novom će se inicijativom EU-a poduprijeti pomak prema većoj učinkovitosti i višim standardima pružanja usluga dugotrajno nezaposlenim osobama. Ta se inicijativa temelji na uspješnim praksama država članica i njome se stečeno znanje pretvara u okvir za djelovanje kojim će se državama članicama pomoći da moderniziraju svoje službe za zapošljavanje i socijalne službe.

               Proporcionalnost

               U Preporuci su navedene mjere koje je potrebno poduzeti na nacionalnoj razini. Preporuka je usklađena s načelom proporcionalnosti jer su u njoj ponuđeni fleksibilan okvir i smjernice za modernizaciju i procese reforme u državama članicama. U Preporuci se uviđa da razne nacionalne, regionalne ili lokalne prilike mogu dovesti do razlika u načinu njezine provedbe. Države članice odredit će nadležna tijela, a ta tijela mogu biti službe za zapošljavanje ili druge organizacije, ovisno o nacionalnim okolnostima.

               Preporukom se predviđa akcijski okvir za podršku dugotrajno nezaposlenim osobama, a njezino je područje primjene ograničeno na savjetovanje službi za zapošljavanje ili drugih nadležnih organizacija i njihovih partnera o mjerama za uspostavu programa podrške prilagođene potrebama namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama i njihovu povratku na tržište rada. Poboljšanje učinkovitosti procesa uključivanja važan je čimbenik u sveukupnoj borbi protiv dugotrajne nezaposlenosti. U Preporuci se državama članicama jamči visok stupanj fleksibilnosti u određivanju koncepcije i sadržaja provedbenih mjera.

               Predloženim se mjerama poštuju prakse država članica i raznolikost sustava u socijalnom području. Njima se uzima u obzir potreba država članica za diferenciranim pristupom, koja je odraz različitih gospodarskih, financijskih i društvenih prilika, nejednakih uvjeta na tržištu rada te heterogenosti situacija koje dovode do dugotrajne nezaposlenosti.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA

               U razdoblju od 19. 2. 2015. do 15. 5. 2015. provedeno je otvoreno javno savjetovanje o pružanju usluga dugotrajno nezaposlenim osobama u državama članicama i na razini EU-a. Primljeno je ukupno 159 doprinosa
                  11
               . Većina ispitanika složila se s izazovima utvrđenima tijekom savjetovanja i naglasila važnost integracije pružanja usluga i usluga prilagođenih potrebama dugotrajno nezaposlenih osoba. Više od dvije trećine ispitanika poduprlo je promjene u potpori koja se pruža dugotrajno nezaposlenim osobama, posebno uvođenje pojedinačne ponude aktivne potpore, jedinstvene kontaktne točke te uzajamnih odgovornosti, kao i povećanje sudjelovanja u mjerama aktivne potpore. Velika većina ispitanika podržala je daljnje djelovanje EU-a u rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti s pomoću općih načela učinkovitog okvira i smjernica aktivnog tržišta rada.

               U savjetovanju usmjerenom na dionike Europska mreža javnih službi za zapošljavanje naglasila je značaj usluga prilagođenih potrebama, bolje koordinacije podrške, uzajamnih obveza i podrške poslodavca. Odbor za Europski socijalni fond istaknuo je da u trenutnom programskom razdoblju Europski socijalni fond može igrati značajnu ulogu u provedbi inicijative te da bi se inicijativom mogla povećati učinkovitost aktivnosti tog fonda. Odbor za zapošljavanje ukazao je na to da je zbog razlika među dugotrajno nezaposlenim osobama potreban individualizirani pristup aktivnoj podršci te da bi državama članicama trebalo dopustiti da svoje politike oblikuju u skladu s tim potrebama. Odbor za socijalnu zaštitu naglasio je potrebu zadržavanja sredstava namijenjenih skupinama koje se suočavaju s raznovrsnim preprekama zapošljavanju. Na raspravi održanoj 24. travnja 2015. na kojoj su sudjelovali socijalni partneri i koja je bila posvećena ovoj inicijativi istaknuto je da se pristup utemeljen na instrumentima integracije može kombinirati sa smjernicama opće politike.

               Ishodom savjetovanja ukazano je na potrebu za hitnim djelovanjem, boljim uravnoteživanjem sastavnica povezanih s procesima i alata sa smjernicama opće politike, održavanjem fleksibilnog pristupa radi poštovanja različitih okolnosti u državama članicama te promicanjem individualiziranog pristupa kako bi se uvažile različitosti koje postoje među dugotrajno nezaposlenim osobama kao skupinom.

               4.ANALIZA

               Komisija je provela analizu učinkovitosti i mogućeg učinka preporuke Vijeća koja je objavljena u pratećem radnom dokumentu službi Komisije. U analizi je upotrebljen spoj internog i vanjskog stručnog znanja, posebno evidentiranje ugovora o uključivanju te usklađivanje potpore dohotku i aktiviranja, zbirka inicijativa dobre prakse Europskoga socijalnog fonda, pregled postojećih studija isplativosti intervencija za suzbijanje dugotrajne nezaposlenosti, uključujući detaljnu procjenu provedenu u pet država članica i izvješća s događaja uzajamnog učenja o rješavanju problema dugotrajne nezaposlenosti.

               Naglasak analize bio je na uslugama integracije pruženima tražiteljima zaposlenja te na mogućem učinku uvođenja programa podrške prilagođene potrebama namijenjenog dugotrajno nezaposlenim osobama koji se sastoji od ugovora o uključivanju na tržište rada podržanog smjernicama opće politike o uključenosti poslodavaca i kojem prethodi pojedinačna procjena.

               Nekoliko je razloga zbog kojih je odabran analitički pristup koji ne uključuje procjenu utjecaja. U Preporuci su ponuđene opće smjernice za uspostavu programa podrške prilagođene potrebama namijenjenog dugotrajno nezaposlenim osobama i njihovu povratku na tržište rada kojima se državama članicama omogućava provedba raznih neobaveznih i fleksibilnih elemenata u skladu sa svojim nacionalnim praksama. Učinak Preporuke neće ovisiti samo o načinu na koji će države članice vjerojatno provoditi mjere, nego i o mnogim važnim značajkama za pojedine države, poput makroekonomskog stanja, gospodarske strukture i funkcioniranja tržišta rada, zbog čega je teško razdvojiti specifičan učinak Prijedloga od ostalih čimbenika. Temeljitijom procjenom predložene Preporuke trebale bi biti obuhvaćene i serija mogućih pratećih politika koje bi se mogle provoditi na nacionalnoj razini, kao i institucionalne značajke pojedinih država. Detaljna bi kvantitativna procjena bila nesrazmjerna, jer te podatke nije moguće lako ni brzo prikupiti
                  12
               .

               Analitički se pristup stoga temelji na postojećim analizama i studijama u tom području, a čiji su rezultati i savjeti za politiku vrlo slični. U Preporuci su izneseni dostupni dokazi iz reformi koje se trenutno provode, a koje se odnose na učinkovitost i trošak niza sličnih mjera.

               Usto, Preporukom će se poboljšati prikupljanje podataka na razini EU-a, omogućujući pomno praćenje djelovanja u državama članicama. U Preporuci je sadržana posebna odredba o procjeni kojom će se, nakon početnog razdoblja provedbe, omogućiti potpuna procjena utjecaja mjera poduzetih kao odgovor na Preporuku.

               Glavni zaključci analize

               Uzimajući u obzir da dugotrajna nezaposlenost ima duboke strukturne temelje povezane s vještinama, obrazovnim uspjesima i njihovim postignućem, makroekonomskim stanjem i funkcioniranjem tržišta rada, naglasak analize bio je na organizaciji usluga podrške namijenjenih dugotrajno nezaposlenim osobama i njihovu povratku na tržište rada. Identificirano je nekoliko čimbenika kojima se ograničava integracijska učinkovitost država članica u pružanju podrške dugotrajno nezaposlenim osobama pri njihovu povratku na tržište rada:

               prijavom se omogućava pristup podršci. Niskim stopama prijave ukazuje se na činjenicu da je podrška dostupna samo dijelu dugotrajno nezaposlenih osoba. Prosjek prijava u EU-u iznosi 73 %, dok je u nekoliko država članica ta stopa niža od 50 %. Dostupnim se podacima za 2012. pokazuje da je samo 13,5 % dugotrajno nezaposlenih osoba starijih od 25 godina sudjelovalo u mjerama aktivnog tržišta rada,

               većina država članica uvjetuje davanje naknada traženjem posla ili najnužnijim uvjetima za aktivaciju. Međutim, takva se uvjetovanost uvijek ne provodi, najčešće zbog nesklada u ponudi aktivnih mjera. U nekoliko država članica javne službe za zapošljavanje opslužuju prvenstveno nezaposlene koji imaju pravo na naknadu za nezaposlenost te radi učinkovitosti interveniraju u ranoj fazi njihove nezaposlenosti,

               naknada za nezaposlenost u mnogim se državama prestaje isplaćivati unutar godine dana. Kad više nemaju pravo na naknadu za nezaposlene, dugotrajno nezaposlene osobe mogu imati pravo na nedoprinosni minimalni dohodak ili druge oblike socijalne pomoći, o čemu odlučuju različita tijela u državama članicama (najčešće centri za socijalnu skrb ili javne službe za zapošljavanje). Moguće su i razne druge socijalne usluge koje provode općine, socijalne službe i nevladine organizacije. Dugotrajno nezaposlenim osobama stoga mogu pomagati razna tijela,

               ponovno uključivanje na tržište rada može biti onemogućeno jer se individualna potpora premješta s osiguranja za nezaposlenost koje isplaćuju javne službe za zapošljavanje na socijalne naknade koje isplaćuju tijela za socijalnu skrb. Ako podjela odgovornosti među tijelima nije jasna, povijesti slučajeva se ne ustupaju i usklađivanje usluga je ograničeno. Shodno tome, diskontinuitet može usporiti proces započinjanja s radom. Dok su neke države članice već objedinile usluge i uvele jedinstvena kontaktna mjesta, druge nisu uskladile politike na nacionalnoj razini, zbog čega se usluge pružaju na nepotpun i nedosljedan način. Komisijinom procjenom provedbe Preporuke o aktivnom uključivanju istaknuta je važnost usklađenog i cjelovitog pristupa pružanju usluga i politikama zapošljavanja, uključujući jedinstvena kontaktna mjesta s pomoću kojih se zapošljavanje povezuje sa socijalnom zaštitom
                  13
               ,

               dugotrajno nezaposlenim osobama nisu uvijek dostupne usluge prilagođene potrebama poput procjene i profiliranja. Intervencijama utemeljenima na programu i usmjerenima na podskupine dugotrajno nezaposlenih osoba ne zadovoljavaju se sve specifične individualne potrebe. Štoviše, samo je mali udio rashoda za aktivne mjere namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama dodijeljen osposobljavanju ili potpori za pokretanje poslovanja. Niskokvalificirane nezaposlene osobe četiri se puta rjeđe odlučuju na cjeloživotno učenje, dok je potporom rijetko obuhvaćeno stjecanje osnovnih vještina,

               programi namijenjeni dugotrajno nezaposlenim osobama nisu prilagođeni potrebama poslodavaca. U nekim je državama naglasak na programima javnih radova (prema procjenama 31 % tekućih izdataka za aktivne mjere tržišta rada namijenjene dugotrajno nezaposlenim osobama u 2012.) koji ne rezultiraju uvijek povratkom na tržište rada. Poslodavci uglavnom nisu dovoljno uključeni u aktivnosti koje provode službe za zapošljavanje i socijalne službe,

               Budući da se nakon 12 mjeseci nezaposlenosti postaje dugotrajno nezaposlenim i da između 12. i 24. mjeseca nezaposlenosti dolazi do znatnog opadanja zapošljavanja, uputno je djelovati najkasnije do 18. mjeseca nezaposlenosti. To je u skladu s postojećim praksama onih država članica koje su najuspješnije u smanjivanju dugotrajne nezaposlenosti.

               Analizom je ukazano na više ključnih čimbenika za uspješno pružanje usluga u koncepciji, organizaciji i usredotočenosti politika uključivanja na tržište rada.

               Očekuje se da će pružanjem usluga prilagođenih potrebama, pri čemu se kombinira intenzivna potpora, praćenje rezultata i usredotočenost na poslodavca, više dugotrajno nezaposlenih osoba pronaći odgovarajući posao. Neke od država članica koje imaju visoke stope pronalaska posla dugotrajno nezaposlenim osobama već su uspostavile elemente predložene u Preporuci. Učinak inicijative stoga bi bio veći u državama članicama sa slabijim strukturama podrške i višim stopama dugotrajne nezaposlenosti. Očekuje se da će se ugovorima o uključivanju na tržište rada potaknuti jačanje struktura podrške. Ako bi to dovelo do izjednačavanja s uspješnijim državama članicama, moglo bi se očekivati da, cjelovitom provedbom Prijedloga, svake godine više osoba pronađe posao
                  14
               .

               Međutim, ti rezultati ovise o nizu drugih čimbenika. U kombinaciji s drugim strukturnim reformama za poticanje otvaranja radnih mjesta, ova Preporuka može služiti kao potpora cjelokupnom povećanju stopa zaposlenosti povećavanjem potencijala rasta i smanjivanjem strukturne nezaposlenosti, smanjivanjem neusklađenosti ponude i potražnje na tržištu rada tako da usluge koje se pružaju dugotrajno nezaposlenim osobama budu prilagođene njihovim potrebama ili smanjivanjem opasnosti od siromaštva i socijalne isključenosti.

               Preusmjeravanjem postojećih odobrenih financijskih sredstva na programe kojima se podržava izravno uključivanje na tržište rada, kao što su subvencije za zapošljavanje, moglo bi se pridonijeti većem sudjelovanju poslodavaca. U okolnostima niske potražnje na tržištu rada i ograničenog fiskalnog prostora takvi poticaji mogu biti primamljiv instrument potpore zapošljavanju, istodobno poboljšavajući zapošljivost dugotrajno nezaposlenih osoba. Međutim, ti poticaji moraju biti dobro osmišljeni, jer inače mogu dovesti do rasipanja javnog novca, posebno ako bi se subvencionirana radna mjesta svejedno otvorila (učinak mrtvog tereta), ako bi se njima navelo poslodavce da zaposle određene radnike umjesto nekih drugih (učinci razmještanja) ili ako bi zbog njih nastala nepotrebna rascjepkanost poreznog sustava.

               Suradnjom različitih tijela poput javnih službi za zapošljavanje, socijalnih službi i općina posredstvom jedinstvene kontaktne točke poboljšao bi se kontinuitet pružanja usluga te povećala važnost i učinkovitost ponuđenih usluga, s pozitivnim učincima na socijalnu zaštitu i skupine koje su najudaljenije od tržišta rada. Dugotrajno nezaposlene osobe imale bi koristi od pojednostavljenog pristupa usluzi, dok bi službe za zapošljavanje, socijalne službe i pružatelji usluga morali prilagoditi svoje procese te surađivati kako bi osigurale sklapanje ugovora o uključivanju na tržište rada.

               Za mala i srednja poduzeća te poslodavce nisu predviđeni nikakvi troškovi usklađivanja. Za provođenje procjena, praćenje i ažuriranje ugovora o uključivanju na tržište rada te pristup uslugama i poticajima za poslodavce mogu se upotrebljavati internetski kanali.

               Inicijativom se jača zaštita temeljnih prava. Olakšavanjem pristupa uslugama podrške i uspostavljanjem pristupa pružanja usluga prilagođenih potrebama dugotrajno nezaposlenih osoba jamči se i dodatno unapređuje pravo na pristup besplatnim uslugama posredovanja pri zapošljavanju utvrđeno u članku 29. Povelje EU-a o temeljnim pravima. Nadalje, boljom zaštitom dugotrajno nezaposlenih osoba propisno se poštuju načela sadržana u članku 34. Povelje EU-a o temeljnim pravima, budući da se njome unapređuje pravo na socijalne naknade i zaštitu socijalnih službi u slučaju dugotrajne nezaposlenosti, pomaže u sprečavanju siromaštva i socijalne isključenosti te, na kraju, jača ljudsko dostojanstvo.

               5.PRORAČUNSKE POSLJEDICE

               Predloženom Preporukom Vijeća utjecat će se na raspodjelu sredstava na nacionalnoj razini, posebno preraspodjelom sredstava iz programa Europskog socijalnog fonda na izravne usluge za klijente i početnim ulaganjem u kapacitete za usluge i koordinaciju. Preporukom se omogućava fleksibilan okvir intervencije s pomoću kojeg države članice mogu prilagoditi postojeće dodjele sredstava potpori nezaposlenima i drugim socijalnim uslugama u skladu sa stanjem svojeg proračuna.

               Budući da je potrebno uskladiti pružanje usluga i uspostaviti individualiziranu podršku, provedba iziskuje početne administrativne troškove, no očekuje se da će sveukupan učinak na proračun biti ograničen ili čak srednjoročno pozitivan bude li to značilo veće zapošljavanje, posebno bude li popraćeno drugim važnim reformama tržišta rada.

               Kao potpora provedbi mogu se koristiti proračunska sredstva namijenjena višegodišnjem financijskom okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, uključujući dodatno ulaganje u administrativne kapacitete ustanova nadležnih za tržište rada i socijalnu skrb.

               S pomoću poziva na podnošenje prijedloga projekte u području socijalnih inovacija kojima se dugotrajno nezaposlenim osobama nastoji pronaći novi posao moguće je sufinancirati u okviru dogovorenog proračuna za odjeljak „Progress” Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) za razdoblje 2014. – 2020.

               Predloženom Preporukom Vijeća ne predviđa se da će Komisiji trebati dodatna sredstva iz proračuna EU-a ni dodatno osoblje.

               6.

                     SAŽETAK PRIJEDLOGA

               Opći je cilj predložene Preporuke Vijeća povećanje stopa pronalaska posla dugotrajno nezaposlenim osobama. Posebni ciljevi kojima će pridonijeti ova inicijativa su sljedeći: 1. povećanje opsega većim brojem prijava i aktivnom podrškom dugotrajno nezaposlenim osobama; 2. osiguravanje kontinuiteta i usklađivanja važnih usluga i 3. povećanje učinkovitosti intervencija namijenjenih dugotrajno nezaposlenim osobama i poslodavcima.

               Njome se predlažu tri konkretna koraka kojima će se omogućiti uključivanje na tržište rada:

               1. poticanje prijavljivanja službama za zapošljavanje;

               2. procjena pojedinačnih potreba i potencijala dugotrajno nezaposlenih osoba prije nego što protekne 18 mjeseci otkad su izgubili posao;

               3. ponuda ugovora o uključivanju na tržište rada dugotrajno nezaposlenim osobama nakon što protekne najviše 18 mjeseci otkad su izgubili posao.

               Ovom se Preporukom ciljna skupina nastoji uključiti na tržište rada. Kvaliteta ponuda i mjera predloženih u ugovorima o uključivanju na tržište rada stoga se mora podudarati s ovim ciljem te će se prema njemu procjenjivati.

               Nekoliko se elemenata Preporuke, posebno mjere za poticanje prijavljivanja, individualizirani pristup i usluge koje se pružaju poslodavcima mogu provoditi uz visok stupanj fleksibilnosti, omogućavajući državama članicama da upotrebljavaju ili kombiniraju postojeće prakse i mjere.

               Poticanje prijavljivanja službama za zapošljavanje

               Poticanje prijavljivanja dugotrajno nezaposlenih osoba javnim službama za zapošljavanje ili drugim službama za socijalnu skrb s pomoću informiranja uz podršku partnerstva, a kojim se pojašnjava dostupna ponuda podrške za uključivanje na tržište rada u skladu s pojedinačnim potrebama.

               Pojedinačna procjena i pojedinačni pristup

               Za pomoć dugotrajno nezaposlenim osobama potrebna je kombinacija raznih mjera kojima se prepoznaju i nastoje riješiti svi izazovi s kojima se te osobe susreću. Predložena Preporuka sadržava poziv na uvođenje temeljitih pojedinačnih procjena dugotrajno nezaposlenih osoba u razdoblju od 12. do 18. mjeseca nezaposlenosti. Time se ne isključuju pojedinačne procjene u ranijim fazama nezaposlenosti, ustvari, ranijom procjenom i ciljanim mjerama moguće je umanjiti opasnost od dugotrajne nezaposlenosti. Poboljšane pojedinačne procjene trebaju uključivati provjeru vještina te voditi do savjetovanja i profesionalnog usmjeravanja temeljenih na iskustvu pojedine osobe, povijesti traženja posla i rodnim preprekama pri zapošljavanju, uzimajući u obzir potrebe tržišta rada.

               Ugovori o uključivanju na tržište rada

               Ugovor o uključivanju na tržište rada sastoji se od prilagođene ponude intervencije, kombinirajući mjere koje provode različite organizacije (službe za zapošljavanje, obrazovanje i osposobljavanje te socijalne službe) i u njemu se navode uzajamna prava i obveze. Taj će ugovor biti ponuđen svim dugotrajno nezaposlenim osobama koje nisu obuhvaćene Jamstvom za mlade najkasnije nakon 18 mjeseci nezaposlenosti.

               Pojedinačna procjena rezultira planom namijenjenim omogućavanju ponovnog zapošljavanja. U Preporuci se predlaže slijediti pristup ugovora o uključivanju na tržište rada.

               Taj pristup treba uključivati:

               ponudu individualne usluge kojom se odražavaju potrebe i sposobnosti dugotrajno nezaposlene osobe i koja se oslanja na mjere dostupne na nacionalnoj razini (pomoć pri traženju zaposlenja, obrazovanje i osposobljavanje uključujući učenje jezika, stjecanje radnog iskustva, vrednovanje izvanškolskog i neformalnog učenja, mentorstvo, savjetovanje o otplati dugova, rehabilitacija, usluge čuvanja djece i njege starijih, nemoćnih ili bolesnih osoba, pomoć za stanovanje i prijevoz) te u kojoj se navodi individualan put k ponovnom zapošljavanju,

               pisani ugovor dugotrajno nezaposlene osobe i jedinstvene kontaktne točke u kojem se detaljno opisuje ponuda te navode odgovarajuća prava i odgovornosti (npr. sudjelovanje u izobrazbi, odlazak na intervjue i savjetovanje) radi osiguravanja zajedničke predanosti korisnika i organizacije koja je uključena,

               uspostavu jedinstvene točke osobnog kontakta radi osiguravanja kontinuiteta i dosljednosti podrške koju pružaju različita tijela poput javnih službi za zapošljavanje, socijalnih službi i općina. Države članice uspostavit će pravne i institucijske mehanizme kako bi dugotrajno nezaposlenim osobama mogle pružiti usklađeni niz usluga. Jedinstvenom kontaktnom točkom trebale bi biti obuhvaćene organizacije zadužene za traženje poslova, isplatu naknada i sankcioniranje, pružanje socijalnih te pomoćnih usluga itd. To uključuje mehanizme prikupljanja podataka i, kad je to moguće, njihove razmjene kako bi se svim nadležnim službenicima omogućio pristup evidenciji povijesti slučaja korisnika.

               Sudjelovanje poslodavaca

               Kako bi se dugotrajno nezaposlenim osobama pomoglo u njihovu povratku na primarno tržište rada, službe za zapošljavanje i socijalne službe moraju adekvatnije zadovoljiti potrebe poslodavaca. Učinkovitost mjera integracije može se poboljšati većim sudjelovanjem poslodavaca.

               Većim rasponom usluga te usmjerenijim poticajima za poslodavce može se povećati angažman poslodavaca istodobno smanjujući administrativno opterećenje, posebno malih i srednjih poduzeća, kako bi mogli imati pristup takvoj potpori.

               Preporukom se poziva države članice da preispitaju i prilagode svoje politike s ciljem daljnjeg angažmana poslodavaca u povratku dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada. Suradnja sa socijalnim partnerima mogla bi to potaknuti. Ono što takve programe čini privlačnijima za poslodavce je preraspodjela postojećih sredstava na dobro usmjerene financijske poticaje ako je popraćena uslugama koje se pružaju poslodavcima, poput prethodne provjere potencijalnih kandidata, podršku pri zapošljavanju i nakon zapošljavanja te osposobljavanje kroz rad.

               Komisija ovim iznosi prijedlog Preporuke Vijeća za potporu uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada.

               2015/0219 (NLE)

               Prijedlog

               PREPORUKE VIJEĆA

               o uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292. u vezi s člankom 149.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Nakon financijske i gospodarske krize 2008. – 2009., stopa nezaposlenosti na razini EU-a nikad nije bila viša. Ta je stopa trenutačno u padu, dok je dugotrajna nezaposlenost i dalje vrlo visoka. Dugotrajna nezaposlenost neravnomjerno pogađa države članice, posebno zbog nejednakog učinka krize te zbog razlika u makroekonomskom stanju, kao i gospodarskoj strukturi te funkcioniranju tržišta rada.

               (2)Nakon godina usporenog rasta i otvaranja malog broja radnih mjesta, dugotrajnom je nezaposlenošću, koja se definira kao nezaposlenost u trajanju duljem od 12 mjeseci, 2014. pogođeno više od 12 milijuna radnika, odnosno 5 % aktivnog stanovništva EU-a, od kojih je 62 % nezaposleno najmanje dvije uzastopne godine.

               (3)Dugotrajnom se nezaposlenošću ugrožavaju dotične osobe, smanjuje mogući rast gospodarstava EU-a, povećavaju socijalna isključenost, siromaštvo i nejednakost te opterećenje socijalnih službi i javnih financija. Posljedice su dugotrajne nezaposlenosti gubitak prihoda, propadanje vještina, veća učestalost zdravstvenih problema i veće siromaštvo kućanstava.

               (4)Među onima koji su najizloženiji dugotrajnoj nezaposlenosti nalaze se niskokvalificirane osobe, državljani trećih zemalja, osobe s invaliditetom te manjine u nepovoljnu položaju, kao što su Romi. Prethodno zanimanje isto tako igra važnu ulogu, budući da u nekim državama ključ postojanosti dugotrajne nezaposlenosti leži u sektorskim i cikličnim aspektima.

               (5)Svake se godine gotovo petina dugotrajno nezaposlenih osoba obeshrabri zbog neuspješne potrage za poslom i postane neaktivna. Budući da su prepreke uključivanju na tržište rada raznovrsne i često se gomilaju, potreban je prilagođen i individualiziran pristup.

               (6)Dugotrajno nezaposlene osobe čine polovicu ukupnog broja nezaposlenih u EU-u, ali manje od petine onih koji sudjeluju u mjerama aktivnog tržišta rada. U skladu s tim, nizak udio dugotrajno nezaposlenih osoba (u prosjeku 24 %) prima naknadu za nezaposlenost.

               (7)Potrebno je povećati ulaganje u ljudski kapital, kao i njegovu učinkovitost kako bi se većem broju osoba omogućilo da steknu kvalitetne i bitne kompetencije, rješavajući problem nedostatka vještina i polažući time temelj za nesmetan prijelaz s učenja na rad te za trajnu zapošljivost. Povećanjem uspješnosti i značaja sustava obrazovanja i osposobljavanja smanjit će se broj novonezaposlenih osoba. U tu svrhu modernizaciju sustava obrazovanja i osposobljavanja treba provoditi u skladu s europskim semestrom, strateškim okvirom za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.)
                  15
               , Preporukom Europskog parlamenta i Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje
                  16
                te Preporukom Komisije o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada
                  17
               .

               (8)U cilju razvijanja usklađene strategije zapošljavanja, u smjernicama za politike zapošljavanja država članica
                  18
                poziva se na znatno smanjivanje dugotrajne i strukturne nezaposlenosti s pomoću sveobuhvatnih strategija koje se međusobno jačaju i koje uključuju aktivnu podršku za povratak na tržište rada prilagođenu potrebama.

               (9)U smjernicama se poziva države članice na promicanje zapošljivosti ulaganjem u ljudski kapital, s pomoću primjerenih i učinkovitih sustava obrazovanja i osposobljavanja kojima bi se omogućilo podizanje razine vještina radne snage. Nadalje, u smjernicama se posebno poziva države članice na poticanje upotrebe sustava učenja kroz rad kao što je dvojno učenje i na nadogradnju stručnog osposobljavanja. U smjernicama se od država članica općenitije zahtijeva da uzmu u obzir načela fleksigurnosti i podupru mjere aktivnog tržišta rada povećavanjem učinkovitosti, namjene, dosega, pokrivenosti i međudjelovanja tih mjera s potporom dohotku i pružanjem socijalnih usluga.

               (10)Mjere predložene ovom Preporukom trebale bi biti u potpunosti usklađene s preporukama za pojedine države izdanima u okviru europskog semestra, dok njihova provedba treba biti u potpunosti usklađena s pravilima Pakta o stabilnosti i rastu.

               (11)Europski socijalni fond glavni je financijski instrument Europske unije za rješavanje problema dugotrajne nezaposlenosti. Države članice su za razdoblje 2014. – 2020. izdvojile znatna financijska sredstva za potporu uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada. Drugim se fondovima, kao što su Europski fond za regionalni razvoj i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, mogu isto tako dopunjavati mjere koje se financiraju iz Europskoga socijalnog fonda, u skladu sa sredstvima dodijeljenima za važne prioritete ulaganja u razdoblju 2014. – 2020., i to poticanjem otvaranja radnih mjesta i modernizacijom javnih službi za zapošljavanje te strukovnog obrazovanja.

               (12)Preporukom Vijeća iz 2012. o vrednovanju izvanškolskog i neformalnog učenja poziva se na poduzimanje mjera kako bi se pojedincima ponudila mogućnost da pokažu što su naučili izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja.

               (13)Na sastanku Europskog vijeća u ožujku 2013.
                  19
                naglašeno je da je rješavanje problema nezaposlenosti najvažniji društveni izazov i da je smanjenje dugotrajne nezaposlenosti te osiguravanje potpunog sudjelovanja starijih radnika presudno.

               (14)Vijeće za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača
                  20
                zaključilo je da je dugotrajna nezaposlenost postala ključan problem kojem hitno treba posvetiti pažnju i raditi na njegovu rješavanju. Europski parlament
                  21
                i Vijeće
                  22
                također su utvrdili da je dugotrajna nezaposlenost glavna prepreka rastu.

               (15)Potrebno je uložiti više truda kako bi se oni koji su najteže pogođeni dugotrajnom nezaposlenošću uključili na tržište rada. To treba biti popraćeno većim prijavljivanjem službama za zapošljavanje i drugim nadležnim tijelima koji bi mogli riješili problem nedostatne pokrivenosti mjerama podrške.

               (16)Potrebno je upotpuniti mjere prevencije i aktivacije usmjerene ponajprije na početak razdoblja nezaposlenosti. Potrebno je poduzeti posebne mjere za pomoć dugotrajno nezaposlenim osobama najkasnije u razdoblju od oko 18 mjeseci otkad su izgubili posao jer tad u većini država članica dolazi do promjene u mehanizmima i uslugama podrške ovoj skupini.

               (17)Individualiziranim pristupima podršci koja se pruža dugotrajno nezaposlenim osobama trebaju se ukloniti prepreke koje dovode do trajne nezaposlenosti, što se može učiniti ažuriranjem i dopunjavanjem početne procjene provedene pri prijavi. Na taj će način tražitelji zaposlenja biti usmjereni prema uslugama podrške poput savjetovanja o otplati dugova, rehabilitacije, socijalne skrbi, njege starijih, nemoćnih ili bolesnih osoba, integracije useljenika, pomoći za stanovanje i prijevoz, a kojima se uklanjaju prepreke zapošljavanju te tražitelji zaposlenja osposobljavaju za ostvarivanje jasnih ciljeva s pomoću kojih će pronaći posao.

               (18)Nužno je sudjelovanje poslodavaca u uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba te ga je potrebno poticati tako da im službe za zapošljavanje pruže namjenske usluge koje trebaju biti popraćene dobro usmjerenim financijskim poticajima i uključivanjem socijalnih partnera.

               (19)U novijim se političkim inicijativama kao što je Jamstvo za mlade
                  23
                poziva na partnerstvo kao novu metodu provedbe socijalne politike i politike zapošljavanja. Ključno je integrirano pružanje usluga, posebno u državama članicama u kojima su odgovornosti za pružanje podrške dugotrajno nezaposlenim osobama podijeljene između javnih službi za zapošljavanje, ustanova socijalne skrbi i lokalne samouprave.

               (20)Za potrebe ove Preporuke pod ugovorom o uključivanju na tržište rada podrazumijeva se pisani ugovor tražitelja zaposlenja i jedinstvene kontaktne točke s ciljem olakšavanja povratka na tržište rada. Sastavljen kako bi odražavao pojedinačnu situaciju tražitelja zaposlenja, u tom je ugovoru detaljno opisan paket individualiziranih mjera dostupnih na nacionalnoj razini (tržište rada, obrazovanje, osposobljavanje i socijalne službe) te je osmišljen radi pružanja podrške i osnaživanja tražitelja zaposlenja u svladavanju specifičnih prepreka zapošljavanju. U njemu su definirani ciljevi, rokovi, uzajamne odgovornosti i odredbe o preispitivanju te su navedene dostupne aktivne mjere i mjere potpore dohotku, kao i usluge socijalne podrške. Ugovorima o uključivanju na tržište rada povezuje se primitak naknada sa sudjelovanjem u mjerama aktivnog tržišta rada i aktivnostima traženja posla, u skladu s postojećim nacionalnim zakonodavstvom.

               (21)Mjerama predloženima u ovoj Preporuci uzimaju se u obzir razlike među državama članicama i njihove različite polazne točke, kad je riječ o makroekonomskoj situaciji, razini dugotrajne nezaposlenosti, institucijskoj strukturi i mogućnostima raznih dionika na tržištu rada. Njima se dopunjuje i učvršćuje pristup politici koji trenutačno primjenjuju mnoge države članice, posebno uvođenjem fleksibilnih sastavnica poput individualiziranog pristupa, sudjelovanja poslodavaca i objedinjenih usluga.

               (22)Mjerama iz predložene Preporuke propisno se poštuju, učvršćuju i jačaju temeljna prava, posebno ona utvrđena člancima 29. i 34. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

               OVIME PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

               Podupiru prijavljivanje tražitelja zaposlenja i bolje usmjere mjere integracije na tržište rada. Omoguće pojedinačnu procjenu svim prijavljenim dugotrajno nezaposlenim osobama te da im ponude poseban ugovor o uključivanju na tržište rada nakon najviše 18 mjeseci nezaposlenosti. U tu svrhu:

               Prijava

               (1)Potiču prijavljivanje dugotrajno nezaposlenih osoba službama za zapošljavanje, posebno boljim informiranjem o dostupnoj podršci.

               Pojedinačna procjena i pojedinačni pristup

               Službe za zapošljavanje u suradnji s drugim partnerima koji podržavaju uključivanje na tržište rada pružaju individualno savjetovanje onima kojima je to potrebno.

               (2)Osiguravaju da se svim dugotrajno nezaposlenim osobama ponudi pojedinačna procjena i savjetovanje najkasnije 18 mjeseci nakon njihova prestanka s radom. Procjenom bi trebali biti obuhvaćene njihove mogućnosti zapošljavanja, prepreke zapošljavanju i prethodna nastojanja u pronalasku posla.

               (3)Obavješćuju dugotrajno nezaposlene osobe o ponudama radnih mjesta i dostupnoj podršci u različitim gospodarskim sektorima, regijama i drugim državama članicama, posebno s pomoću Europskih službi za zapošljavanje (EURES).

               Ugovori o uključivanju na tržište rada

               Prijavljenim dugotrajno nezaposlenim osobama koje nisu obuhvaćene Jamstvom za mlade nudi se ugovor o uključivanju na tržište rada nakon najviše 18 mjeseci nezaposlenosti. U tom bi ugovoru trebala barem biti iznesena ponuda individualne usluge s ciljem pronalaska posla i navedena jedinstvena kontaktna točka.

               (4)Daju ponudu koja je usmjerena na specifične potrebe dugotrajno nezaposlene osobe te koja se sastoji od kombinacije usluga i mjera koje pružaju različite organizacije u obliku ugovora o uključivanju na tržište rada.

               (a)U ponudi bi trebali biti detaljno opisani jasni ciljevi i obveze koje dugotrajno nezaposlena osoba mora ispuniti, poput poduzimanja aktivnih koraka za pronalazak posla, prihvaćanja ponuda prikladnih poslova i pohađanja te sudjelovanja u obrazovanju ili osposobljavanju te mjerama kvalificiranja ili rada.

               (b)U ponudi bi trebale biti jasno navedene i obveze koje pružatelji usluga imaju prema dugotrajno nezaposlenoj osobi. Ovisno o individualnim okolnostima, takva potpora može uključivati pomoć u traženju posla, vrednovanje izvanškolskog i neformalnog učenja, rehabilitaciju, savjetovanje i profesionalno usmjeravanje, obrazovanje i osposobljavanje, stjecanje radnog iskustva i usluge socijalne potpore kao što su predškolski odgoj, zdravstvena i dugoročna skrb, savjetovanje o otplati dugova te pomoć za stanovanje i prijevoz.

               (5)Uspostave pravne i institucijske mehanizme kako bi osigurale kontinuitet i pružale usklađenu uslugu s pomoću jedinstvene kontaktne točke kojom bi se korisnicima trebalo omogućiti savjetovanje i pojednostavljen pristup naknadama, zapošljavanju i uslugama socijalne podrške.

               U skladu sa zakonodavstvom o zaštiti podataka omoguće pružateljima usluga nesmetan i siguran prijenos važnih informacija koje se odnose na povijest podrške pružene tražiteljima zaposlenja i pojedinačne procjene, na taj način osiguravajući kontinuitet usluge.

               Pruže potrebne informacije o slobodnim radnim mjestima i mogućnostima osposobljavanja svim uključenim službama. Osiguraju da dugotrajno nezaposlene osobe dobiju te informacije, neovisno o pružatelju usluga.

               (6)Redovito kontroliraju ugovor o uključivanju na tržište rada u kontekstu promjena u pojedinačnim situacijama te ga, ako je potrebno, prilagode kako bi osigurale povratak na tržište rada u skladu sa situacijom.

               Veća povezanost s poslodavcima

               (7)Uspostave partnerske odnose između poslodavaca, socijalnih partnera, službi za zapošljavanje, državnih tijela i socijalnih službi kako bi zajamčile da su ponude prilagođene stvarnim potrebama poduzeća i poslodavaca.

               (8)Razviju usluge za poslodavce, poput pregleda slobodnih radnih mjesta, podrške pri zapošljavanju, mentorstva novozaposlenih i osposobljavanja kroz rad te podrške nakon zapošljavanja kako bi olakšale profesionalnu reintegraciju dugotrajno nezaposlenih osoba.

               (9)Usmjere financijske poticaje na programe kojima se podržava izravno uključivanje na tržište rada, poput subvencija za zapošljavanje i oslobođenja od plaćanja doprinosa za socijalno osiguranje radi povećavanja mogućnosti za zaposlenje.

               Procjena i praćenje

               (10)U okviru Odbora za zapošljavanje, do ...[u roku od šest mjeseci od donošenja Preporuke], sastave niz pokazatelja praćenja i smjernica za nacionalno ocjenjivanje, uključujući mehanizam izvješćivanja. Pokazateljima bi trebala biti omogućena analiza omjera ponovnog zapošljavanja dugotrajno nezaposlenih osoba, održivosti njihova povratka na tržište rada i upotrebi te učinku ugovora o uključivanju na tržište rada,

               OVIME PREPORUČUJE KOMISIJI DA:

               (11)Potiče procjenu učinkovitosti javnih službi za zapošljavanje u pogledu uključivanja dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada, razmjene iskustava i dobre prakse u okviru procesa benchlearninga Europske mreže javnih službi za zapošljavanje, uspostavljene Odlukom br. 573/2014/EU.

               (12)Surađuje s državama članicama kako bi na najbolji način iskoristile sredstva iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, posebno Europskoga socijalnog fonda, Europskog fonda za regionalni razvoj i Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj, u skladu sa svojim prioritetima ulaganja za programe u razdoblju 2014. – 2020.

               (13)Podržava i koordinira dobrovoljne inicijative i saveze poduzeća koja sudjeluju u uključivanju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada.

               (14)Podrži projekte u području socijalnih inovacija za uključivanje dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada, posebno s pomoću odjeljka „Progress” Programa Europske unije za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI).

               (15)U suradnji s državama članicama te nakon savjetovanja sa zainteresiranim stranama, ocijeni mjere poduzete kao odgovor na ovu Preporuku i do ...[tri godine nakon donošenja Preporuke] izvijesti Vijeće o stečenom znanju.

                     (1)
                  U EU28 stopa nezaposlenosti mladih u srpnju 2015. bila je 20,4 %. Dodatne informacije o nezaposlenosti mladih i mjerama na razini EU-a potražite na: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1036

                     (2)
                  Stopa dugotrajne nezaposlenosti odnosi se na broj osoba koje su bez posla najmanje godinu dana i koje ga aktivno traže, vidjeti Eurostat:

                     http://ec.europa.eu/eurostat/statistics- explained/index.php/Glossary:Long-term_unemployment

                  .

                     (3)
                  Podaci iz Ankete o radnoj snazi, 2014.

                     (4)
                  COM (2014) 902 završna verzija.

                     (5)
                  Izvješće o europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015. (A8-0043/2015).

                     (6)
                  Zaključci Vijeća o Godišnjem pregledu rasta za 2015. i Zajedničkom izvješću o zapošljavanju – političke smjernice o zapošljavanju i socijalnim politikama, 6147/15.

                     (7)
                  http://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2014/html/sp140822.en.html.

                     (8)
                  Zaključci Vijeća o Godišnjem pregledu rasta za 2015. i Zajedničkom izvješću o zapošljavanju – političke smjernice o zapošljavanju i socijalnim politikama, 6147/15.

                     (9)
                  Prijedlog odluke Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica, COM/2015/098 završna verzija.

                     (10)

                        Preporuke Vijeća o nacionalnim programima reforme, SL 215/C 272 od 18.8.2015.

                     (11)

                     http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=14186&langId=hr

                  .

                     (12)
                  Plan djelovanja dostupan je na:

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/index_hr.htm

                     (13)
                  Vidjeti Preporuku Komisije od 3. listopada 2008. o aktivnom uključivanju osoba isključenih s tržišta rada (2008/867/EZ, SL L 307, 18.11.2008., str. 11.) i SWD (2013) 39 završna verzija u Paketu mjera za socijalno ulaganje.

                     (14)
                  Radni dokument službi Komisije priložen Prijedlogu, odjeljak 7.1.

                     (15)
                  Zaključci Vijeća od 12. svibnja 2009. o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.).

                     (16)
                  Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje.

                     (17)
                  C(2008) 5737

                     (18)
                  COM(2015) 098

                     (19)
                  EUCO 23/13.

                     (20)
                  6974/15 3374. sastanak Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravstvo i pitanja potrošača, Bruxelles, 9. ožujka 2015.

                     (21)
                  Izvješće o europskom semestru za usklađivanje gospodarskih politika: aspekti zapošljavanja i socijalne politike u Godišnjem pregledu rasta za 2015. (A8-0043/2015).

                     (22)
                  Zaključci Vijeća „Godišnji pregled rasta za 2015. i Zajedničko izvješće o zapošljavanju: političke smjernice o zapošljavanju i socijalnim politikama” 6147/15.

                     (23)
                  Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Jamstvo za mlade (2013/C 120/01).