				|

		52013PC0621

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 718/1999 o politici Zajednice u odnosu na kapacitet flote s ciljem promicanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima /* COM/2013/0621 final - 2013/0303 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Uredbom Vijeća (EZ) br. 718/1999 od 29.
ožujka 1999. o politici Zajednice u odnosu na kapacitet flote s ciljem
promicanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima[1]
uveden je regulativni mehanizam za kapacitet flota, pravilo „staro za novo”
namijenjeno sprečavanju pojave ili otežavanja prekapacitiranosti tržišta
unutarnjih plovnih putova u EU-u. U travnju 2003. pravilo „staro za novo”
preoblikovano je u rezervni mehanizam koji se može primijeniti u slučaju
ozbiljnih poremećaja na tržištu navedenih u Direktivi 96/75/EZ[2].
U skladu sa svojim politikama o kapacitetu
flote, države
članice čiji su unutarnji plovni putovi povezani s putovima u drugoj
državi članici, a tonaža njezine flote prelazi nosivost 100 000 na
temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 718/1999osnovale su fond za
unutarnje plovne putove (dalje u tekstu „Rezervni fond“).
Rezervni fondovi financiraju se viškom
sredstava iz planova strukturnih poboljšanja prikupljenih do 28. travnja 1999.
i posebnih doprinosa ostvarenih u okviru pravila „staro za novo”. Sadržavaju
isključivo financijske doprinose sektora prijevoza unutarnjim plovnim
putovima, a njihova ukupna vrijednost trenutačno iznosi približno 35 milijuna
EUR.
Fondovima upravljaju nadležna tijela
dotičnih država članica u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i
svojim vlastitim administrativnim resursima. Nacionalne organizacije koje
predstavljaju prijevoznike na unutarnjim plovnim putovima u skladu su s
člankom 3. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 718/1999.
U skladu s člankom 3. stavkom 4. i
stavkom 5. te uredbe rezervni fondovi upotrebljuju se samo u dva slučaja[3]:
A.        U slučaju „ozbiljnih
poremećaja na tržištu” prijevoza unutarnjim plovnim putovima, kako je
određeno u članku 7. Direktive 96/75/EZ, Komisija može, na
zahtjev države članice, poduzeti odgovarajuće mjere, a posebice mjere
namijenjene sprečavanju svakog novog povećanja prijevoznih
mogućnosti, ponuđenih na predmetnom tržištu.
U smislu članka 6. Uredbe (EZ) br. 718/1999
odgovarajuće mjere treba razumjeti kao ponovno uvođenje pravila
„staro za novo” za ograničeno razdoblje, po mogućnosti zajedno s
mjerama za strukturnim poboljšanjem, npr. isplatom premija za rashodovana
plovila koje se plaćaju iz rezervnih fondova.
B.         U slučaju da to jednoglasno
zatraže organizacije koje predstavljaju prijevoz unutarnjim plovnim putovima. U
tom slučaju svaka država članica može poduzeti mjere kako je
određeno u članku 8. Uredbe (EZ) br. 718/1999.
U vezi s modernizacijom i restrukturiranjem
flota EU-a u stvaranju povoljnijeg okruženja za okoliš i sigurnost raspoložive
su sljedeće mjere:
–
olakšati prijevoznicima u unutarnjim plovnim
putovima napuštanje posla s ciljem ostvarenja ranijeg umirovljenja ili prelaska
u drugu gospodarsku djelatnost;
–
organizirati programe stručnog osposobljavanja
ili prekvalifikacije za radnike koji napuštaju ovu gospodarsku djelatnost;
–
potaknuti privatne vlasnike-prijevoznike da se
pridruže trgovačkim udruženjima;
–
potaknuti preuređenje plovila kako bi pratila
tehnički napredak s ciljem poboljšanja radnih uvjeta i promicanja uvjeta
tehničke sigurnosti te
–
unaprijediti stručnu osposobljenost brodara s
ciljem zaštite razvoja i budućnosti trgovine.
Do sada kapital u rezervnim fondovima nikad
nije korišten. Nizozemska je 2009. izvijestila Komisiju o navodnim ozbiljnim
poremećajima na njezinom tržištu prijevoza unutarnjim plovnim putovima
zatraživši od Komisije da poduzme odgovarajuće mjere u skladu s
Direktivom 96/75/EZ (slučaj A). Međutim na temelju dostavljenih
podataka Komisija nije mogla potvrditi postojanje ozbiljnih poremećaja na
tržištu u smislu Direktive.
Predstavničke organizacije na razini EU-a
pristupile su Komisiji samo u 2003. radi razmatranja mogućnosti o uporabi
sredstava (slučaj B). Međutim ustanovljeno je da predviđene
mjere ne spadaju u područje primjene članka 8. Uredbe (EZ) br. 718/1999.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA
Komisija se s predstavničkim
organizacijama 11. travnja 2013. posavjetovala o razlozima zbog kojih se sektor
unatoč recesiji nikad nije koristio rezervnim fondovima, kao i o
mogućim rješenjima. Potvrđeno je kako se ograničenim
područjem primjene članka 8. sprečava korištenje sredstava.
Predstavnici organizacija izjasnili su se za proširenje područja primjene
članka u mjeri kojom bi se postojeće mjere primjenjivale na programe
stručnog osposobljavanja ili prekvalifikacije za sve članove posade
koji napuštaju sektor. Tekstom trenutačne odredbe isključeni su
vlasnici-prijevoznici zbog čega znatan postotak sektora nema pravo
koristiti se sredstvima za tu namjenu, premda se potrebe radnika za
osposobljavanjem ne razlikuju od potreba drugih članova posade. Dionici su
također naglasili kako je potrebno poduzeti mjere radi jačanja
strukovnih udruga, a koje bi pridonijele sprečavanju fragmentacije
sektora. Nadalje iznijeli su mišljenje kako bi bilo korisno poduzeti mjere
namijenjene inovacijama plovila i njihovoj prilagodbi tehničkom napretku u
području okolišne učinkovitosti jer sektor zaostaje za drugim
načinima prijevoza, što je očito ako se emisije u sektoru usporede s
emisijama drugih načina prijevoza.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Mjerama iz članka 8. Uredbe (EZ)
br. 718/1999 obuhvaćeni su samo socijalni aspekti. Međutim
područje primjene tih mjera moglo bi se proširiti i na programe
stručnog osposobljavanja, jačanje organizacije sektora i uspostavu
okvira unutar kojeg bi se potaknule inovacije, a poboljšala okolišna
učinkovitost.
Stoga se predlaže da se mjere predviđene
člankom 8. prošire na sljedeće:
·
osigurati mogućnost organiziranja programa
stručnog osposobljavanja ili prekvalifikacije za članove posade koji
napuštaju ovu gospodarsku djelatnost, ne samo za zaposlenike (ili radnike);
·
omogućiti potporu za jačanjem strukovnih
udruga na razini Unije te
·
potaknuti inovacije u području plovila i
njihovu prilagodbu tehničkom napretku s obzirom na okolišnu
prihvatljivost.
2013/0303 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 718/1999
o politici Zajednice u odnosu na kapacitet flote s ciljem promicanja prijevoza
unutarnjim plovnim putovima
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[4],
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[5],
Djelujući u skladu s redovnim
zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Uredbom Vijeća (EZ)
br. 718/1999 utvrđuje se politika Unije u odnosu na kapacitet flote
za plovila koja se koriste za prijevoz roba unutarnjim plovnim putovima u
državama članicama.
(2)       U vezi s modernizacijom i
restrukturiranjem flota, potrebno je predvidjeti socijalne mjere kojima bi se
pomoglo radnicima koji žele napustiti djelatnost na unutarnjim plovnim putovima
ili se prekvalificirati za poslove u nekom drugom sektoru zajedno s mjerama
kojima bi se potaklo osnivanje zajedničkih poduzeća s ciljem
poboljšanja radnih vještina i promicanja prilagodbe plovila tehničkom
napretku.
(3)       U tu svrhu rezervni fond
osnovan u svakoj državi članici čiji su unutarnji plovni putovi
povezani s putovima u drugoj državi članici, a tonaža njezine flote
prelazi nosivost 100 000 tona, mogao bi se koristiti u slučaju da to
jednoglasno zatraže organizacije koje predstavljaju prijevoz unutarnjim plovnim
putovima.
(4)       Rezervni fondovi koji
sadržavaju isključivo financijske doprinose iz industrije nikad nisu
korišteni.
(5)       Mjere u vezi s modernizacijom
flote EU-a iz članka 8. Uredbe (EZ) br. 718/1999 odnose se samo na
socijalna pitanja. Druge vrste mjera za potporu uspostave okvira unutar kojeg
bi se potaknule inovacije i pridonijelo okolišu nisu predviđene.
(6)       Mjere u članku 8. Uredbe
(EZ) br. 718/1999 povezane s programima stručnog osposobljavanja ili
prekvalifikacije relevantne su za sve članove posade koji napuštaju
sektor, uključujući vlasnike-prijevoznike, a ne samo za radnike.
(7)       Člankom 8. Uredbe (EZ)
br. 718/1999 predviđene su mjere kojima se vlasnici-prijevoznici potiču
da se pridruže trgovačkim udruženjima, međutim ne i mjere kojima bi
se ojačale organizacije koje predstavljaju prijevoz unutarnjim plovnim
putovima na razini Unije, iako moćnije organizacije po cijeloj Uniji mogu
pomoći smanjenju fragmentacije tržišta.
(8)       Članak 8. Uredbe (EZ)
br. 718/1999 treba stoga na odgovarajući način izmijeniti i
nadopuniti mjerama čiji je cilj otvoriti programe stručnog
osposobljavanja ili prekvalifikacije i članovima posade koji nisu
„radnici”, a napuštaju tu gospodarsku djelatnost, potaknuti prijevoznike da se
pridruže trgovačkim udruženjima, jačati strukovne udruge i potaknuti
inovacije u području plovila i njihovu prilagodbu tehničkom napretku
s obzirom na okolišnu prihvatljivost
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Članak 8. Uredbe (EZ) br. 718/1999
zamjenjuje se sljedećim:
„Članak 8.
Ne dovodeći u pitanje članak 3.
stavak 5., svaka država članica može poduzeti mjere posebno kako bi:
–
olakšala prijevoznicima u unutarnjim plovnim
putovima napuštanje posla s ciljem ostvarenja ranijeg umirovljenja ili prelaska
u drugu gospodarsku djelatnost,
–
organizirala programe stručnog osposobljavanja
ili prekvalifikacije za članove posade koji napuštaju ovu gospodarsku
djelatnost,
–
unaprijedila stručnu osposobljenost s ciljem
zaštite razvoja i budućnosti profesije,
–
potaknula vlasnike-prijevoznike da se pridruže
trgovačkim udruženjima i ojačala organizacije koje predstavljaju
prijevoz unutarnjim plovnim putovima na razini Unije,
–
potaknula preuređenje plovila kako bi pratila
tehnički napredak s ciljem poboljšanja radnih uvjeta i promicanja
sigurnosti,
–
potaknula inovacije u području plovila i
njihovu prilagodbu tehničkom napretku s obzirom na okolišnu
prihvatljivost.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 90, 2.4.1999., str. 1. – 5.
[2]               Direktiva Vijeća 96/75/EZ od 19. studenoga 1996. o
sustavima iznajmljivanja plovila i određivanja cijena u domaćem i
međunarodnom prijevozu unutarnjim vodnim putovima u Zajednici (SL L 304,
27.11.1996., str. 12.).
[3]               U Njemačkoj i Nizozemskoj prihodi iz fondova
međutim služe potpori prijevoza unutarnjim plovnim putovima, poglavito
poticanju inovacija (NL) ili omogućivanju strukovnog osposobljavanja
osoblja za plovidbu unutarnjim plovnim putovima na plovilu za osposobljavanje
(DE). Sam rezervni fond nikad nije korišten.
[4]               SL C , , str. .
[5]               SL C , , str. .


				|

		52014PC0382

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 604/2013 u vezi s utvrđivanjem države članice odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu maloljetnika bez pratnje čiji članovi obitelji, braća i sestre ili rođaci ne borave zakonito u državi članici /* COM/2014/0382 final - 2014/0202 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
·
Osnova prijedloga
Ovo je prijedlog izmjene članka 8.
stavka 4. Uredbe (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
o uvođenju kriterija i mehanizama za utvrđivanje države članice
odgovorne za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od
država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez
državljanstva[1]
(dalje u tekstu Uredba Dublin III).
Tijekom pregovora o Uredbi Dublin III
suzakonodavci su se složili da će pitanje maloljetnika bez pratnje koji su
podnijeli molbu za međunarodnu zaštitu u Europskoj uniji, a na državnom
području država članica nemaju članova obitelji, braće i
sestara ili rođaka, ostati otvoreno, a odgovarajuća odredba –
članak 8. stavak 4. – u načelu nepromijenjena (tj. oslanja
se na tekst članka 6. stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 343/2003/EZ od 18. veljače 2003. o utvrđivanju
kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za
razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država članica podnio
državljanin treće zemlje (dalje u tekstu Dublinska uredba)[2] te su dali Izjavu
sljedećeg sadržaja, koja je priložena Uredbi:
„Vijeće i Europski parlament pozivaju
Komisiju da razmotri, ne dovodeći u pitanje svoje pravo inicijative,
reviziju članka 8. stavka 4. preinačene Dublinske uredbe
nakon što Sud donese odluku u predmetu C-648/11 MA i drugi protiv
ministrice unutarnjih poslova, a najkasnije do roka utvrđenog u
članku 46. Dublinske uredbe. Europski parlament i Vijeće zatim
će izvršiti svoje zakonodavne ovlasti, uzimajući pritom u obzir
najbolje interese djeteta.”
Komisija se u istoj Izjavi složila s
predloženim pristupom:
„Komisija, u duhu kompromisa te u cilju hitnog
donošenja prijedloga, prihvaća razmotriti ovaj poziv, za koji smatra da je
ograničen na ove posebne okolnosti i ne predstavlja presedan.”
Sud Europske unije donio je 6. lipnja
2013. presudu u predmetu C-648/11 te je odlučio kako slijedi:
„Drugi stavak članka 6. Uredbe
Vijeća (EZ) br. 343/2003 od 18. veljače 2003. o
utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice
odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil koji je u jednoj od država
članica podnio državljanin treće zemlje mora se tumačiti u
smislu da se, u okolnostima poput onih u glavnom postupku, ako je maloljetnik bez
pratnje čiji članovi obitelji ne borave zakonito na državnom
području jedne od država članica podnio zahtjeve za azil u više od
jedne države članice, „odgovornom državom članicom” mora proglasiti
ona država članica u kojoj se maloljetnik nalazi nakon što je ondje podnio
zahtjev za azil.”
·
Ciljevi prijedloga
Ovaj prijedlog osobito uzima u obzir presudu
Suda u predmetu C-648/11. Cilj je prijedloga ukloniti trenutačnu
dvosmislenost odredbe o maloljetnicima bez pratnje čiji članovi
obitelji, braća i sestre ili rođaci ne borave na državnom
području država članica na način da se pruži pravna sigurnost u
vezi s odgovornošću za razmatranje molbe za međunarodnu zaštitu u
takvim slučajevima.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
U pripremi ovog usko usmjerenog prijedloga
nisu bila potrebna posebna savjetovanja ni procjene utjecaja jer on predstavlja
naredni korak u postupku sveobuhvatnog savjetovanja i procjena utjecaja koji je
Komisija već provela u pripremi prijedloga COM(2008)820 završna verzija za
preinaku Uredbe Vijeća (EZ) br. 343/2003/EZ. Stoga se savjetovanje
koje je Komisija provela u pripremi tog prijedloga odnosi i na ovaj prijedlog.
Komisija smatra da bi prijedlog izmjene
članka 8. stavka 4. trebalo podnijeti što je prije moguće
kako bi se pružila pravna sigurnost u vezi s odredbama o maloljetnicima bez
pratnje u „Dublinskom postupku”. Nadalje, nužno je da konačna verzija ovog
članka bude na raspolaganju prije utvrđivanja dodatnih pravila o
maloljetnicima bez pratnje na temelju članka 290. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·
Sažetak predloženog djelovanja
U ovom se prijedlogu razmatra pitanje
odgovornosti za razmatranje zahtjeva za azil maloljetnika bez pratnje čija
obitelj, braća i sestre ili rođaci ne borave na državnom
području EU-a. Predložena se odredba odnosi na dva moguća
slučaja maloljetnika bez pratnje koji se nađu u takvoj situaciji:
Stavkom 4.a obuhvaćene su situacije
slične onoj opisanoj u predmetu C-648/11, tj. slučaj maloljetnika bez
pratnje čija obitelj, braća i sestre ili rođaci ne borave na
teritoriju EU-a, a koji je podnio višestruke zahtjeve za azil,
uključujući zahtjev državi članici u kojoj se trenutačno
nalazi. U tom se slučaju odgovorna država članica utvrđuje u
skladu s presudom Suda, tj. odgovornost pripada državi članici u kojoj je
maloljetnik podnio zahtjev i u kojoj se trenutačno nalazi. Svrha ovog
pravila jest izbjeći nepotrebno produljenje postupka za utvrđivanje
odgovorne države članice te maloljetnicima bez pratnje omogućiti
pravovremeni pristup postupcima utvrđivanja statusa međunarodne
zaštite. Upućivanje na najbolji interes maloljetnika uvedeno je kako bi se
dopustile iznimke od ovog pravila u slučajevima kada pojedinačne
okolnosti ukazuju na to da bi ostankom maloljetnika na državnom području
države članice u kojoj se nalazi mogao biti ugrožen njegov najbolji
interes.
Stavkom 4.b obuhvaćene su situacije
kada se maloljetnik koji je podnositelj molbe za međunarodnu zaštitu
nalazi na državnom području države članice u kojoj nije podnio molbu.
Predlaže se da država članica maloljetniku pruži mogućnost podnošenja
molbe nakon što njega ili nju obavijesti o tom pravu i njegovim posljedicama.
Maloljetnik stoga ima dvije mogućnosti: podnijeti molbu za
međunarodnu zaštitu u toj državi članici ili je ne podnijeti. Ako se
molba podnese tijelima te države članice, primjenjuju se okolnosti iz
stavka 4.a, tj. ta država članica postaje odgovorna za razmatranje te
molbe. Maloljetnik stoga ostaje u državi članici u kojoj se nalazi te se
njegova molba razmatra ondje, pod uvjetom da je to u najboljem interesu
maloljetnika. Druga je mogućnost premještanje maloljetnika u državu
članicu za koju se razmatranjem najboljih interesa maloljetnika ustanovi
da je najprikladnija (što može uključivati, no ne može se ograničiti
na činjenicu da je postupak za razmatranje molbe za međunarodnu
zaštitu možebitno u tijeku ili je zaključen uz konačnu odluku itd.).
Slučaj maloljetnika koji odluči da
neće podnijeti novu molbu u državi članici u kojoj se nalazi nije
obuhvaćen predmetom C-648/11. Međutim, tu je situaciju potrebno
obuhvatiti Uredbom kako bi se izbjegle zakonske nedorečenosti u vezi s
kriterijima odgovornosti. Predloženo rješenje jest da bi odgovorna država
članica trebala biti ona u kojoj je maloljetnik podnio posljednju molbu.
Ovim se nedvojbenim i predvidljivim pravilom namjerava postići sigurnost
pri utvrđivanju odgovorne države članice. Upućivanje na najbolji
interes maloljetnika uvedeno je kako bi se, sukladno stavku 4.a, izbjegla
premještanja koja su u suprotnosti s njegovim ili njezinim najboljim
interesima.
Cilj je stavka 4.c osigurati da država
članica koja podnosi zahtjev i ona koja ga prima surađuju pri
obavljanju procjene najboljih interesa maloljetnika kako bi se zajednički
utvrdila država članica odgovorna za maloljetnika te izbjegli sukobi
interesa.
Jamstva za maloljetnike navedena u
članku 6. Uredbe br. 604/2013 primjenjuju se na sve maloljetnike
koji podliježu postupcima iz ove Uredbe. Izričito upućivanje na
odredbe članka 6. u vezi s maloljetnicima bez pratnje koji se nalaze
u nekoj od situacija iz članka 8. stavka 4. stoga se ne smatra
potrebnim.
Stavak 4.d ne sadržava kriterij za
utvrđivanje odgovornosti, već se njime predviđa pravilo u skladu
s kojim se državama članicama omogućuje međusobno obavješćivanje
o nedavno preuzetoj odgovornosti. Time se državi članici prethodno
odgovornoj za provođenje „Dublinskog postupka” omogućuje da
zaključi svoje administrativne postupke u vezi s tim predmetom. To je
osobito važno kako bi se izbjegle situacije zlouporabe sustava u
slučajevima kada se maloljetnik preseli u drugu državu članicu samo
zato da bi produljio svoj boravak na državnom području EU-a. Ta je odredba
slična onoj iz članka 17. stavka 1. podstavka 2.
Uredbe 604/2013 u kojem je uvedeno isto pravilo o obavješćivanju u vezi s
klauzulom suverenosti.
·
Varijabilna geometrija
Ovim se prijedlogom izmjenjuje Uredba (EU)
br. 604/2013, a prijedlog se temelji na istoj pravnoj osnovi kao i taj
akt, odnosno na članku 78. stavku 2. točki (e) Ugovora
o funkcioniranju Europske unije.
Glava V. Ugovora o funkcioniranju Europske
unije ne primjenjuje se na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku, osim ako te dvije
zemlje odluče drukčije, u skladu s odredbama Protokola o stajalištu
Ujedinjene Kraljevine i Irske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji te
Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.
Ujedinjena Kraljevina i Irska obvezane su
Uredbom 604/2013, slijedom njihove obavijesti o želji za sudjelovanjem u
donošenju i primjeni ove Uredbe na temelju gore navedenog Protokola. Položaj
tih država članica u vezi s Uredbom 604/2013 ne utječe na njihovo
moguće sudjelovanje u vezi s izmijenjenom Uredbom.
U skladu s Protokolom o stajalištu Danske
priloženim Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
Danska ne sudjeluje u usvajanju mjera od strane Vijeća u skladu s glavom
V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (uz iznimku „mjera kojima se
utvrđuju treće zemlje čiji državljani moraju posjedovati vizu
pri prijelazu vanjskih granica država članica ili mjera koje se odnose na
jedinstveni obrazac za vize”).
Međutim, s obzirom na to da Danska primjenjuje
postojeću Dublinsku uredbu na temelju međunarodnog sporazuma koji je
sklopila s EZ-om 2006.[3],
u skladu s člankom 3. tog Sporazuma obavješćuje Komisiju o
svojoj odluci hoće li ili neće provoditi sadržaj izmijenjene Uredbe.
·
Utjecaj prijedloga na zemlje izvan EU-a koje
sudjeluju u Dublinskom sustavu
Usporedno s pridruživanjem schengenskoj
pravnoj stečevini nekoliko država koje nisu članice EU-a, Zajednica
je sklopila nekoliko sporazuma na temelju kojih su te države pridružene
dublinskoj pravnoj stečevini i pravnoj stečevini sustava „Eurodac”:
–
sporazum o pridruživanju Islanda i Norveške,
sklopljen 2001.[4];
–
sporazum o pridruživanju Švicarske, sklopljen
28. veljače 2008.[5];
–
protokol o pridruživanju Lihtenštajna, potpisan
28. veljače 2008.[6].;
Kako bi se stvorila prava i obveze između
Danske – koja je, kao što je prethodno objašnjeno, dublinskoj pravnoj stečevini
i pravnoj stečevini sustava „Eurodac” pridružena međunarodnim
sporazumom – i prethodno navedenih pridruženih zemalja, između Zajednice i
pridruženih zemalja zaključena su druga dva instrumenta[7].
U skladu s ta tri prethodno navedena
Sporazuma, pridružene zemlje bez iznimke prihvaćaju dublinsku pravnu
stečevinu i pravnu stečevinu sustava „Eurodac” te njihov razvoj. One
ne sudjeluju u donošenju akata o izmjeni dublinske pravne stečevine ni
akata koji se na njoj temelje (uključujući stoga ovaj prijedlog), ali
moraju u određenom vremenskom roku obavijestiti Komisiju o svojoj odluci
hoće li ili ne prihvatiti sadržaj tog akta nakon što ga odobre Vijeće
i Europski parlament. U slučaju da Norveška, Island, Švicarska i
Lihtenštajn ne prihvate akt o izmjeni dublinske pravne stečevine i pravne
stečevine sustava „Eurodac”, primjenjuje se „giljotinska” klauzula te se
predmetni sporazumi raskidaju, osim ako sporazumom ustanovljen
zajednički/mješoviti odbor jednoglasno odluči drukčije.
2014/0202 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe (EU) br. 604/2013 u
vezi s utvrđivanjem države članice odgovorne za razmatranje molbe za
međunarodnu zaštitu maloljetnika bez pratnje čiji članovi
obitelji, braća i sestre ili rođaci ne borave zakonito u državi
članici
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 78. stavak 2.
točku (e),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[8],

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[9],
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Uredbom (EU)
br. 604/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[10] utvrđuje se da je
država članica u kojoj je maloljetnik bez pratnje podnio molbu za
međunarodnu zaštitu država članica odgovorna za razmatranje te molbe.

(2)       Nakon donošenja Uredbe (EU)
br. 604/2013 Sud je u predmetu C-648/11 presudio da se, ako je maloljetnik
bez pratnje čiji članovi obitelji ne borave zakonito na državnom
području jedne od država članica podnio zahtjeve za azil u više od
jedne države članice, odgovornom državom članicom proglasi ona država
članica u kojoj se maloljetnik nalazi nakon što je u njoj podnio zahtjev
za azil.
(3)       Presudom nije obuhvaćena
situacija maloljetnika bez pratnje čiji članovi obitelji ne borave
zakonito na državnom području jedne od država članica, koji je podnio
zahtjeve za azil u jednoj ili više država članica, a nalazi se na državnom
području države članice u kojoj nije podnio zahtjev. Kako bi se
osigurala usklađenost odredaba o maloljetnicima bez pratnje u ovoj Uredbi
i izbjegla pravna nesigurnost, trebalo bi ujedno ustanoviti kriterij za utvrđivanje
države članice odgovorne u takvoj situaciji.
(4)       U skladu s presudom,
odgovorna država članica trebala bi obavijestiti državu članicu u
kojoj je podnesen prvi zahtjev. Budući da zahtjev za azil treba razmatrati
samo jedna država članica, odgovorna država članica trebala bi o
svojoj odluci obavijestiti prethodno odgovornu državu članicu, državu
članicu koja vodi postupak za utvrđivanje odgovorne države
članice ili državu članicu od koje je zatraženo da preuzme
odgovornost ili ponovno prihvati maloljetnika, ovisno o slučaju.
(5)       U skladu s
člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola
br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem
slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, te države članice priopćile su svoju
želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe.
(6)       U skladu s
člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o položaju Danske, koji je
priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije,
Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe, ona za nju nije obvezujuća
niti se na nju primjenjuje.
(7)       Stoga Uredbu (EU)
br. 604/2013 treba na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
U Uredbi (EZ) br. 604/2013,
stavak 4. članka 8. zamjenjuje se sljedećim:
„4.a        Ako član obitelji, brat
ili sestra ili rođak maloljetnika bez pratnje ne borave zakonski u državi
članici, kao što je navedeno u stavcima 1. i 2., odgovorna država
članica je ona u kojoj je maloljetnik bez pratnje podnio molbu za
međunarodnu zaštitu te se u njoj nalazi, pod uvjetom da je to u najboljem
interesu maloljetnika.
4.b         Ako se podnositelj molbe iz
stavka 4.a nalazi na državnom području države članice, a nije u
njoj podnio molbu, ta država članica obavješćuje maloljetnika bez
pratnje o pravu na podnošenje molbe te mu pruža stvarnu priliku za podnošenje
molbe u toj državi članici.
Ako maloljetnik bez pratnje iz prvog podstavka
podnese molbu u državi članici u kojoj se nalazi, ta država članica
postaje odgovorna za razmatranje te molbe, pod uvjetom da je to u najboljem
interesu maloljetnika.
Ako maloljetnik bez pratnje iz prvog podstavka ne
podnese molbu u državi članici u kojoj se nalazi, odgovorna država
članica je ona u kojoj je maloljetnik bez pratnje podnio svoju posljednju
molbu, osim ako to nije u najboljem interesu maloljetnika.
4.c          Država članica od koje
je zatraženo da ponovno prihvati maloljetnika bez pratnje surađuje s
državom članicom u kojoj se maloljetnik bez pratnje nalazi radi procjene
najboljeg interesa maloljetnika.
4.d         Država članica koja je
odgovorna u skladu sa stavkom 4.a o tome prema potrebi obavješćuje
sljedeće države članice:
(a)
prethodno odgovornu državu članicu;
(b)
državu članicu koja vodi postupak za
utvrđivanje odgovorne države članice;
(c)
državu članicu od koje je zatraženo da preuzme
odgovornost za maloljetnika bez pratnje;
(d)
državu članicu od koje je zatraženo da ponovno
prihvati maloljetnika bez pratnje.
Ta se obavijest šalje putem elektroničke
komunikacijske mreže „DubliNet” uspostavljene u skladu s člankom 18.
Uredbe (EZ) br. 1560/2003.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s
Ugovorima.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski Parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 180/31, 29.6.2013., str. 31.
[2]               SL L 50, 25.2.2003., str. 1.
[3]               Sporazum između Europske zajednice i Kraljevine
Danske o kriterijima i mehanizmima za određivanje države odgovorne za
razmatranje zahtjeva za azil koji je podnesen u Danskoj ili bilo kojoj drugoj
državi članici Europske unije i sustavu „Eurodac” za usporedbu otisaka
prstiju za učinkovitu primjenu Dublinske konvencije, SL L 66,
8.3.2006., str. 38.
[4]               Sporazum između Europske zajednice i Republike
Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje
države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenih u državi
članici ili u Islandu ili u Norveškoj (SL L 93, 3.4.2001.,
str. 40.)
[5]               Sporazum između Europske zajednice i Švicarske
Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za određivanje države nadležne
za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u
Švicarskoj (SL L 53, 27.2.2008., str. 5)
[6]               Protokol između Europske zajednice, Švicarske
Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna
Sporazumu između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o
kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje
zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u Švicarskoj (SL
L 160 18.6.2011., str. 39)
[7]               Protokol između Europske zajednice, Švicarske
Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna uz Sporazum između Europske
zajednice i Švicarske Konfederacije o kriterijima i mehanizmima za
utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u
jednoj od država članica ili u Švicarskoj (zaključen 24.10.2008., SL
L 161, 24.6.2009., str. 8.) i Protokol uz Sporazum između
Zajednice i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima
za utvrđivanje države odgovorne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog
u jednoj od država članica, Islandu i Norveškoj (SL L 93, 3.4.2001.).
[8]               SL C , , str. .
[9]               SL C , , str. .
[10]             Uredba (EU) br. 604/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 26. lipnja 2013. o uvođenju kriterija i mehanizama za
utvrđivanje države članice odgovorne za razmatranje molbe za
međunarodnu zaštitu koju je u jednoj od država članica podnio
državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva (SL L 180,
29.6.2013., str. 31.).


				|

		52013PC0652

			Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o okončanju parcijalne privremene revizije antidampinških mjera za uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširenih na uvoz koji se otprema iz Malezije, bez obzira na to jesu li proizvodi prijavljeni kao podrijetlom iz Malezije ili ne /* COM/2013/0652 final - 2013/0318 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
 1)      Kontekst prijedloga
   || Razlozi za prijedlog i ciljevi prijedloga Ovaj se prijedlog odnosi na primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („osnovna uredba”) pri parcijalnoj privremenoj reviziji antidampinških pristojbi koje su na snazi za uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširenih na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje koji se otpremaju iz Malezije, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvodi podrijetlom iz Malezije ili ne.
   || Opći kontekst Ovaj se prijedlog donosi u kontekstu provedbe osnovne uredbe.
 . || Postojeće odredbe u području prijedloga             Konačna antidampinška pristojba na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje trenutno obuhvaćenih oznakama KN ex 7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318 15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00 podrijetlom iz Narodne Republike Kine uvedena je Uredbom Vijeća (EZ) br. 91/2009 (SL L 29, 31.1.2009., str. 1.), kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 924/2012 (SL L 275, 10.10.2012., str. 1.).             Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 723/2011 (SL L 194, 26.7.2011., str. 6.) antidampinška pristojba na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine proširena je na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje koji se otpremaju iz Malezije, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvodi podrijetlom iz Malezije ili ne.
   || Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije Nije primjenjivo.
 2)      Savjetovanje sa zainteresiranim stranama i ocjena učinka
   || Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
   || Zainteresirane strane obuhvaćene postupkom imale su mogućnost tijekom postupka braniti svoje interese, u skladu s odredbama osnovne uredbe.
   || Prikupljanje i korištenje stručnog znanja
   || Nije bilo potrebe obratiti se vanjskim stručnjacima.
   || Ocjena učinka Ovaj prijedlog rezultat je provedbe osnovne uredbe. Osnovnom uredbom ne predviđa se opća ocjena učinka, ali ona sadržava opširan popis uvjeta koje je potrebno ocijeniti.
 3)      Pravni elementi prijedloga
   || Sažetak predloženog djelovanja Komisija je 14. svibnja 2013. pokrenula parcijalnu privremenu reviziju antidampinških pristojbi na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširenih na uvoz koji se otprema iz Malezije, bez obzira na to jesu li proizvodi prijavljeni kao podrijetlom iz Malezije ili ne. Revizija je pokrenuta nakon što je društvo Malaysian Precision Manufacturing SDN BHD (dalje u tekstu „podnositelj zahtjeva”) podnijelo valjano obrazložen zahtjev. Podnositelj zahtjeva povukao je svoj zahtjev za reviziju prije nego što je odgovorio na upitnik. Utvrđeno je da okončanje postupka revizije nije protivno interesu Unije. Stoga se predlaže da Vijeće donese priloženi prijedlog uredbe radi okončanja ispitnog postupka u vezi s privremenom revizijom, koji se treba objaviti u Službenom listu Europske unije.
   || Pravna osnova Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice.
   || Načelo supsidijarnosti Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
   || Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti zbog sljedećih razloga:
   || Način poduzimanja mjera opisan je u prethodno navedenoj osnovnoj uredbi i njime se ne dopušta mogućnost za donošenje odluka na nacionalnoj razini.
   || Pokazatelj o načinu na koji se financijsko i administrativno opterećenje koje nastaje za Uniju, nacionalne vlade, regionalne i lokalne vlasti, gospodarske subjekte i građane svodi na minimum i o proporcionalnosti cilju prijedloga nije primjenjiv.
   || Odabir instrumenata
   || Predloženi instrument: uredba.
   || Ostala sredstva ne bi bila primjerena zbog sljedećeg razloga: Ostala sredstva ne bi bila primjerena jer osnovnom uredbom nisu predviđene druge mogućnosti.
 4)      Utjecaj na proračun
   || Prijedlog nema utjecaj na proračun Unije.
   ||
2013/0318 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA
o okončanju parcijalne privremene
revizije antidampinških mjera za uvoz određenih željeznih ili
čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne
Republike Kine, proširenih na uvoz koji se otprema iz Malezije, bez obzira na
to jesu li proizvodi prijavljeni kao podrijetlom iz Malezije ili ne
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz
zemalja koje nisu članice Europske zajednice[1] („osnovna uredba”), a posebno
njezin članak 11. stavak 3. i članak 13. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je
podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim
odborom,
budući da:
1. POSTUPAK
1.1.        Mjere na
snazi
(1)       Vijeće je Uredbom (EZ)
br. 91/2009[2]
, kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Vijeća (EU) br. 924/2012[3] uvelo konačnu
antidampinšku pristojbu na uvoz određenih željeznih ili čeličnih
elemenata za pričvršćivanje trenutno obuhvaćenih oznakama KN ex
7318 12 90, ex 7318 14 91, ex 7318 14 99, ex 7318 15 59, ex 7318 15 69, ex 7318
15 81, ex 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 i ex 7318 22 00 podrijetlom
iz Narodne Republike Kine („mjere na snazi”).
(2)       Vijeće je Uredbom (EU)
br. 723/2011[4]
konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih željeznih ili
čeličnih elemenata za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne
Republike Kine proširilo na uvoz određenih željeznih ili
čeličnih elemenata za pričvršćivanje koji se otpremaju iz
Malezije, bez obzira na to jesu li prijavljeni kao proizvodi podrijetlom iz
Malezije ili ne („proširene mjere na snazi”).
1.2.        Zahtjev
za reviziju
(3)       Proizvođač izvoznik
iz Malezije, društvo Malaysian Precision Manufacturing SDN BHD („podnositelj
zahtjeva”), podnio je zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom
11. stavkom 3. i člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe.
(4)       Zahtjev je u smislu opsega
bio ograničen na odobravanje izuzeća od proširenih mjera na snazi
dotičnom podnositelju zahtjeva.
(5)       U zahtjevu je podnositelj
zahtjeva tvrdio da je on zaista proizvođač određenih željeznih
ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje i da raspolaže
kapacitetima potrebnima za proizvodnju ukupne količine određenih
željeznih ili čeličnih elemenata za pričvršćivanje koju je
od početka razdoblja ispitnog postupka za sprečavanje izbjegavanja
mjera koji je doveo do uvođenja proširenih mjera na snazi otpremio u
Uniju.
(6)       Podnositelj zahtjeva dostavio
je dokaze prima facie da je u Maleziji status proizvođača
određenih željeznih ili čeličnih elemenata za
pričvršćivanje imao puno prije uvođenja mjera na snazi. Nadalje,
podnositelj zahtjeva tvrdio je da su, unatoč tome što je povezan s
određenim proizvođačima određenih željeznih ili
čeličnih elemenata za pričvršćivanje smještenima u Narodnoj
Republici Kini, njegovi odnosi s povezanim društvima u Narodnoj Republici Kini
uspostavljeni prije uvođenja mjera na snazi i da nisu korišteni za
izbjegavanje proširenih mjera na snazi.
1.3.        Pokretanje
parcijalne privremene revizije
(7)       Utvrdivši, nakon savjetovanja
sa Savjetodavnim odborom, da zahtjev sadržava dostatne dokaze prima facie
za pokretanje parcijalne privremene revizije, Komisija je 14. svibnja 2013.
objavom obavijesti u Službenom listu Europske unije[5] („obavijest o pokretanju
postupka”) pokrenula parcijalnu privremenu reviziju u skladu s člankom 11.
stavkom 3. i člankom 13. stavkom 4. osnovne uredbe ograničenu na
ispitivanje mogućnosti odobravanja izuzeća od proširenih mjera na
snazi dotičnom podnositelju zahtjeva.
1.4.        Zainteresirane strane
(8)       Komisija je o pokretanju
parcijalne privremene revizije službeno obavijestila podnositelja zahtjeva,
predstavnike Malezije i Narodne Republike Kine te udruženje
proizvođača Unije. Zainteresirane strane imale su mogućnost
pisanim putem iznijeti svoje stavove i zatražiti raspravu u roku iz obavijesti
o pokretanju postupka. Javio se samo podnositelj zahtjeva. Rasprava nije
zatražena.
(9)       Kako bi dobila informacije
koje se smatraju neophodnima za ispitni postupak, Komisija je podnositelju
zahtjeva poslala upitnik, ali on nije dostavio odgovor u za to propisanom roku.
2. POVLAČENJE ZAHTJEVA I
OKONČANJE POSTUPKA
(10)     Podnositelj zahtjeva je 18.
lipnja 2013. povukao svoj zahtjev za parcijalnu privremenu reviziju proširenih
mjera na snazi. Podnositelj zahtjeva tvrdio je da nije u mogućnosti Komisiji
dostaviti podatke koji se u upitniku zahtijevaju u vezi s njegovim povezanim
društvima. Nadalje, podnositelj zahtjeva žalio se da je rok za dostavljanje
odgovora na upitnik prekratak. Međutim, nije podnesen nikakav valjano
obrazloženi zahtjev za produženje roka za dostavljanje odgovora na upitnik.
(11)     S obzirom na povlačenje,
razmotrena je opravdanost nastavka postupka revizije po službenoj dužnosti.
Komisija nije utvrdila nikakve uvjerljive razloge na temelju kojih
okončanje ne bi bilo u interesu Unije. Zbog toga je postupak revizije
potrebno okončati.
(12)     Zainteresirane strane
obaviještene su o namjeri okončanja postupka revizije te im je bilo
omogućeno podnošenje primjedbi. Nisu zaprimljene nikakve primjedbe.
(13)     Stoga se zaključuje da je
parcijalnu privremenu reviziju antidampinških mjera primjenjivih na uvoz
određenih željeznih ili čeličnih elemenata za
pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširenih na
uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za
pričvršćivanje koji se otpremaju iz Malezije, bez obzira na to jesu
li prijavljeni kao proizvodi podrijetlom iz Malezije ili ne, potrebno
okončati bez izmjene proširenih antidampinških mjera na snazi,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Parcijalna privremena revizija antidampinških mjera,
primjenjivih na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata
za pričvršćivanje podrijetlom iz Narodne Republike Kine, proširenih
na uvoz određenih željeznih ili čeličnih elemenata za
pričvršćivanje koji se otpremaju iz Malezije, bez obzira na to jesu
li prijavljeni kao proizvodi podrijetlom iz Malezije ili ne, pokrenuta u skladu
s člankom 11. stavkom 3. i člankom 13. stavkom 4. Uredbe (EZ)
br. 1225/2009, ovime se okončava bez izmjene proširenih
antidampinških mjera na snazi.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i
izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće

                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 343, 22.12.2009.,
str. 51.
[2]               SL L 29, 31.1.2009.,
str. 1.
[3]               SL L 275, 10.10.2012.,
str. 1.
[4]               SL L 194, 26.7.2011.,
str. 6.
[5]               SL C 134, 14.5.2013.,
str. 34.


				|

		52014PC0322

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o zajedničkim pravilima za izvoz (kodifikacija) /* COM/2014/0322 final - 2014/0167 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           U kontekstu Europe građana
Komisija veliku važnost pridaje pojednostavnjenju i objašnjenju prava Unije
kako bi ono bilo jasnije i pristupačnije građanima te kako bi se
građanima dala mogućnost i prilika da ostvare svoja posebna prava koja
su im njime dana.
Taj cilj ne može se ostvariti sve dok su brojne
odredbe koje su nekoliko puta izmijenjene, često i znatno, razasute u
različitim aktima pa se moraju tražiti dijelom u izvornom aktu, a dijelom
u aktima o izmjenama. Kako bi se pronašla pravila na snazi potreban je stoga
opsežan istraživački rad i usporedba mnogih različitih akata.
Zbog toga je, ako pravo mora biti jasno i
transparentno, od ključne važnosti i kodifikacija pravila koja su
često mijenjana.
2.           Komisija je
1. travnja 1987. donijela odluku[1]
da će svojem osoblju dati uputu o tome da bi sve akte trebalo kodificirati
nakon najviše deset izmjena, u kojoj je naglasila da je riječ o minimalnom
zahtjevu i da bi odjeli morali nastojati tekstove za koje su nadležni
kodificirati i u kraćim razmacima kako bi se osiguralo da su odredbe jasno
i lako razumljive.
3.           To je potvrđeno u Zaključcima predsjedništva Europskog vijeća u Edinburghu
(u prosincu 1992.)[2] te je naglašena važnost kodifikacije jer se njome osigurava
izvjesnost u pogledu prava koje se primjenjuje na određeni predmet u
određeno vrijeme.
Kodifikacija se mora obaviti
u cijelosti u skladu s uobičajenim postupkom za donošenje akata Unije.
Budući da se akti koji se kodificiraju
sadržajno ne izmjenjuju, Europski parlament, Vijeće i Komisija
sporazumjeli su se u međuinstitucijskom sporazumu od 20. prosinca
1994. da se za brzo donošenje kodificiranih akata može primijeniti ubrzani
postupak.
4.           Svrha je ovog prijedloga kodificirati Uredbu Vijeća (EZ) br. 1061/2009 od
19. listopada 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za izvoz[3]. Novom uredbom nadomjestit će se razni akti koji su u nju
ugrađeni[4]; u ovaj se prijedlog u cijelosti prenosi sadržaj akata koji se
kodificiraju te se njime oni objedinjuju u jedan akt samo uz one formalne
izmjene koje su potrebne za kodifikaciju.
5.           Prijedlog kodifikacije izrađen je na temelju privremene konsolidacije, na 22
službena jezika, Uredbe (EZ) br. 1061/2009 i akta o njezinoj izmjeni, koju
je obavio Ured za publikacije Europske unije s pomoću sustava za obradu
podataka. U slučajevima kada su člancima dani novi brojevi,
korelacija između starih i novih brojeva prikazana je u tablici u Prilogu
III. kodificirane Uredbe.
ê 1061/2009
(prilagođeno)
2014/0167 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o zajedničkim pravilima za izvoz
(kodifikacija)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u
obzir Ugovor o Ö funkcioniranju
Europske unije Õ, a posebno njegov
članak Ö 207. stavak
2. Õ,
uzimajući u
obzir prijedlog Europske komisije,
nakon
prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u
obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora[5],
u skladu s
redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Uredba Vijeća (EZ) br. 1061/2009[6] znatno je izmijenjena[7]. U interesu
jasnoće i racionalnosti, ovu Uredbu potrebno je kodificirati.
(2)       Zajednička trgovinska
politika trebala bi se temeljiti na ujednačenim načelima.
(3)       Trebalo bi Ö predvidjeti Õ zajednička
pravila za izvoz iz Ö Unije Õ.
(4)       Izvoz je gotovo u potpunosti
liberaliziran u svim državama članicama. Moguće je stoga prihvatiti,
kao načelo Ö Unije Õ , da izvoz u
treće zemlje ne podliježe nikakvim količinskim ograničenjima,
osim izuzetaka predviđenih ovom Uredbom, i ne dovodeći u pitanje
mjere koje države članice mogu donijeti u skladu s Ugovorom.
(5)       Komisiju bi trebalo
izvijestiti ako država članica smatra da bi zaštitne mjere mogle biti
potrebne, zbog neuobičajenih događanja na tržištu.
(6)       Bitno je da se ispitivanje
treba provesti na razini Ö Unije Õ, posebno na
temelju obavijesti, o odredbama i uvjetima izvoza, o izvoznim trendovima,
različitim aspektima stanja u gospodarstvu i trgovini, i, ako postoje, o
mjerama koje treba poduzeti.
(7)       Na temelju tog ispitivanja
može postati očigledno da bi Ö Unija Õ trebala provesti
nadzor nad određenim izvozom ili da je potrebno uvesti prijelazne zaštitne
mjere kao zaštitu od nepredviđene prakse.
(8)       Zaštitne mjere, potrebne zbog
interesa Ö Unije Õ, trebalo bi
donositi vodeći računa o postojećim međunarodnim obvezama.
ê 1061/2009 uv.
izjava 11 (prilagođeno)
(9)       Potrebno je ovlastiti države
članice koje su vezane međunarodnim obvezama da uspostave, u
slučajevima stvarnih ili mogućih poteškoća u opskrbi, sustav
raspodjele naftnih proizvoda između ugovornih stranaka kako bi ispunile
obveze prema trećim zemljama, ne dovodeći u pitanje odredbe Ö Unije Õ donesene s istim
ciljem. Ö To Õ ovlaštenje bi se
trebalo primjenjivati sve dok Ö Europski
parlament i Õ Vijeće ne
donese odgovarajuće mjere u skladu s obvezama Ö Unije Õ ili svih država
članica.
ê 1061/2009 uv.
izjava 12 (prilagođeno)
(10)     Ova bi se Uredba trebala
primjenjivati na sve proizvode, kako industrijske tako i poljoprivredne. Ona je
komplementarna uredbama o instrumentima o uspostavljanju zajedničke
organizacije poljoprivrednih tržišta, kao i onoj o posebnim instrumentima
usvojenim prema članku Ö 352. Õ Ugovora za
prerađene poljoprivredne proizvode. Međutim, moraju se izbjegavati
sva preklapanja između odredaba ove Uredbe i odredaba Ö tih Õ instrumenata,
posebno njihovih zaštitnih klauzula.
ê 37/2014 čl.
1. i Prilog 21. (prilagođeno)
(11)     Za provedbu ove Uredbe
potrebni su jednaki uvjeti za donošenje Ö zaštitnih Õ mjera. Te bi mjere
trebala donijeti Komisija u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta
i Vijeća[8].
ê 1061/2009 (prilagođeno)
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
TEMELJNA NAČELA
Članak 1.
Izvoz proizvoda iz
Ö Unije Õ u treće
zemlje slobodan je, to jest, ne podliježe nikakvom količinskom
ograničenju, osim ograničenjima koja se primjenjuju u skladu s
odredbama ove Uredbe.
POGLAVLJE II.
POSTUPAK OBAVJEŠĆIVANJA I
SAVJETOVANJA Ö UNIJE Õ
Članak 2.
Ako, na temelju
neuobičajenih događanja na tržištu, država članica smatra da bi
mogle biti potrebne zaštitne mjere u smislu poglavlja III., o tome
obavješćuje Komisiju, koja se savjetuje s drugim državama članicama.
ê 37/2014 čl.
1. i Prilog 21.(2) (prilagođeno)
Članak 3.
1. Komisiji pomaže
Odbor za zaštitne mjere koji je osnovan Uredbom (EU) br. […/…] [kodifikacija
260/2009] Europskog parlamenta i Vijeća[9].
Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kod
upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU)
br. 182/2011.
3. Kod
upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU)
br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.
ê 1061/2009
Članak 4.
Za potrebe ocjene
stanja u gospodarstvu i trgovini u vezi s određenim proizvodom, Komisija
može od država članica zatražiti da joj dostave statističke podatke o
kretanjima proizvoda na tržištu i, s tim ciljem i djelujući u skladu s
nacionalnim zakonodavstvom i postupkom kojeg definira Komisija, provoditi
nadzor nad izvozom proizvoda. Države članice poduzimaju potrebne mjere
kako bi ispunile sve zahtjeve Komisije te dostavljaju sve podatke koje traži
Komisija. Komisija obavješćuje ostale države članice.
POGLAVLJE III.
ZAŠTITNE MJERE
Članak 5.
ê 37/2014
čl. 1. i Prilog 21.(3)
1. Kako bi
spriječila nastanak kritičnog stanja radi nedostatka osnovnih
proizvoda, ili kako bi popravila takvo stanje te ako je, radi zaštite interesa
Unije, potrebno odmah intervenirati, Komisija, na zahtjev države članice
ili na vlastitu inicijativu te vodeći računa o prirodi proizvoda i
ostalim posebnim svojstvima navedenih transakcija, može izvoz proizvoda
uvjetovati predočenjem odobrenja za izvoz, čije je izdavanje
regulirano odredbama te podliježe ograničenjima koje utvrđuje
Komisija u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 3. stavka 2. ili u
hitnim slučajevima, u skladu s člankom 3. stavkom 3.
2. Europski
parlament, Vijeće i države članice obavješćuju se o poduzetim
mjerama. Te mjere odmah proizvode učinke.
ê 1061/2009
(prilagođeno)
3. Mjere mogu biti
ograničene na izvoz u određene zemlje ili na izvoz iz određenih
regija Ö Unije Õ . Mjere ne
utječu na proizvode koji su na putu prema granici Ö Unije Õ.
ê 37/2014
čl. 1. i Prilog 21.(3)
4. Ako je država
članica već zatražila intervenciju Komisije, Komisija donosi odluku u
skladu sa stavkom 1. u roku od najviše pet radnih dana od dana primitka tog
zahtjeva.
5. Ako postupa prema
stavku 1. ovog članka, u roku od najviše 12 radnih dana od dana stupanja
na snagu mjere koju je donijela, Komisija odlučuje hoće li donijeti
odgovarajuće mjere kako je predviđeno člankom 6. Ako po isteku
šest tjedana od stupanja na snagu mjere, niti jedna mjera nije donesena, smatra
se da je dotična mjera opozvana.
ê 1061/2009
Članak 6.
ê 37/2014
čl. 1. i Prilog 21.(4)
1. Ako je to
potrebno zbog interesa Unije, Komisija može, djelujući u skladu s
postupkom ispitivanja iz članka 3. stavka 2. donijeti odgovarajuće
mjere:
ê 1061/2009
(prilagođeno)
(a)          s ciljem sprečavanja nastanka
kritičnog stanja na tržištu zbog nedostatka osnovnih proizvoda, ili
popravljanja tog stanja;
(b)          s ciljem omogućavanja izvršenja
međunarodno preuzetih obveza od strane Ö Unije Õ ili svih država
članica, posebno onih koje se odnose na trgovinu primarnih proizvoda.
2. Mjere iz stavka
1. mogu se ograničiti na izvoz u pojedine zemlje ili na izvoz iz
određenih regija Ö Unije Õ. Mjere nemaju
utjecaja na proizvode koji su na putu prema granici Ö Unije Õ.
3. Ako se uvode
količinska ograničenja izvoza, posebno se vodi računa o:
(a)          obujmu roba koje se izvoze sukladno
ugovorima sklopljenim prema uobičajenim Ö odredbama
i Õ uvjetima prije
stupanja na snagu zaštitnih mjera u smislu ovog poglavlja i o kojima je
Komisija primila obavijest navedene države članice u skladu s njezinim
nacionalnim zakonodavstvom; i
(b)          potrebi da se izbjegne ugrožavanje postignutih ciljeva zbog kojih je količinsko
ograničenje uvedeno.
ê 37/2014
čl. 1. i Prilog 21.(5)
Članak 7.
1. Dok je na snazi
neka mjera iz članaka 5. i 6., Komisija može, na zahtjev države
članice ili na vlastitu inicijativu:
(a)          ispitati učinke mjere;
(b)          utvrditi je li primjena mjere još uvijek potrebna.
Ako Komisija
smatra da je primjena mjere i dalje potrebna, o tome obavješćuje države
članice.
2. Ako smatra da
bi neku mjeru iz članaka 5. ili 6. trebalo opozvati ili izmijeniti,
Komisija djeluje u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 3. stavka 2.
ê 1061/2009
POGLAVLJE IV.
PRIJELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 8.
ê 37/2014
čl. 1. i Prilog 21.(6)
U pogledu
proizvoda iz Priloga I., do trenutka kad Europski parlament i Vijeće
donesu odgovarajuće mjere u skladu s međunarodnim obvezama Unije ili
svih njezinih država članica, državama članicama dopušteno je
provoditi, ne dovodeći u pitanje pravila koja je Unija donijela u tom
području, sustave dijeljenja u izvanrednim okolnostima koji uvode obvezu
dijeljenja prema trećim zemljama, a koji su predviđeni
međunarodnim obvezama preuzetim prije stupanja na snagu ove Uredbe.
ê 1061/2009
Države članice
obavješćuju Komisiju o mjerama koje namjeravaju usvojiti. Komisija
dostavlja Vijeću i drugim državama članicama usvojene mjere.
ê 37/2014
čl. 1. i Prilog 21.(7)
Članak 9.
U skladu s
člankom 22.a Uredbe (EZ) br. 1225/2009[10] o
primjeni i provedbi mjera trgovinske zaštite, Komisija u svoje godišnje
izvješće Europskom parlamentu i Vijeću uključuje podatke o
provedbi ove Uredbe.
ê 1061/2009
(prilagođeno)
Članak 10.
Ne dovodeći u
pitanje druge odredbe Ö Unije Õ , ova Uredba ne
sprečava donošenje ili primjenu od strane države članice,
količinskih ograničenja izvoza zbog Ö razloga Õ javnog morala,
javne politike ili javne sigurnosti Ö ili Õ zaštite zdravlja i
života ljudi, životinja i biljaka; nacionalnog blaga Ö koje
ima Õ umjetničke,
povijesne ili arheološke vrijednosti ili industrijskog i Ö trgovačkog Õ vlasništva.
Članak 11.
Ova Uredba ne
dovodi u pitanje Ö funkcioniranje Õ instrumenata za
osnivanje zajedničke organizacije poljoprivrednih tržišta; ili
specifičnih instrumenata usvojenih prema članku Ö 352 Õ. Ugovora za
prerađene poljoprivredne proizvode. Ona Ö funkcionira Õ tako da
nadopunjuje te instrumente.
Međutim, u
slučaju proizvoda obuhvaćenih tim instrumentima, u pogledu kojih
pravila Ö Unije Õ o trgovini s
trećim zemljama sadrže odredbe o primjeni izvoznih količinskih
ograničenja, odredbe članka 5. na njih se ne primjenjuju. Odredbe
članka 4. ne primjenjuju se na one proizvode u pogledu kojih ta pravila
zahtijevaju predočenje dozvole ili neke druge isprave o izvozu.
Članak 12.
Uredba (EZ) Ö br.
1061/2009 Õ. stavlja se izvan
snage.
Upućivanja na
Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i
čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga III.
Članak 13.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom
listu Europske unije.
Ova je
Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik /Predsjednica                             Predsjednik
/Predsjednica
[1]           COM(87) 868 PV.
[2]           Vidi Prilog 3. dijelu A. Zaključaka.
[3]               Unesena u zakonodavni program za 2014.
[4]           Vidi Prilog II. ovog prijedloga.
[5]               SL C […], […], str. […].
[6]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1061/2009 od 19. listopada
2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za izvoz (SL L 291,
7.11.2009., str. 1.).
[7]               Vidi Prilog II.
[8]               Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih
načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem
provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
[9]               Uredba (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih
načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem
provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011, str 13.).
[10]             Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenog
2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske
zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).
ê 1061/2009
PRILOG I.
 Proizvodi iz članka 8.
 Tarifna oznaka || Naziv
 270900 || nafta i ulja dobivena od bitumenskih minerala, sirova
 2710 || naftna ulja i ulja dobivena od bitumenskih minerala, osim sirovih; proizvodi nespomenuti niti uključeni na drugom mjestu, s masenim udjelom naftnih ulja ili ulja dobivenih od bitumenskih minerala, koji čini osnovne sastojke tih proizvoda, 70 % ili većim; otpadna ulja
 27101111 do 27101190 || laka ulja
 27101911 do 27101929 || srednja ulja
 27101931 do 27101999 || teška ulja, osim ulja za podmazivanje koja se koriste za satove i ručne satove i slično, u malim posudama sadržaja ne većeg od 250 g neto ulja
 2711 || naftni plinovi i ostali plinoviti ugljikovodici:
 – ukapljeni:
 271112 || – – propan:
 – – – propan čistoće ne manje od 99 %
 – – – ostali
 271113 || – – butan
 – u plinovitom stanju:
 ex27112900 || – – ostali:
 – – – propan
 – – – butan
_________________
é
PRILOG II.
Uredba stavljena izvan snage i njezina izmjena
 Uredba Vijeća (EZ) br. 1061/2009 (SL L 291, 7.11.2009., str. 1.) ||   ||
 || Uredba (EU) br. 37/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 18, 21.1.2014., str. 1.) || Samo točka 21. Priloga
_________________
PRILOG III.
Korelacijska
Tablica
 Uredba (EZ) br 1061/2009 || Ova Uredba
 Članak 1. || Članak 1.
 Članak 2. || Članak 2.
 Članak 4. || Članak 3.
 Članak 5. || Članak 4.
 Članak 6. || Članak 5.
 Članak 7. || Članak 6.
 Članak 8. || Članak 7.
 Članak 9. || Članak 8.
 Članak 9.a || Članak 9.
 Članak 10. || Članak 10.
 Članak 11. || Članak 11.
 Članak 12. || Članak 12.
 Članak 13. || Članak 13.
 Prilog I. || Prilog I.
 Prilog II. || Prilog II.
 Prilog III. || Prilog III.
_____________


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.12.2016.
            COM(2016) 788 final
            2016/0393(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet)
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Eurostat objavljuje europske statistike u mnogim statističkim područjima na regionalnoj razini u skladu s

                  Uredbom (EZ) br. 1059/2003

               (
                  1
               ) o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS). Te se statistike često upotrebljavaju u kontekstu regionalne politike EU-a i u svrhu utvrđivanja zadovoljavaju li određene regije uvjete za financiranje iz kohezijskih fondova. U proteklih nekoliko godina Eurostat je proširio spektar objavljenih statistika o nizu prostornih tipologija kako bi se zadovoljile sve veće potrebe kreatora politika EU-a za takvim podatcima u kontekstu kohezijske politike i politike teritorijalnog razvoja. Komisija je definirala te prostorne tipologije u suradnji s Organizacijom za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD) i usvojila metodologije za njihovu uspostavu i održavanje. Uredbom o NUTS-u još nisu obuhvaćene niti u pravnom smislu definirane te prostorne tipologije u svrhu određivanja urbanih, ruralnih, obalnih i/ili drugih područja i regija u EU-u, iako su one već u upotrebi. Činjenica da te tipologije i njihove metodologije nisu pravno priznate i nisu formalno priznate u Europskom statističkom sustavu (ESS), pitanje je koje je potrebno riješiti kako bi ih se uspostavilo kao priznate, nepristrane i transparentne statističke tipologije.

               Glavni su politički ciljevi ove inicijative sljedeći:

               1. Uspostaviti pravno priznavanje prostornih tipologija, uključujući definiciju gradova, za potrebe europske statistike

               Uredbom kojom se mijenja

                  Uredba (EZ) br. 1059/2003

                integrirat će se prostorne tipologije u važeću Uredbu o NUTS-u. Time će se omogućiti upućivanje na te prostorne tipologije u tematskim statističkim uredbama i političkim inicijativama u svrhu prikupljanja europskih statistika i/ili usmjeravanje politike na određena područja, kao što su gradovi, urbana, ruralna ili obalna područja i regije, u okviru politika. Inicijativom će stoga biti obuhvaćene postojeće prostorne tipologije koje se temelje na trećoj razini razvrstavanja prema NUTS-u (npr. urbano-ruralna tipologija, metropolske regije), lokalne upravne jedinice (npr. stupanj urbanizacije, gradovi, obalna područja) i razina mreže od 1 km2 koja je potrebna za izračun drugih tipologija, koje se temelje na raspodjeli stanovništva i gustoći naseljenosti u mrežnim poljima.

               2. Utvrditi osnovne definicije i statističke kriterije za razne prostorne tipologije

               Kako bi se s vremenom stvorila metodološka transparentnost i sačuvala stabilnost prostornih tipologija, osnovne definicije i kriteriji za stvaranje i ažuriranje tipologija moraju biti navedeni u uredbi i njezinim provedbenim odredbama. U tu će se svrhu u inicijativi  primijeniti već postojeće metodologije za razne tipologije.

               3. Osigurati usklađenu i transparentnu primjenu i upotrebu prostornih tipologija na razini EU-a i u državama članicama

               Cilj je inicijative poboljšati usporedivost i stabilnost tipologija. To će imati pozitivan učinak na prikupljanje i diseminaciju europskih regionalnih statistika.

               4. U kontekstu usklađivanja

                  Uredbe (EZ) br. 1059/2003

                s novim pravilima iz Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), ovlasti trenutačno dodijeljene Komisiji tom uredbom da u skladu s regulatornim postupkom s kontrolom donosi zakonodavne akte namijenjene izmjeni elemenata te uredbe koji nisu ključni njezinim dopunjavanjem trebalo bi proširiti na ovlasti za donošenje delegiranih akata.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Ovim bi se prijedlogom u Uredbu o NUTS-u uključile tipologije koje su povezane s nekoliko statističkih područja, kao što su regionalni računi, tržište rada, ruralni razvoj, poljoprivreda, turizam, pomorska politika itd. Na temelju toga bilo bi moguće agregiranje podataka prema jasnim tipologijama: primjerice bilo bi moguće uspoređivati BDP u ruralnim i urbanim područjima, turistička noćenja u obalnim i neobalnim područjima i regijama, zaposlenost/nezaposlenost u odnosu na stupanj urbanizacije itd.

               Pojmovi kao „stupanj urbanizacije” mogu se upotrebljavati i pri dostavljanju podataka o urbanim i ruralnim područjima UN-u.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prostorne tipologije uvelike utječu na regionalne politike u okviru glavnih ciljeva inicijative Europa 2020.(
                     2
                  ). Primjerice, cilj je kohezijske politike EU-a smanjiti razlike među regijama EU-a i promicati rast, zapošljavanje i održiv razvoj u regijama i područjima koji su u nepovoljnom položaju. Proteklih nekoliko godina veći se naglasak stavlja na intervencije povezane s politikom utemeljenom na dokazima i integriranije prostorne pristupe koji odražavaju raznolikost regija EU-a, npr. u pogledu zapošljavanja, demografije, siromaštva, obrazovanja ili gospodarske aktivnosti. Pri analizi regionalnih politika naglašava se potreba da se istraže znatne razlike između urbanih i ruralnih područja, koje nisu jednake u svim državama članicama (vidi npr.

                     Šesto izvješće o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji

                  (
                     3
                  )). U okviru Kohezijske politike 2014. – 2020. naglašavaju se strategije prostornog razvoja s posebnim naglaskom na urbana i ruralna, ali i obalna područja. U načelima za Kohezijsku politiku 2014. – 2020. utvrđenima u

                     Zajedničkom strateškom okviru

                  (
                     4
                  ) naglašeno je da strategije za promicanje pametnog, održivog i uključivog rasta moraju odražavati ulogu gradova, urbanih, ruralnih i obalnih područja te je njima potrebno uzeti u obzir povezivanje urbanih i ruralnih područja. Tipologija stupnja urbanizacije nedavno je upotrijebljena u

                     Uredbi (EU) br. 522/2014

                  (
                     5
                  ) u svrhu utvrđivanja uvjeta za financiranje iz Europskog fonda za regionalni razvoj za provedbu inovativnih mjera u većim ili manjim gradovima te predgrađima.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 338. UFEU-a pravna je osnova za europsku statistiku. U skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, Europski parlament i Vijeće donose mjere za izradu statistika kada je to potrebno da bi EU mogao obavljati zadaće u okviru svoje uloge.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Načelo supsidijarnosti primjenjuje se u mjeri u kojoj prijedlog nije u isključivoj nadležnosti EU-a. Samostalnim djelovanjem država članica ne mogu se u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljevi predložene mjere, konkretno uvođenje neophodnih sastavnih dijelova u pogledu prostornih tipologija. Na razini EU-a može se djelovati učinkovitije, tj. na temelju pravnog akta Unije mogu se učinkovitije utvrditi, koordinirati i održavati usklađena statistička razvrstavanja, uključujući prostorne tipologije u statističke svrhe na razini EU-a.

               •Proporcionalnost

               Ovom se inicijativom predlaže izmjena vežeće Uredbe o NUTS-u samo u mjeri u kojoj je to apsolutno neophodno. S obzirom na potrebu da se prostorne tipologije formalno priznaju u svrhe statistike i izrade politika, cilj je izmijeniti Uredbu o NUTS-u kako bi se prostorne tipologije uključile u pravni okvir, bez mijenjanja temeljnih načela ili strukture i definicija regija prema NUTS-u, koje su se dokazale u praksi, dobro su prihvaćene i nesporne.

                  Ta se opcija smatra najuravnoteženijim pristupom kako bi se uskladile potreba da se poduzmu potrebne mjere i namjera da se područje primjene ove inicijative ograniči na minimum nužan za postizanje ciljeva. Budući da je riječ o pravnoj kodifikaciji postojećih tipologija i njihovih sastavnih dijelova, pri čemu će dodjelom tipologija upravljati Komisija (Eurostat), dodatni troškovi za nacionalne zavode za statistiku bit će zanemarivi, a poduzeća i građani neće snositi troškove.

               •Odabir instrumenta

               Predloženi instrument: uredba.

               S obzirom na ciljeve i sadržaj prijedloga i činjenicu da je riječ o prijedlogu izmjene važeće uredbe, uredba je najprikladniji instrument.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/ provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Postojeći propisi još ne uključuju predmetne tipologije i zbog toga je vrlo teško utvrditi i osigurati jedinstvene uvjete za usklađenu primjenu.

               •Savjetovanja s dionicima

               Dionici na koje ovaj prijedlog utječe uglavnom su nacionalni zavodi za statitiku država članica. Komisija (Eurostat) je od vrlo ranih faza izrade nacrta prijedloga uključila njihove stručnjake i uvelike se oslanjala na njihovo stručno znanje i povratne informacije.

               U više navrata provedeno je savjetovanje s Glavnom upravom za regionalnu i urbanu politiku Europske komisije (GU REGIO) kao glavnim političkim korisnikom regionalnih podataka, od koje su isto tako dobivene vrijedne povratne informacije.

               S obzirom na tehničku prirodu ovog prijedloga nije se smatralo nužnim uključiti druga tijela.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Koncepti tipologija razvijeni su u uskoj suradnji s Eurostatom, Glavnom upravom REGIO i Zajedničkim istraživačkim centrom, od kojeg su dobivene glavne tehničke informacije, te s OECD-om, objedinjavanjem niza postojećih koncepata i njihovih raznih metodologija.

                  OECD također upotrebljava usklađene tipologije u statističke i analitičke svrhe.

               •Procjena učinka

               Procjena učinka nije provedena jer prijedlog nema znatne gospodarske ni socijalne posljedice niti posljedice za okoliš te ne predstavlja dodatno opterećenje za poduzeća ili građane. Cilj je inicijative uglavnom dopuniti važeću Uredbu o NUTS-u neophodnim elementima kako bi se u obzir uzelo najnoviji razvoj prostornih razvrstavanja u statističke svrhe.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Kodifikacija prostornih tipologija u Uredbi o NUTS-u čini nepotrebnim njihovo definiranje i objašnjavanje u drugim zakonodavnim aktima, npr. u aktima koji se odnose na gradove i ruralni razvoj. Time će se pojednostaviti i uskladiti propisi u područjima urbanog i ruralnog razvoja te pomorske politike.

               •Temeljna prava

               Ovaj prijedlog nema utjecaj na temeljna prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog nema posljedice za proračun EU-a.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Budući da su tipologije, iako nisu pravno priznate, već u upotrebi, ne planira se izrada planova provedbe niti odredaba o praćenju. Postupak određivanja i objavljivanja tipologija u načelu je sljedeći:

               Komisija (Eurostat) provodi potrebne izračune u svrhu određivanja tipologija kad novi podatci o rasporedu stanovništva i gustoći naseljenosti postanu dostupni. To je obično slučaj nakon popisa stanovništva. Kako bi se obuhvatile promjene u lokalnoj ili regionalnoj strukturi država članica, manja ažuriranja mogu se za predmetne države članice provesti svake godine.

               Nakon provedbe inicijalnih izračuna, Komisija (Eurostat) o dobivenim rezultatima izvješćuje države članice. One ih mogu potvrditi ili izmijeniti, npr. na temelju osobitih zemljopisnih uvjeta.

               Nakon usuglašavanja s državama članicama, Komisija (Eurostat) rezultate objavljuje na posebnim internetskim stranicama.

               U svrhu usklađivanja tipologija potrebno je utvrditi jedinstvene uvjete. Komisiji bi trebalo dodijeliti ovlasti za provedbu tih tipologija  provedbenim aktima.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Kako se ovim prijedlogom ne mijenja široko prihvaćena i u praksi potvrđena suština Uredbe o NUTS-u, njime se mijenja samo ono što je apsolutno neophodno promijeniti da bi se postigli ciljevi te uredbe.

               Predlaže se izmjena ili zamjena nekih odredaba Uredbe (EZ) br. 1059/2003 iz sljedećih razloga:

               – Članak 1.

               Novim člankom 1. predmet Uredbe o NUTS-u proširuje se dodavanjem prostornih tipologija i statističkih mreža potrebnih za njihov izračun na temelju rasporeda stanovništva i gustoće naseljenosti u pojedinim mrežnim poljima. Njime se također objašnjavaju uloga i nazivi lokalnih upravnih jedinica (engl. local administrative units, LAU), čiji nazivi u važećoj Uredbi o NUTS-u nisu dosljedni (npr. „sastavni dijelovi prostornih jedinica prema NUTS-u” i „manje upravne jedinice”).

               – Članak 2.

               U članku 2. briše se stavak 5. On se odnosi na komunikaciju koja je trebala biti objavljena 2005., dvije godine nakon stupanja na snagu izvorne Uredbe o NUTS-u 2003. Stoga je taj stavak zastario.

               – Članak 3.

               Članak 3. stavak 4. prilagođen je novim institucionalnim postupcima koji su uvedeni Ugovorom iz Lisabona (uvođenje delegiranih akata umjesto regulatornog postupka s kontrolom).

               U stavku 5. briše se posljednja rečenica jer dodjela ovlasti Komisiji u tu svrhu više nije relevantna.

               – Članak 4.

               Člankom 4. uspostavljaju se lokalne upravne jedinice (LAU). Također se pojašnjavaju i pojednostavljuju odredbe o zahtjevima u pogledu prosljeđivanja. One prethodno nisu bile dosljedno tumačene.

               Konačno, Komisiji se dodjeljuju ovlasti za donošenje delegiranih akata u svrhu prilagodbe popisa lokalnih upravnih jedinica (LAU) iz Priloga III. Uredbi o NUTS-u.

               – Članak 4.a

               Članak 4.a dodaje se kako bi se uvele statističke mreže, koje će Komisija (Eurostat) održavati i objavljivati, a koje će služiti kao osnova za izračunavanje prostornih tipologija za regije i područja.

               – Članak 4.b

               Novim člankom 4.b uvode se same tipologije te se Komisiji dodjeljuju provedbene ovlasti za utvrđivanje jedinstvenih uvjeta za njihovu usklađenu primjenu.

               – Članak 5.

               Formulacija novog članka 5. izmijenjena je kako bi tekst bio jednostavniji i jasniji. Komisiji se dodjeljuju ovlasti za donošenje delegiranih akata u svrhu prilagodbe razvrstavanja prema NUTS-u iz Priloga I. Uredbi o NUTS-u.

               – Članci 7. i 7.a

               Članak 7. ažurira se kako bi upućivao na nadležni odbor koji Komisiji pomaže pri donošenju provedbenih akata, a novi članak 7.a odnosi se na delegiranje ovlasti u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva.

               – Članak 8.

               Briše se članak 8. Njime je bilo predviđeno da će izvješće o provedbi Uredbe o NUTS-u biti objavljeno 2006., tri godine nakon stupanja na snagu prvotne Uredbe o NUTS-u 2003. Stoga je taj članak zastario.

               2016/0393 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1059/2003 u pogledu prostornih tipologija (Tercet)

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora(
                  6
               ),

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija(
                  7
               ),

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Uredbom (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća (
                  8
               ) od 26. svibnja 2003. uspostavlja se zajedničko razvrstavanje prostornih jedinica za statistiku (Nomenklatura teritorijalnih jedinica za statistiku, NUTS), kako bi se omogućilo prikupljanje, obrada i diseminacija usklađenih regionalnih statističkih podataka u EU-u.

               (2)U svrhu boljeg usmjeravanja politika na određena područja, Komisija je u suradnji s OECD-om definirala niz prostornih tipologija za razvrstavanja statističkih jedinica uspostavljenih Uredbom o NUTS-u.

               (3)U Europskom statističkom sustavu (ESS) te su tipologije već u upotrebi, osobito stupanj urbanizacije, uključujući i definiciju gradova, primjerice u svrhu utvrđivanja uvjeta za financiranje iz Europskog fonda za regionalni razvoj za provedbu inovativnih mjera u većim i manjim gradovima ili predgrađima(
                  9
               ).

               (4)Kodifikacija tipologija potrebna je kako bi se utvrdile jednoznačne definicije prostornih tipova i uvjeti za njih, osiguravajući usklađenu i transparentnu primjenu i stabilnost tipologija. Time bi se trebala poduprijeti prikupljanje i diseminacija europskih statistika.

               (5)Sustav statističkih mreža trebalo bi primjenjivati u svrhu izračuna prostornih tipova i njihove dodjele predmetnim regijama i područjima jer ti tipovi ovise o rasporedu stanovništva i gustoći naseljenosti u mrežnim poljima veličine 1 km2.

               (6)Trebalo bi razjasniti i niz manje važnih aspekata lokalnih upravnih jedinica (LAU) u cilju pojednostavnjenja terminologije i mehanizma na temelju kojeg države članice Komisiji (Eurostatu) dostavljaju popise lokalnih upravnih jedinica.

               (7)U cilju prilagodbe relevantnim promjenama u državama članicama, Komisiji treba dodijeliti ovlasti za donošenje zakonodavnih akata u skladu s člankom 290. Ugovora u pogledu izmjena razvrstavanja prema NUTS-u u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1059/2003, popisa postojećih upravnih jedinica u Prilogu II. toj uredbi i popisa lokalnih upravnih jedinica u Prilogu III. toj uredbi. Posebno je važno da Komisija u pripremnoj fazi provede odgovarajuća savjetovanja uključujući i ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.(
                  10
               ). Napose, u cilju osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije zaduženih za pripremu delegiranih akata.

               (8)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za primjenu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti u pogledu primjene prostornih tipologija i vremenskih okvira koje države članice moraju dati Komisiji u slučaju izmjena razvrstavanja prema NUTS-u. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća(
                  11
               ).

               (9)Uredbu (EZ) br. 1059/2003 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EZ) br. 1059/2003 mijenja se kako slijedi:

               (1)Članak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 1.

               Predmet

               1. Ovom se uredbom utvrđuje zajedničko statističko razvrstavanje prostornih jedinica (NUTS) kako bi se omogućilo prikupljanje, obrada i diseminacija usklađenih statistika na raznim prostornim razinama EU-a.

               2. Razvrstavanje prema NUTS-u navedeno je u Prilogu I.

               3. Razvrstavanje prema NUTS-u nadopunjuje se lokalnim upravnim jedinicama (LAU) kako je navedeno u članku 4.

               4. Razvrstavanje prema NUTS-u nadopunjuje se statističkim mrežama kako je navedeno u članku 4.a. One služe za izračun prostornih tipologija na temelju stanovništva.

               5. Prostornim tipologijama EU-a, kako je navedeno u članku 4.b, nadopunjuje se razvrstavanje prema NUTS-u dodjelom tipova prostornim jedinicama.”;

               (2)U članku 2. briše se stavak 5.;

               (3)Članak 3. mijenja se kako slijedi:

               (a)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Postojeće upravne jedinice upotrijebljene za razvrstavanje prema NUTS-u navedene su u Prilogu II. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 7.a u cilju prilagodbe Priloga II. na temelju relevantnih promjena u državama članicama.”;

               (b)
                     u stavku 5. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Određene neupravne jedinice mogu, međutim, odstupati od tih pragova zbog posebnih zemljopisnih, socioekonomskih, povijesnih, kulturnih ili ekoloških okolnosti, osobito na otocima i u najudaljenijim regijama.”;

               (4)Članak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 4.

               Lokalne upravne jedinice

               1. U svakoj državi članici na temelju lokalnih upravnih jedinica (LAU) treća razina prema NUTS-u dijeli se na još jednu ili dvije dodatne razine prostornih jedinica. Barem jedna od razina upravna je jedinica kako je definirana u članku 3. stavku 1. i navedena u Prilogu III. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 7.a za prilagodbu popisa lokalnih upravnih jedinica iz Priloga III. na temelju relevantnih promjena u državama članicama.

               2. U prvih šest mjeseci svake godine države članice prosljeđuju Komisiji (Eurostatu) popis lokalnih upravnih jedinica u kojem je za svaku navedeno kojoj prostornoj jedinici treće razine prema NUTS-u pripada i sve promjene u odnosu na stanje 31. prosinca prethodne godine. Države članice pritom poštuju elektronički oblik podataka kakav zahtijeva Komisija (Eurostat).

               3. Komisija (Eurostat) popis lokalnih upravnih jedinica objavljuje u posebnom odjeljku svojih internetskih stranica do 31. prosinca svake godine.”

               (5)Umeću se sljedeći članci 4.a i 4.b:

               „Članak 4.a

               Statistička mreža

               Komisija (Eurostat) održava sustav statističkih mreža na razini Unije i objavljuje ga u posebnom odjeljku svojih internetskih stranica. Te statističke mreže moraju biti u skladu sa specifikacijama iz Uredbe (EU) br. 1089/2010(
                  12
               ).

               Članak 4.b

               Prostorne tipologije na razini EU-a

               1. Komisija (Eurostat) održava i objavljuje u posebnom odjeljku svojih internetskih stranica tipologije sastavljene od prostornih jedinica na razinama NUTS-a, LAU-a i mrežnih polja.

               2. Tipologija na temelju mreže utvrđuje se na razini mreže rezolucije 1 km2 kako slijedi:

               –„urbana središta”,

               –„urbani klasteri”,

               –„ruralna mrežna polja”.

               3. Utvrđuju se sljedeće tipologije na razini LAU-a:

               a) stupanj urbanizacije (DEGURBA):

               –„urbana područja”:

               –„gradovi” ili „gusto naseljena područja”,

               –„gradovi i predgrađa” ili „srednje gusto naseljena područja”,

               –„ruralna područja” ili „rijetko naseljena područja”;

               b) funkcionalna urbana područja:

               – „gradovi” te njihove „zone dnevnih migracija”;

               c) obalna područja:

               –„obalna područja”,

               –„neobalna područja”.

               Ako u državi članici postoji više od jedne razine lokalnih upravnih jedinica, Komisija (Eurostat) se savjetuje s državom članicom kako bi se utvrdila upravna razina lokalnih upravnih jedinica koja će se upotrijebiti za dodjelu tipologija.

               4. Na trećoj razini razvrstavanja prema NUTS-u utvrđuju se sljedeće tipologije i oznake.

               a) urbano – ruralna tipologija:

               –„pretežno urbane regije”,

               –„prijelazne regije”,

               –„pretežno ruralne regije”;

               b) tipologija velikih gradova:

               –„metropolske regije”,

               –„nemetropolske regije”;

               c) obalna tipologija:

               –„obalne regije”,

               –„neobalne regije”.

               5. Komisija provedbenim aktima utvrđuje jedinstvene uvjete za usklađenu primjenu tipologija u državama članicama i na razini EU-a. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7.;

               (6)Članak 5. mijenja se kako slijedi:

               (a)stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Izmjene razvrstavanja prema NUTS-u donose se u drugoj polovini kalendarske godine, najranije svake tri godine, na temelju kriterija iz članka 3. Ipak, u slučaju znatnijeg preustroja odgovarajuće upravne strukture određene države članice, izmjene razvrstavanja prema NUTS-u mogu se donijeti u kraćim intervalima.

               Komisija je ovlaštena donositi provedbene akte u skladu s člankom 7.a u svrhu prilagodbe razvrstavanja prema NUTS-u iz Priloga I. na temelju relevantnih promjena u državama članicama. Regionalni podatci koje države članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) temeljit će se na izmijenjenom razvrstavanju prema NUTS-u počevši od 1. siječnja druge godine nakon donošenja delegiranog akta iz prvog podstavka.”;

               (b)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5. Pri izmjeni razvrstavanja prema NUTS-u predmetna država članica prosljeđuje Komisiji (Eurostatu) vremenske okvire za novu regionalnu raspodjelu u svrhu zamjene već dostavljenih podataka.

               Komisija provedbenim aktima utvrđuje jedinstvene uvjete za vremenske okvire i njihovo trajanje uzimajući u obzir izvedivost njihove pripreme. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7.

               Vremenski okviri dostavljaju se do 1. siječnja četvrte godine nakon donošenja delegiranog akta iz stavka 4.”;

               (7)Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 7.

               Postupak odbora

               1. Komisiji pomaže Odbor za europski statistički sustav. Taj se odbor smatra odborom u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

               2. Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”;

               (8)Umeće se sljedeći članak 7.a:

               „Članak 7.a

               Izvršavanje delegiranih ovlasti

               1. Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji pod uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               2. Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 4., članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji na neograničeno razdoblje od [Ured za publikacije: umetnuti datum stupanja na snagu ove Uredbe].

               3. Europski parlament i Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 4., članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave te odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

               4. Prije donošenja delegiranih akata Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

               5. Čim donese delegirani akt, Komisija ga priopćuje istodobno Europskom parlamentu i Vijeću.

               6. Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 4., članka 4. stavka 1. i članka 5. stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.”;

               (9)Članak 8. se briše.

               Članak 2

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2003. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS) (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

                     (2)
                  http://ec.europa.eu/europe2020/index_hr.htm

                     (3)
                  http://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2014/6th-report-on-economic-social-and-territorial-cohesion.

                     (4)
                  SL L 347, 20.12.2013, str. 320.

                     (5)
                  SL L 148, 20.5.2014, str. 1.

                     (6)
                  SL L , , str. .

                     (7)
                  SL L , , str. .

                     (8)
                  Uredba (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. svibnja 2013. o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), (SL L 154, 21.6.2003., str. 1.).

                     (9)
                  SL L 148, 20.5.2014, str. 1.

                     (10)
                  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

                     (11)
                  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

                     (12)
                  Uredba Komisije (EU) br. 1089/2010 od 23. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2007/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o međuoperativnosti skupova prostornih podataka i usluga u vezi s prostornim podacima (SL L 323, 8.12.2010., str. 11.).