				|

		52013PC0796

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima /* COM/2013/0796 final - 2013/0410 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE

1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1.        Opći kontekst
Djelovanje protiv povrede carinskog
zakonodavstva sastavni je dio zaštite financijskih interesa Unije i razvoja
carinske suradnje.
Povredu carinskog zakonodavstva mogu
predstavljati različite prakse, kao što je krivi opis uvezene robe kako bi
se iskoristile niže carine ili kriva izjava o podrijetlu robe radi zaobilaženja
antidampinške pristojbe i/ili izbjegavanja količinskih ograničenja
uvoznih kvota ili zlouporaba sustava provoza kada se roba koja je
učinkovito uvezena prikaže kao da je u provozu radi izbjegavanja
plaćanja primjenjivih carina.
Za suzbijanje ovih povreda carinskog
zakonodavstva potrebna je opsežna razmjena informacija u okviru suradnje
između država članica te između država članica i Komisije.
Dok se ta suradnja već pokazala uspješnom, utvrđen je niz
područja u kojima su potrebne dodatne mjere, većinom s obzirom na
funkcioniranje sustava za borbu protiv prijevara u području carinskog
zakonodavstva te poboljšanje upravljanja carinskim rizicima na nacionalnoj
razini i na razini Unije[1].
1.2.        Pravni kontekst
Glavni pravni instrumenti koji se primjenjuju
na povrede carinskog zakonodavstva u ovom kontekstu jesu Uredba (EZ) br. 515/97
od 13. ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica
i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o
carinskim i poljoprivrednim pitanjima te Odluka Vijeća 2009/917/PUP od 30.
studenoga 2009. o upotrebi informacijskih tehnologija u carinske svrhe.
Uredbom (EZ) br. 515/97 uređuju se
pitanja povezana s carinskom unijom koja u skladu s člankom 3. stavkom 1.
točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predstavljaju
područje isključive nadležnosti EU-a.
U okviru Odluke Vijeća 2009/917/PUP rješavaju
se pitanjima povezana s područjem slobode, sigurnosti i pravde koja prema
članku 4. stavku 2. točki (j) UFEU-a predstavljaju područje
podijeljene nadležnosti između Unije i država članica.
Na temelju toga Komisija je kreirala IT
strukturu, Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS), za provedbu
odgovarajućeg zakonodavstva, koja sadržava baze podataka za carinska
pitanja te pitanja povezana sa suradnjom u području provedbe zakona.
1.3.        Posebna pitanja
1.3.1.     Potreba
za rješavanjem rupa u postojećim sustavima za otkrivanje carinskih
prijevara
Postoje različite carine, porezi, stope i
količinska ograničenja koje trebaju poštovati trgovci koji zakonito
posluju u EU-u. Financijske dobiti koje proizlaze iz izbjegavanja ovih naknada
predstavljaju inicijativu za počinjenje prijevara, kao što su kriva izjava
o podrijetlu, krivi opis robe i zlouporaba sustava provoza. Ovaj je rizik
povećan budući da postojeći sustavi za otkrivanje carinskih
prijevara još nisu dovoljno razvijeni, a sredstva za provjere stvarnog podrijetla
uvezene robe trenutačno su ograničena. Točnije, carinski
službenici ne mogu provjeriti je li deklarirano podrijetlo robe u skladu s
rutom kojom prolazi kontejner za prijevoz robe. Informacije o kretanjima
kontejnera (Poruke o statusu kontejnera –CSM-ovi) smatraju se ključnima za
otkrivanje slučajeva krive izjave o podrijetlu. Trenutačni je sustav
za otkrivanje krivog opisa robe također nezadovoljavajući. U ovom
kontekstu utvrđivanje sumnjivih slučajeva koje obavljaju carinska
tijela temelji se na obavijestima koje se mogu zaprimiti iz različitih
izvora (na primjer od drugih carinskih tijela ili gospodarskih subjekata) te
analizi rizika na temelju ograničenih podataka. Glavni je nedostatak ovog
postupka što provjere još nisu dovoljno usmjerene jer se temelje na analizama
ograničenih podataka. Slično tome, postoje razlike u sustavu za
otkrivanje zlouporabe sustava provoza. Postupak koji se trenutačno
upotrebljava za provjeru robe u provozu sastoji se od pregleda dokumenata i
fizičkih provjera. Međutim, djelotvornost i učinkovitost ovih
metoda ograničene su dostupnim sredstvima te ograničenjima u
području primjene i kakvoći podataka dostupnih za automatiziranu
analizu rizika te usmjerivanje provjera. Kako bi se omogućila djelotvorna
usmjerenost na slučajeve krive izjave o podrijetlu, krivog opisa robe te
zlouporabe sustava provoza, potrebno je upotrijebiti automatizirane i
znanstvene metode analize rizika za utvrđivanje sumnjivih pošiljaka.
Komisija smatra da je ove mjere moguće provesti na djelotvorniji i
učinkovitiji način kada imaju potporu sustavne dostupnosti
visokokvalitetnih i pravodobnih podataka o CSM-ovima, uvozu, izvozu i provozu
na nacionalnoj razini i na razini EU-a.
1.3.2.     Potreba za poboljšanjem
upravljanja carinskim rizicima i sigurnosti lanca opskrbe na nacionalnoj razini
i na razini EU-a
Postoji potreba za uspostavljanjem jednake
razine carinske provjere za robu koja se unosi/iznosi iz carinskog
područja Unije, kao i potreba za uvođenjem okvira za upravljanje
rizikom na području cijele Unije radi potpore zajedničkog pristupa. U
tom kontekstu Uredba (EZ) br. 648/2005 o izmjeni Carinskog zakonika Zajednice
osigurava zajednički okvir za upravljanje rizikom koji su provele Komisija
i države članice. U svojoj komunikaciji o upravljanju carinskim rizicima i
sigurnosti lanca opskrbe[2] Komisija je utvrdila niz strateških provedbenih izazova. Od posebne su
važnosti teškoće uzrokovane razlikama u dostupnosti i kakvoći
podataka za provjeru robe prije dolaska na carinu zbog rizika sigurnosti i
osiguranja. Komunikacija ističe da „kakvoća podataka koje pružaju
trgovci i njihova dostupnost tijelima koja sudjeluju u upravljanju rizikom na
odgovarajućoj razini predstavlja glavni prioritet”. U ovom kontekstu
prikupljanje CSM-ova i njihova integracija u analizu rizika prije dolaska robe
na carinu mogu znatno pridonijeti općenitom jačanju sigurnosti lanca
opskrbe te radu Komisije i država članica u području upravljanja
rizicima utvrđenima člankom 4. stavkom 25. Carinskog zakonika
Zajednice, uključujući prijetnje osiguranju i sigurnosti Unije,
javnom zdravstvu, okolišu i potrošačima.
1.3.3.     Potreba za rješavanjem
kašnjenja u OLAF-ovim istragama
Kao rezultat
nedavnog uvođenja e-carina, dokazne isprave o uvoznim i izvoznim
deklaracijama (račune, potvrde o podrijetlu, itd.) čuvaju gospodarski
subjekti, a ne carinske uprave. Važno je napomenuti da su ti dokumenti
često potrebni OLAF-u za provedbu istraga. Trenutačni postupak koji
OLAF primjenjuje za dobivanje tih dokumenata sastoji se od slanja zahtjeva državama
članicama. Međutim, taj je postupak neučinkovit jer, kao što je već
napomenuto, države članice više ne posjeduju odgovarajuće informacije
te ih stoga trebaju zatražiti od gospodarskih subjekata prije nego što ih
proslijede Komisiji. Navedeno uzrokuje gubitak vremena koji nastupa prije nego
što su dokumenti dostupni OLAF-u. Trenutačno ne postoji odredba u pravnom
okviru koja bi se mogla koristiti za ubrzavanje postupaka koji se odnose na
OLAF-ove istrage.
1.3.4.     Potreba
za objašnjenjem mogućnosti ograničenja
vidljivosti podataka
IT sustav AFIS trenutačno se nedovoljno upotrebljava jer države
članice ne mogu odabrati potencijalne korisnike informacija koje unose u
sustav. U skladu s time, zaštita financijskih interesa Unije i njezine carinske
suradnje nalazi se ispod optimalne razine i nepotrebno je onemogućena. Stoga postoji potreba za tehničkim objašnjenjem činjenice da
se podaci koje unose vlasnici mogu ograničiti na određene korisnike.
Odredba Uredbe koja jasno omogućuje vlasnicima podataka da ograniče
vidljivost određenim korisnicima znatno bi pojačala razmjenu
informacija i poboljšala daljnju mogućnost suzbijanja, otkrivanja i
istrage carinskih prijevara. Osim toga, ograničena vidljivost štiti
povjerljivost te tako povećava razinu povjerenja u sustav. Mogućnost
zaštite osjetljivih podataka povećala bi spremnost za razmjenu informacija
unutar sustava AFIS. Štoviše, značajka ograničene vidljivosti
omogućila bi Komisiji poboljšanje upravljanja podacima i pružila
mogućnost pohrane, ažuriranja i pretraživanja informacija koje su se dosad
mogle samo razmjenjivati.
1.3.5.     Potreba
za pojednostavnjenim nadzorom zaštite podataka
U skladu s trenutačnim zakonodavstvom,
revizije provode dva različita tijela (to jest Europski nadzornik za
zaštitu podataka – EDPS i Carinsko zajedničko nadzorno tijelo – CJSA).
Postoje slučajevi kada nedostatak suradnje između tih tijela dovodi
do oprečnih preporuka koje uzrokuju neučinkovitu uporabu sredstava u
Komisiji i državama članicama. Postupak provedbe odgođen je jer je
potrebno prilagoditi preporuke EDPS-a i CJSA-a. To uzrokuje neučinkovitost
i stvara dodatne troškove s obzirom na vrijeme i sredstva. Provedba preporuka
može se nastaviti i jednu godinu nakon obavljene revizije. Zbog toga je
potrebna bolja suradnja između dvaju nadzornih tijela.
Sljedeće pitanje u području zaštite
podataka koje je potrebno dodatno objasniti odnosi se na odgovornost
tehničkih sustava koje je uspostavila Komisija na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97.
Komisija državama članicama trenutačno pruža tehničku
pomoć, osposobljavanje, aktivnost obavještavanja i druge vrste operativne potpore
tehničkim sustavom. Međutim, odgovornost za nadzor zaštite podataka s
obzirom na te tehničke sustave još nije posebno dodijeljena. Iz tog
razloga prijedlog objašnjava nadležnost EDPS-a.
1.3.6.     Potreba
za objašnjenjem prihvatljivosti dokaza prikupljenih na
temelju uzajamne pomoći
Nacionalni tužitelji trenutačno nerado upotrebljavaju
dokumente dobivene kanalima uzajamnom pomoći kao dokaze u kaznenim
postupcima jer odredbe Uredbe (EZ) br. 515/97 nedovoljno objašnjavaju tu
mogućnost. Navedeno neizbježno uzrokuje kašnjenja u nacionalnim kaznenim
postupcima i čak može dovesti do razrješenja slučaja zbog zastare.
Važno je napomenuti da to također narušuje načelo pravne sigurnosti
budući da odgovarajuće odredbe Uredbe (EZ) br. 515/97 podliježu
različitim tumačenjima. Čini se da je potrebno objasniti da
tužitelji mogu upotrebljavati dokaze dobivene uzajamnom pomoći u
nacionalnim kaznenim postupcima. Prijedlog ne obvezuje nacionalne sudove da
automatski prihvate takve dokaze jer bi on još trebao zadovoljiti nacionalna
proceduralna pravila.
1.3.7.     Ured europskog javnog
tužitelja
Komisija je nedavno predložila uspostavu Ureda
europskog javnog tužitelja[3].
S obzirom na popratne promjene u istragama i kaznenim postupcima koje
utječu na financijske interese Unije, Komisija bi trebala procijeniti
potrebu za revizijom trenutačne Uredbe nakon uspostave Ureda europskog
javnog tužitelja. U tom slučaju sva nacionalna tijela država članica
te sve institucije, tijela, uredi i agencije Unije moraju odmah obavijestiti
Ured europskog javnog tužitelja o bilo kakvim radnjama koje mogu predstavljati
prekršaj u okviru njegove nadležnosti. U skladu s nacrtom Uredbe o uspostavi
Ureda europskog javnog tužitelja, on će imati pristup bazama podataka
kojima upravljaju Komisija i države članice na temelju ove Uredbe.
1.4.        Prijedlog rješenja
Kako bi se riješili gore navedeni nedostaci,
čini se da je potrebno izmijeniti Uredbu (EZ) br. 515/97.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
2.1.        Savjetovanja s dionicima
Komisija se mnogo puta savjetovala s dionicima
i uzela u obzir dobivene komentare.
2.1.1.     Carinska tijela država članica
S državama članicama savjetovalo se s
pomoću upitnika u veljači 2012. godine. Države članice
izrazile su potrebe za pristupom carinskim podacima (uvoz, provoz i izvoz) koji
se odnose na transakcije u drugoj državi članici i zapaženu korist informacija
o kretanjima kontejnera. Države članice također su iznijele svoja
stajališta o najboljem načinu prikupljanja, pohrane i analize takvih
informacija.
Komisija je u svibnju 2012. godine
organizirala konferenciju radi prikupljanja povratnih informacija i
prijedloga stručnjaka država članica o cjelokupnom funkcioniranju
Informacijskog sustava za borbu protiv prijevara (AFIS), kao i o provedbi
Uredbe (EZ) br. 515/97 i njezinim mogućnostima. Konferencija se sastojala
od plenarnog zasjedanja i četiriju posebnih radionica o pravnim pitanjima,
zajedničkim carinskim djelovanjima, primjenama te tehničkim i IT
sigurnosnim aspektima trenutačnog statusa i budućeg razvoja AFIS-a.
Komisija se mnogo puta savjetovala s Odborom
o uzajamnoj pomoći, uspostavljenim na temelju članka 43. Uredbe
(EZ) br. 515/97, koji se sastoji od predstavnika država članica odgovornih
za pitanja uzajamne administrativne pomoći. Nedavne rasprave održane su
tijekom sastanaka 24. svibnja 2012. i 25. rujna 2012. godine.
2.1.2.     Brodarske tvrtke – World
Shipping Council
Glavna savjetovanja brodarske industrije
održana su 15. ožujka 2012. godine uz sudjelovanje privatnog sektora i
organizacije World Shipping Council (WSC)[4].
Cilj konzultacija bio je obavijestiti prijevoznike o predloženoj inicijativi i
dobiti povratne informacije o predviđenoj dostavi CSM-ova Komisiji. Komisija
je također predložila probnu vježbu u tom području. Rasprava je bila
usmjerena na vrstu podataka koje prijevoznici kontejnera moraju dostaviti
Komisiji i način na koji je to potrebno napraviti, kao i na metode
prijenosa itd. Komisija je učinila sve što je u njezinoj moći kako bi
uključila industriju u pripreme te tako osigurala jednostavnu provedbu svojeg
prijedloga.
Osim toga, održano je nekoliko sastanaka
između Komisije i predstavnika WSC-a.
Na temelju ovih savjetovanja utvrđena je
vrsta informacija koje tvrtke trebaju predati. Najisplativija je metoda
prijenosa ovih informacija „globalnim dampingom”, to jest dnevnim primjerkom svih
kretanja kontejnera. Umjesto toga, tvrtke se mogu odlučiti za selektivno
podnošenje podataka. Preostale modalitete bit će potrebno dodatno objasniti.

Brodarska industrija istaknula je potrebu za
osiguranjem činjenice da se podaci koje dostavljaju tvrtke trebaju
prenijeti samo jedanput. Komisija bi tada trebala biti odgovorna za obavještavanje
međunarodnih i/ili europskih institucija te država članica o tim
podacima za potrebe za koje je baza podataka uspostavljena.
2.1.3.     Nadzornici za zaštitu podataka
Tijekom priprema za ovaj prijedlog
organizirani su sastanci s EDPS-om i CJSA-om u svibnju i lipnju 2012. godine.
2.2.        Procjena utjecaja
Komisija je provela procjenu utjecaja
političkih mogućnosti uzimajući u obzir savjetovanja
zainteresiranih stranaka. Zaključak se temeljio na tome da će,
između ostalog, rješenja koja zahtijevaju glavne izmjene Uredbe obuhvaćati
sljedeće:
·
Stvoriti uvjete za poboljšanu borbu protiv
carinskih prijevara koje se odnose na krivu izjavu o podrijetlu robe
porukama o statusu kontejnera koje prijevoznici na duge udaljenosti dostavljaju
Komisiji. Preporučena metoda podnošenja globalno je izvješćivanje („globalni
damping”), čiji su troškovi gotovo jednaki nuli. Moguća je i
alternativna metoda podnošenja.
·
Stvoriti uvjete za poboljšanu borbu protiv
carinskih prijevara koje se odnose na krivi opis robe stvaranjem
središnje baze podataka o uvozu i izvozu. Potrebno je stvoriti pravnu osnovu za
dostavu tih podataka. Ova mjera neće nametnuti dodatne troškove državama
članicama jer potrebne informacije već postoje u elektroničkom
obliku, to jest u odgovarajućim bazama podataka kojima upravlja Komisija.
Iz tog je razloga potrebna samo suglasnost država članica za kopiranje
ovih podataka.
·
Stvoriti uvjete za poboljšanu borbu protiv
carinskih prijevara koje se odnose na zlouporabu sustava provoza
stvaranjem središnjeg spremišta za podatke povezane s provozom.
·
Ubrzati OLAF-ove istrage omogućivanjem izravnog pristupa dokaznim ispravama o uvoznim i
izvoznim deklaracijama. Očekivani troškovi subjekata privatnog sektora
gotovo su jednaki nuli, budući da obveza već postoji (tvrtke su na
temelju nacionalnog zakona i Carinskog zakonika obvezne čuvati
odgovarajuću dokumentaciju). Važno je napomenuti da je očekivano
područje primjene zahtjeva upućenih gospodarskim subjektima koji su
potrebni za OLAF-ove istrage vrlo malen (nekoliko slučajeva godišnje).
Procjenom utjecaja utvrđeno je da su
predložene mogućnosti u skladu s temeljnim pravima. U ovom je kontekstu
važno napomenuti da predviđena baza podataka za CSM-ove ne bi sadržavala
osobne podatke. Baze podataka o uvozu, izvozu i provozu sadržavale bi osobne
podatke, a zaštitu tih podataka treba pratiti EDPS u skladu s već
primjenjivim standardima utvrđenima Uredbom (EZ) br. 515/97.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
3.1.        Pravna osnova
Prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97
trebao bi se temeljiti na člancima 33. i 325. Ugovora o funkcioniranju
Europske unije (UFEU).
Članak 33. UFEU-a osigurava osnovu za
obuhvaćanje većeg dijela područja primjene razmjene informacija
između carinskih tijela te između carinskih tijela i Komisije za
potrebe carinske suradnje. Članak 325. UFEU-a utvrđuje nadležnost
EU-a za donošenje potrebnih mjera u područjima suzbijanja i borbe protiv
prijevara te svih drugih nezakonitih djelovanja usmjerenih protiv financijskih
interesa Unije koje „djeluju kao sredstvo za odvraćanje”. Članci 325.
stavak 4. i 33. UFEU-a omogućuju zakonodavnom postupku donošenje potrebnih
mjera u cilju pružanja učinkovite i jednake zaštite.
3.2.        Supsidijarnost,
proporcionalnost i poštovanje temeljnih prava
3.2.1.     Supsidijarnost i
proporcionalnost
Potreba za zakonodavstvom na razini EU-a o
uzajamnoj administrativnoj pomoći i carinskoj suradnji proizlazi iz
sljedećih činjenica:
·
Potrebu za zakonodavstvom na razini EU-a o
uzajamnoj administrativnoj pomoći i carinskoj suradnji već je
prepoznao europski zakonodavac donošenjem Uredbe (EZ) br. 515/97 i Odluke
Vijeća 2009/917/PUP.
·
Potvrđeno je da se mnogi carinski rizici
manifestiraju na transnacionalnoj osnovi. Nezakoniti lanci opskrbe mogu se brzo
prilagoditi na poboljšanja u području upravljanja rizicima u
određenoj točki ulaska i usmjeriti se na druge točke s manjim
razinama zaštite. Potrebno je djelovanje na razini EU-a kako bi se osigurala
jednaka razina zaštite od carinskih rizika u svim točkama vanjskih granica
kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 648/2005.
·
Budući da je trgovina globalna pojava, same
države članice ne mogu učinkovito promatrati, otkriti i ublažiti
rizike koji obuhvaćaju povredu carinskog zakonodavstva i drugih carinskih
prijevara; dodatno djelovanje na razini EU-a znatno bi olakšalo rad država
članica povezan s provođenjem istraga, posebno u slučajevima
kada je uključen prekogranični prijenos robe. Organizacija aktivnosti
u području carinske suradnje na razini EU-a stvorila bi znatnu dodanu
vrijednost uz usklađen pristup i koordinaciju aktivnosti.
·
Europska unija ima isključivu nadležnost u
područjima suzbijanja prijevara i carinske unije.
·
Iz savjetovanja s trgovačkim dionicima jasno
je da će troškovi jedinstvenog središnjeg podnošenja CSM-ova biti manji od
troškova podnošenja samo državi članici u kojoj kontejner ulazi ili napušta
carinsko područje Unije.
·
Europska je Unija u najboljem položaju za
pokretanje takvog zajedničkog djelovanja jer već posjeduje potrebno
iskustvo, sustave i stručnost koji jamče brzo i isplativo
prikupljanje, obavještavanje i razmjenu podataka.
·
Nacionalna carinska tijela ne mogu sama djelotvorno
razmjenjivati informacije i voditi borbu velikih razmjera protiv povrede
carinskog zakonodavstva i drugih carinskih rizika uz razuman trošak. Sustavno
prikupljanje podataka potrebnih za analizu carinskih rizika koji predstavljaju
prijetnju EU-u i njezinim članicama značilo bi nerazmjeran napor za 28
država članica i moguće ga je djelotvornije i učinkovitije
ostvariti djelovanjem na razini EU-a.
Prema tome, može se zaključiti da je
djelovanje EU-a usmjereno na prikupljanje, razmjenu, pohranu, obradu, uporabu
podataka utvrđenih ovom Uredbom te njihovo stavljanje na raspolaganje u
cilju borbe protiv prijevare i drugih carinskih rizika potrebno i razmjerno
vrsti i području primjene predmetnih rizika te da zadovoljava načelo
supsidijarnosti.
3.2.2.     Odnos prema temeljnim pravima
Ova se inicijativa posebno odnosi na temeljno
pravo zaštite osobnih podataka. Ovo je pravo sadržano u članku 8. Povelje
o temeljnim pravima i članku 16. UFEU-a, na temelju Direktive 95/46/EZ, kao
i u članku 8. Europske konvencije o ljudskim pravima.
Poštovanje prava na zaštitu osobnih podataka
već je na odgovarajući način razmotreno u Uredbi (EZ) br. 515/97
i Odluci Vijeća 2009/917/PUP strogim pravilima koja se odnose na
pokrivenost sadržaja podataka, očuvanje podataka i nadzor zaštite
podataka. U ovom je kontekstu važno napomenuti da predviđena baza podataka
za CSM-ove ne bi sadržavala osobne podatke. Baze podataka o uvozu, izvozu i
provozu sadržavale bi osobne podatke, a zaštitu tih podataka treba osigurati
EDPS u skladu s već primjenjivim standardima utvrđenima Uredbom (EZ)
br. 515/97.
3.2.3.     Dodana vrijednost
Predloženo djelovanje na razini EU-a znatno bi
poboljšalo otkrivanje, istragu i suzbijanje carinskih prijevara povećanjem
razmjene informacija i dostupnih dokaza te poboljšanjem funkcioniranja
uspostavljenog sustava, čime bi djelovanje postalo učinkovitije i
djelotvornije. Djelovanje bi također znatno poboljšalo sposobnost EU-a za
utvrđivanje i ublaživanje rizika utvrđenih člankom 4. stavkom 25.
Carinskog zakonika Zajednice, uključujući prijetnje osiguranju i
sigurnosti Unije, javnom zdravstvu, okolišu i potrošačima. U skladu s time
predviđeno će djelovanje ojačati zaštitu financijskih interesa
Unije, poboljšati upravljanje rizikom te dodatno promicati carinsku suradnju.
Kako bi mogla jamčiti postizanje pune
vrijednosti, Komisija će osigurati da su upravljanje i administracija
budućih baza podataka i informacija koje se odnose na CSM-ove, provoz,
uvoz i izvoz službeno podijeljeni između njezinih službi za potrebe
navedene u ovoj Uredbi. Komisija će također osigurati dostupnost baza
podataka za besprijekorno uključivanje u aktivnosti upravljanja rizicima
Komisije i država članica, uključujući sustavnu analizu rizika
prije dolaska robe na carinu i njezina odlaska u stvarnom vremenu.
Odgovarajuća struktura upravljanja među službama osigurat će se
za pojednostavnjivanje operativnog upravljanja i raspodjelu odgovornosti za
zaštitu i osiguranje podataka.
3.3.        Odabir instrumenata
Predloženi je instrument Uredba koja odgovara
instrumentu koji se izmjenjuje.
3.4.        Posebne odredbe
3.4.1.     Definicije – Članak 2.
Definicija pojma carinskog zakonodavstva
ažurirana je kako bi terminologija bila usklađena s područjem
carinskog zakonodavstva, točnije dodavanjem upućivanja na ulazak i
izlazak robe. Definicija pružatelja usluga aktivnih u međunarodnom lancu
opskrbe kako bi se objasnilo na koga se primjenjuje obveza utvrđena
člankom 18.c stavkom 1.
3.4.2.     Prihvatljivost dokaza –
Članak 12.
Cilj je predložene izmjene članka 12.
ukloniti pravnu nesigurnost koja je trenutačno prisutna u odnosu na
moguću uporabu informacija prikupljenih na temelju zajedničke
pomoći kao dokaza u nacionalnim kaznenim postupcima.
3.4.3.     Informacije koje se odnose na
kretanja kontejnera – članak 18.a i novi članci 18.c, 18.d, 18.e i 18.f
Članak 18.a Uredbe (EZ) br. 515/97
osigurava uspostavu registra za prikupljanje podataka o kretanjima kontejnera i
njihovu analizu. Međutim tekst ovog članka ne obvezuje
odgovarajuće gospodarske subjekte (to jest prijevoznike) da Komisiji
dostavljaju informacije koje je potrebno unijeti u registar (to jest poruke o
statusu kontejnera – CSM-ove). U skladu s time, iako je Komisija ispitala
djelotvornost takvog registra i analitički je sustav dokazane
kakvoće, njegova je veličina ograničena zbog nedovoljnog
pristupa potrebnim podacima.
Cilj je predloženih izmjena osigurati pružanje
potrebnih podataka stvaranjem obveze u novom članku 18.c za
odgovarajuće pružatelje usluga koja se odnosi na podnošenje tih informacija.
Ove informacije mogu znatno pridonijeti borbi protiv različitih vrsta
carinskih prijevara, uključujući krivu izjavu o podrijetlu te
upravljanju drugim carinskim rizicima utvrđenima člankom 4. stavkom 25.
Carinskog zakonika Zajednice.
Članak 18.d navodi da je za kontejnere
namijenjene da stignu na carinsko područje Unije vremensko razdoblje
izvješćivanja ograničeno stanjem praznog kontejnera. U praksi to
znači da će prijevoznici trebati dostaviti CSM-ove za kontejnere
uvezene u EU od posljednjeg trenutka kada je kontejner bio prazan prije njegova
pristizanja na carinsko područje Unije pa sve dok se ponovno ne prijavi da
je kontejner prazan nakon njegova izlaska iz carinskog područja Unije. Za
kontejnere koji izlaze iz carinskog područja Unije vremensko razdoblje
izvješćivanja ograničeno je do trenutka kada se prijavi da je
kontejner prazan izvan carinskog područja Unije. Ako nije moguće
odrediti posebne situacije praznog kontejnera, prijevoznici mogu dostaviti
CSM-ove u skladu sa sljedećim vremenskim razdobljima:
(a)
za kontejnere namijenjene da stignu u carinsko
područje Unije: tri mjeseca prije dolaska u carinsko područje Unije i
mjesec dana nakon dolaska u carinsko područje Unije ili kada stignu na
lokaciju izvan EU-a (ovisno što se dogodi prije).
(b)
za kontejnere koji izlaze iz carinskog
područja Unije: tijekom tri mjeseca nakon što kontejner napusti carinsko
područje Unije.
Ne dovodeći u pitanje ishod analize u
tijeku, moguće je predvidjeti da će glavni dijelovi budućih
delegiranih akata biti sljedeći:
Delegirani akt predviđen člankom 18.f
stavkom 1. utvrdit će, između ostalog, točne situacije za koje
će Komisiji biti potrebno dostaviti CSM-ove. Te situacije mogu
obuhvaćati sljedeće: potvrdu o rezervaciji, dolazak na mjesto utovara
ili istovara, odlazak s mjesta utovara ili istovara, utovar ili istovar s
prijevoznog sredstva, upute za ukrcaj li iskrcaj, potvrdu o ukrcaju ili
iskrcaju, kretanja između terminala, kontrolu vrata terminala i
upućivanje na veliki popravak.
Što se tiče učestalosti
izvješćivanja, svaki prijevoznik može odabrati jedno od sljedećeg:
(a)
svakodnevno dostavljati sve novonastale ili
prikupljene CSM-ove u prijevoznikovu sustavu za praćenje elektroničke
opreme unutar prethodna 24 sata, neovisno o tome odnose li se CSM-ovi na
kontejnere namijenjene da stignu u/napuste carinsko područje Unije ili ne
(„damping podataka”); ili
(b)
svakodnevno dostavljati CSM-ove koji se odnose na
kontejnere (natovarene ili ne) namijenjene da stignu u/napuste carinsko
područje Unije, nastale ili prikupljene u prijevoznikovu sustavu za
praćenje elektroničke opreme unutar prethodna 24 sata.
Minimalni podatkovni elementi za slanje
CSM-ova također će biti utvrđeni delegiranim aktima. Oblici
poruke i metode prijenosa CSM-ova bit će utvrđeni provedbenim aktima.

3.4.4.     Podaci u vezi s uvozom,
izvozom i provozom – novi članak 18.g
S ciljem postizanja bolje ciljanih provjera i
povećanja učinkovitosti borbe protiv carinske prijevare, predlaže se
uvođenje zakonske osnove za obradu podataka o uvozu i izvozu.
Uzimajući u obzir podatke povezane s
provozom, Komisija i države članice uspostavile su 2011. administrativni
dogovor o Informacijskom sustavu za borbu protiv prijevara[5]. Prema ovom dogovoru,
OLAF automatski prima informacije o kretanju robe puštene u provoz. OLAF ove
podatke analizira i sastavlja izvješća koja se redovito dijele s državama
članicama i zainteresiranim službama Komisije. Međutim, iako priznaju
napore Komisije, nekoliko država članica smatra da bi Komisija trebala
definirati jasnu zakonsku osnovu za ovu aktivnost koja bi zamijenila
postojeći dogovor. Prijedlog uvodi primjerenu zakonsku osnovu. Navedeno ne
stavlja nikakav dodatni teret na države članice jer elektronički
podaci već kruže i razmjenjuju se među državama članicama u
elektroničkom sustavu kojim upravlja Komisija. Prijedlog uključuje
kopiranje podataka iz sustava kojima upravlja Komisija i analiziranje ovih
podataka kako bi se otkrili slučajevi prijevare i uspostavili obrasci
korisni za utvrđivanje potencijalnih slučajeva carinske prijevare i
zaštitu financijskih interesa Europske unije. Predloženom bazom podataka
moći će se koristiti Komisija i carinska tijela država članica.
Komisija je odgovoran kontrolor podataka ovog registra.
Članak 13. stavak 2. Uredbe Vijeća
(EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice zahtijeva da se carinske
provjere (osim provjera na licu mjesta) temelje na analizi rizika koja se
koristi tehnikama automatizirane obrade podataka i predviđa uspostavljanje
zajedničkog okvira za upravljanje rizikom u tom kontekstu. Članak 4.
stavak 25. definira rizike u pitanju, a članak 4. stavak 26. predviđa
da će aktivnosti upravljanja rizikom uključivati „prikupljanje
podataka i informacija, analiziranje i procjenu rizika, propisivanje i
poduzimanje radnji te redovito nadziranje i reviziju procesa i njegovih
rezultata na temelju međunarodnih izvora i strategija, izvora i strategija
Zajednice te nacionalnih izvora i strategija.” Stoga je prikladno osigurati da
se prikupljeni podaci mogu koristiti u upravljanju rizikom za sve carinske
rizike te da budu dostupni nadležnim tijelima na razini EU-a i država
članica za ovu svrhu u prikladnim okolnostima.
3.4.5.     Dokazne isprave – novi
članak 18.h
U slučajevima kada OLAF u svrhu svojih
istraga zahtijeva dokazne isprave povezane s carinom, ne može ih zatražiti
izravno od gospodarskih subjekata, nego mu je potrebno posredništvo nacionalnih
tijela. Ovo uzrokuje kašnjenja u istragama i, često, neuspjeh istraga zbog
zastare. Navedeno je posebno problematično u slučajevima povezanima s
carinom na koje se primjenjuje rok zastare od tri godine. Situacija se
pogoršala od 1. siječnja 2011. uvođenjem e-Carine jer isprave koje
dokazuju uvozne i izvozne deklaracije (račun, potvrda o podrijetlu itd.)
više ne čuvaju carinska tijela, nego to čine gospodarski subjekti.
S ciljem ubrzanja istražnih postupaka,
predlaže se nova odredba kojom se Komisija ovlašćuje da izravno iz
privatnog sektora dobiva isprave koje dokazuju uvozne i izvozne deklaracije u
svrhe istraživanja na temelju Uredbe (EZ) br. 515/97.
3.4.6.     Ograničena vidljivost i
objave tijela – članci 29. i 30.
Očekuje se da bi uvođenje
mogućnosti odabira potencijalnih korisnika podataka (ograničena
vidljivost) moglo znatno povećati korištenje država članica bazom podataka
i, posljedično, pridonijeti učinkovitosti. Stoga se predlaže izmjena 29.
članka u skladu s time. Predložena izmjena također uključuje
fleksibilniji način objavljivanja ažuriranja popisa nadležnih tijela
navedenih u 29. i 30. članku.
3.4.7.     Zaštita podataka – Članci
18.b, 33., 37. i 38.
Složena struktura nadgledanja pravila o
zaštiti podataka rezultat je dvojne pravne strukture carinskoga
informatičkog sustava: Uredbe (EZ) br. 515/97, članka 37. stavka 3.
točke (a) i Odluke Vijeća 2009/917/PUP, članka 25. stavka 2.
koji odražavaju strukturu prije Ugovora iz Lisabona. Stoga su ustanovljena dva
zasebna tijela: CJSA i EDPS osiguravaju da se pravila o zaštiti podataka
primjenjuju u skladu sa zakonodavstvom. Međutim, budući da se
preporuke primjenjuju na oba dijela IT-sustava, jasno je da je teško provoditi
različita mišljenja i preporuke. Ovo stvara zalihosti u korištenju resursima.

Kako bi se riješio ovaj problem, prijedlog
uvodi odredbu koja cilja pojednostavniti i ujednačiti pravila za nadzor
nad pravilima za zaštitu podataka koji su primjenjivi na oba sustava. Cilj je
osigurati usklađenost tijekom procesa nadzora i potaknuti korištenje
zajedničke revizije, što bi rezultiralo zajedničkim izvješćima.
Dodatno, prijedlog objašnjava da je EDPS
odgovoran za nadzor zaštite podataka tehničkih sustava koji je pokrenula
Komisija na temelju ove Uredbe.
Prijedlog također uvodi maksimalno
razdoblje zadržavanja u trajanju od deset godina za podatke pohranjene u CIS-u,
dodatno propisujući da bi EDPS trebao biti primjereno obaviješten o
slučajevima kada su osobni podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet
godina.
Konačno, kako bi se zaštitila pravila o
zaštiti podataka, člankom 38. uvodi se posebna odredba o sigurnosti
obrade.
3.4.8.     Usklađenost s Ugovorom iz
Lisabona – članak 23. stavak 4., članak 25. stavak 1., članak 33.,
članak 38., članak 43. i članak 43.a
Kako bi se osigurala veća
usklađenost Uredbe (EZ) br. 515/97 s Ugovorom o funkcioniranju Europske
unije, predložena izmjena uzima u obzir potrebne prilagodbe u pogledu
dodjeljivanja delegiranih (članak 290. TFEU-a) ili provedbenih ovlasti
(članak 291. TFEU-a) Komisiji.
3.5.        Stupanje na snagu
Predloženi članak 18.c stavak 1. uvodi subjektima
javnog ili privatnog sektora aktivnima u međunarodnom lancu obvezu slanja
podataka o kretanju kontejnera Komisiji. S obzirom na to da ova odredba može
biti u sukobu s ugovornim obvezama između društava i njihovih klijenata o
neotkrivanju i povjerljivosti, članak koji se odnosi na stupanje na snagu
predviđa primjereno prijelazno razdoblje tijekom kojega bi prijevoznici
trebali ponovno pregovarati o svojim privatnim zakonskim ugovorima kako bi oni
bili usklađeni s izmijenjenom Uredbom.
4.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE

Proračunski napor uglavnom se odnosi na
IT-troškove održavanja i daljnjeg razvoja postojećeg sustava AFIS.
Troškovi u vezi s provedbom ovog prijedloga bit će obrađeni u sklopu
okvira postojeće prognoze u kontekstu Višegodišnjeg financijskog okvira,
stoga ne postoji potreba za dodatnim zahtjevom za proračunskim
izdvajanjem. Ukupno se troškovi prijedloga mogu usporediti s onima prethodnog
razdoblja te se smatraju samo nastavkom ponavljajućih troškova.
Proračunski razvoj u vezi s ovim prijedlogom u skladu je s Višegodišnjim
financijskim okvirom.
2013/0410 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 od 13.
ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o
njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o
carinskim i poljoprivrednim pitanjima
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 33. i 325.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za
zaštitu podataka,
nakon savjetovanja s Revizorskim sudom,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Kako bi se osiguralo da se Uredbom
(EZ) br. 515/97 obuhvate sva moguća kretanja robe u vezi s carinskim
teritorijem Unije, primjereno je objasniti definiciju carinskog zakonodavstva u
vezi s pojmovima ulaska i izlaska robe.
(2)       S ciljem dodatnog poboljšanja
upravnih i kaznenih postupaka za rješavanje nepravilnosti, potrebno je
osigurati da se dokazi dobiveni uzajamnom pomoći mogu smatrati
prihvatljivima u postupcima pred upravnim i sudskim tijelima države
članice podnositelja zahtjeva.
(3)       Komunikacija Komisije o
upravljanju carinskim rizicima i sigurnosti lanca opskrbe COM(2012) 793
uviđa hitnu potrebu za poboljšanjem kvalitete i dostupnosti podataka za
upotrebu u analizi rizika prije dolaska robe na carinu, posebice za
učinkovitim utvrđivanjem i ublažavanjem rizika sigurnosti i
osiguranja na nacionalnoj razini i razini EU-a, u sklopu Zajedničkog
okvira za upravljanje rizikom utvrđenog člankom 13. stavkom 2. Uredbe
Vijeća (EEZ) br. 2913/92. Objedinjavanje podataka o kretanjima kontejnera
u analizi rizika prije dolaska robe na carinu znatno će poboljšati
vidljivost lanca opskrbe te će uvelike unaprijediti kapacitet EU-a i
država članica da provjere usmjeravaju na pošiljke visokog rizika,
olakšavajući tok zakonite trgovine.
(4)       S ciljem povećanja
jasnosti, ujednačenosti i transparentnosti, potrebno je konkretnije
definirati tijela koja bi trebala imati pristup registrima utvrđenima na
temelju ove Uredbe; u tu će se svrhu utvrditi jedinstvena referencija na
nadležna tijela.
(5)       Podaci koji se odnose na
kretanja kontejnera omogućuju utvrđivanje prijevare i trendova rizika
s obzirom na robu koja je ušla na carinsko područje Unije i izašla iz
njega. Takvi podaci služe za pružanje pomoći u sprečavanju,
istraživanju i kaznenom gonjenju postupaka koji predstavljaju ili za koje se
čini da predstavljaju povredu carinskog zakonodavstva te za pružanje
pomoći nadležnim tijelima u upravljanju carinskim rizicima definiranima
člankom 4. točkom 25. Uredbe (EEZ) br. 2913/92. Kako bi se prikupio i
koristio čim potpuniji komplet podataka, istodobno izbjegavajući
potencijalno negativne učinke na mala i srednja poduzeća u sektoru
špedicije, nužno je da pružatelji usluga iz javnog i privatnog sektora aktivni
u međunarodnom lancu opskrbe Komisiji predaju podatke o kretanju
kontejnera sve dok prikupljaju takve podatke u elektroničkim formatima
svojim sustavima za praćenje opreme ili dok imaju pristup takvim podacima.
(6)       Otkrivanje prijevare, utvrđivanje
trendova rizika i provedba učinkovitih postupaka upravljanja rizikom uvelike
ovise o identifikaciji i unakrsnoj analizi važnih operativnih kompleta
podataka. Stoga je na razini Europske unije važno utvrditi registar koji
sadržava podatke o uvozu, izvozu i provozu roba, uključujući provoz
roba unutar država članica i izravni izvoz. U tu bi svrhu države
članice trebale dopustiti sustavno repliciranje podataka o uvozu, izvozu i
provozu robe iz sustava kojima upravlja Komisija te bi trebale Komisiji
dostaviti podatke u vezi s provozom robe unutar države članice i izravnim
izvozom.
(7)       Za provedbu članka 18.b
Komisija je kreirala nekoliko tehničkih sustava koji omogućuju
pružanje tehničke pomoći, osposobljavanja ili aktivnosti priopćivanja
i drugih operativnih aktivnosti državama članicama. Ovi tehnički
sustavi trebaju biti izričito navedeni u ovoj Uredbi te obuhvaćeni
zahtjevima o zaštiti podataka.
(8)       Uvođenje e-Carine 2011.
godine, nakon čega isprave koje dokazuju uvoz i izvoz više ne čuvaju
carinska tijela, nego gospodarski subjekti, uzrokovalo je kašnjenja u
provođenju istraga Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) u
području carine jer je OLAF-u za pribavljanje ovih isprava potrebno
posredništvo navedenih tijela. Nadalje, trogodišnji rok zastare, primjenjiv na
carinske isprave u posjedu tijela, dodatno ograničava uspješno
provođenje istraga. Kako bi se ubrzalo provođenje istraga u
području carine, Komisija bi trebala imati pravo izravno zatražiti isprave
koje dokazuju uvozne i izvozne deklaracije od dotičnih gospodarskih
subjekata. Navedeni gospodarski subjekti trebali bi imati obvezu predati
Komisiji zatražene isprave.
(9)       Kako bi se osigurala
povjerljivost unesenih podataka, trebalo bi donijeti odredbu o
ograničavanju pristupa unesenim podacima samo određenim korisnicima.
(10)     Kako bi se osigurala
ažuriranost informacija te transparentnost i pravo subjekata podataka na
informiranost koji su sadržani u Uredbi (EZ) br. 45/2001 i Direktivi 95/46/EZ,
trebalo bi uvesti mogućnost objave na internetu ažuriranih popisa
nadležnih tijela kojima su države članice i odjeli Komisije dopustili pristup
Carinskom informatičkom sustavu (CIS).
(11)     Uredba (EZ) br. 45/2001 o
zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima
Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka uređuje obradu osobnih
podataka koju provode institucije, tijela, uredi i agencije Unije.
(12)     Kako bi se unaprijedila
ujednačenost nadgledanja zaštite podataka, Europski nadzornik za zaštitu
podataka trebao bi blisko surađivati sa Zajedničkim nadzornim tijelom
uspostavljenim Odlukom Vijeća 2009/917 PUP s ciljem postizanja
koordinacije revizija CIS-a.
(13)     Odredbe kojima se uređuje
pohrana podataka u CIS-u često rezultiraju neopravdanim gubitkom informacija;
to je posljedica toga što države članice ne provode sustavno godišnje
revizije zbog povezanog administrativnog opterećenja. Stoga je potrebno
pojednostavniti postupak koji uređuje pohranu podataka u CIS-u ukidanjem
obveze godišnjeg revidiranja podataka i određivanjem maksimalnog razdoblja
zadržavanja u trajanju od 10 godina, što odgovara razdobljima utvrđenima
za registre osnovane na temelju ove Uredbe. Ovo je razdoblje potrebno zbog
dugih postupaka obrade nepravilnosti i jer su ovi podaci potrebni za
provođenje zajedničkih carinskih djelovanja i istraga. Nadalje, da bi
se zaštitila pravila o zaštiti podataka, Europski nadzornik za zaštitu podataka
trebao bi biti obaviješten o slučajevima kada su osobni podaci pohranjeni
u CIS-u na razdoblje dulje od pet godina.
(14)     Kako bi se dodatno poboljšale
mogućnosti analiziranja prijevare i olakšalo provođenje istraga,
podaci koji se odnose na datoteke trenutačnih istraga pohranjene u
Identifikacijsku bazu podataka carinske evidencije (FIDE) trebali bi biti anonimni
godinu dana od zadnjeg pregleda i sačuvani u obliku u kojemu
identifikacija subjekta podataka više nije moguća
(15)     Budući da države
članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve poboljšanja
upravljanja carinskim rizicima definirane člankom 4. točkama 25. i 26.
te člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br.2913/92 o uspostavi Carinskog
zakonika Zajednice te poboljšanja otkrivanja, istraživanja i sprečavanja
carinske prijevare u Uniji, Unija može djelovati u skladu s načelom
supsidijarnosti utvrđenim člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U
skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom
članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje njezina
cilja.
(16)     Pružatelji usluga iz javnog i
privatnog sektora aktivni u međunarodnom lancu opskrbe koji su u trenutku
stupanja ove Uredbe na snagu obvezani obvezama privatnih ugovora o dostavi
podataka o kretanjima kontejnera trebali bi imati pravo okoristiti se
odgođenom primjenom članka 18.c kako bi ponovno pregovarali svoje
ugovore i osigurali da budući ugovori budu usklađeni s obvezom
pružanja podataka Komisiji.
(17)     Uredba (EZ) br. 515/97
Komisiji daje ovlasti provođenja nekih od odredaba te Uredbe; kao
posljedica stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona, ovlasti dane Komisiji ovom Uredbom
trebaju biti usklađene s člancima 290. i 291. Ugovora.
(18)     Kako bi se dopunili
određeni elementi Uredbe (EZ) br. 515/97 koji nisu ključni i posebice
kako bi se kreirao jednostavan i strukturiran registar CSM-ova, ovlast
donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebala bi biti delegirana
Komisiji s obzirom na događaje za koje treba prijaviti CMS-ove, minimalne
podatke o kojima valja izvijestiti u CSM-ovima i učestalost
izvješćivanja.
(19)     Kako bi se dopunili
određeni elementi Uredbe (EZ) br. 515/97 koji nisu ključni i posebice
kako bi se specificirale informacije koje valja uključiti u CIS, ovlast
donošenja akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebala bi biti delegirana
Komisiji s obzirom na određivanje radnji koje se odnose na primjenu poljoprivrednog
zakonodavstva za koju treba uvesti informacije u središnju bazu podataka CIS-a.

(20)     Osobito je važno da Komisija
provede prikladna savjetovanja tijekom pripremnih radnji, uključujući
i ona na stručnoj razini. Kada priprema i sastavlja delegirane akte,
Komisija bi trebala osigurati istodoban, pravodoban i prikladan prijenos
odgovarajućih isprava Europskom parlamentu i Vijeću.
(21)     Kako bi se osigurali
jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se
dodijeliti Komisiji s obzirom na obrazac datuma i metodu prijenosa CSM-ova. Te
ovlasti treba provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog
parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i
općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad
izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije[6].
Za donošenje provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati postupak
ispitivanja.
(22)     Kako bi se osigurali
jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebale bi se
dodijeliti Komisiji s obzirom na posebne elemente koje valja uključiti u
CIS pod svaku od kategorija navedenu u stavkama (a) do (h) članka 24. Te
ovlasti treba provoditi u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog
parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i
općih načela u vezi s mehanizmom nadzora država članica nad
izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije[7].
Za donošenje provedbenih akata trebao bi se upotrebljavati postupak
ispitivanja. Posebni elementi koje valja uključiti u CIS temeljit će
se na onima popisanima u Prilogu Uredbi Komisije (EZ) br. 696/98,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ)
br. 515/97 mijenja se kako slijedi:
1.           članak 2. stavak 1.
mijenja se kako slijedi:
(a)
prva alineja zamjenjuje se sljedećom:
„– ‚carinsko zakonodavstvo’ znači skup
odredaba Unije i s njim povezane delegirane i provedbene akte kojima se
uređuje ulaz, izlaz, uvoz, izvoz, provoz i prisutnost robe kojom se trguje
između država članica i trećih zemalja te među državama
članicama u slučaju robe koja nema status robe iz Unije u smislu
članka 28. stavka 2. Ugovora ili robe koja je podložna dodatnim provjerama
ili istraživanjima s ciljem dokazivanja njezina statusa robe Unije,”
(b)
dodaje se sljedeća alineja:
„– ‚pružatelji usluga aktivni u međunarodnom
lancu opskrbe’ znači vlasnici, pošiljatelji, primatelji, špediteri,
nositelji i ostali posrednici ili osobe uključene u međunarodni lanac
opskrbe.”
2.           Članak 12. zamjenjuje se
sljedećim:
„Isprave, ovjereni prijepisi isprava, potvrde, svi
instrumenti i odluke koje proizlaze iz upravnih tijela, izvješća i svi
obavještajni podaci koje su službenici primatelja zahtjeva dobili i koji su
priopćeni podnositelju zahtjeva tijekom pomoći predviđene
člancima 4. do 11. mogu se smatrati prihvatljivim dokazima u upravnim i
sudskim postupcima države članice podnositelja zahtjeva jednako kao da su
dobiveni u državi članici u kojoj se izvršavaju postupci.”
3.           Članak 18.a mijenja se
kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Ne dovodeći u pitanje nadležnosti država
članica, u svrhu upravljanja rizikom propisanim člankom 4.
točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 2913/92
i u cilju pomaganja tijelima navedenima u članku 29. prilikom otkrivanja
kretanja robe koja je predmet radnji u potencijalnom kršenju carinskog i poljoprivrednog
zakonodavstva te prijevoznih sredstava, uključujući kontejnere,
korištenih u tu svrhu, Komisija utvrđuje registar podataka dobivenih od
pružatelja usluga u javnom ili privatnom sektoru koji su aktivni u
međunarodnom lancu opskrbe i njime upravlja. Ta će tijela moći
izravno pristupati tom registru.”
(b)
Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. U upravljanju tim registrom Komisija je
ovlaštena:
(a) pristupati sadržajima ili izdvajati i
pohranjivati sadržaje podataka bilo kojim sredstvima ili u bilo kojem obliku i
podacima se koristiti u svrhe upravnih ili sudskih postupaka u skladu sa
zakonodavstvom primjenjivim na prava intelektualnog vlasništva. Komisija
uspostavlja primjerene zaštite od proizvoljnog uplitanja javnih tijela,
uključujući tehničke i organizacijske mjere i zahtjeve za
transparentnošću prema subjektima podataka. Subjekti podataka imaju pravo
pristupa i ispravka u vezi s podacima obrađenima u tu svrhu;
(b) uspoređivati i suprotstavljati podatke
kojima se može pristupati ili koji se mogu izdvojiti iz registra,
označavati ih, dopuniti ih drugim izvorima podataka i analizirati ih u
skladu s odredbama Uredbe (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka u
institucijama i tijelima Zajednice te slobodnom protoku takvih podataka[8];
(c) učiniti podatke iz ovog registra
dostupnima svim tijelima navedenima u članku 29. tehnikama
elektroničke obrade podataka.”
(c)
Sljedeće točke 5. i 6. dodaju se:
„5. Europski nadzornik za zaštitu podataka
nadgleda sukladnost ovog registra s Uredbom (EZ) br. 45/2001.
Komisija primjenjuje odgovarajuće
tehničke i organizacijske mjere kako bi zaštitila osobne podatke od
slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka ili
neovlaštenog objavljivanja, promjene i pristupa ili bilo kojeg drugog
neovlaštenog oblika obrade.
6. Ne dovodeći u pitanje Uredbu 45/2001,
Komisija može prenijeti, podložno sporazumu pružatelja usluga iz javnog i
privatnog sektora aktivnih u međunarodnom lancu opskrbe podatke navedene u
članku 18.a stavku 3. međunarodnim organizacijama i/ili
institucijama/agencijama EU-a koje pridonose zaštiti financijski interesa Unije
i pravilnoj primjeni carinskog zakonodavstva s kojima je Komisija
zaključila relevantni sporazum ili memorandum o razumijevanju.
Podaci se prenose u skladu s ovim stavkom samo za
opće potrebe ove Uredbe, uključujući i zaštitu financijskih
interesa Unije, i/ili za potrebu upravljanja rizikom, kako je utvrđeno člankom
4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2. Uredbe (EEZ) br. 2913/92.
Sporazum ili memorandum o razumijevanju na temelju
kojeg se može obaviti prijenos podataka u skladu s tim stavkom uključuje,
između ostalog, načela zaštite podataka, kao što su mogućnost da
se subjekti podataka koriste svojim pravom pristupa i ispravka te da traže
administrativni i sudski pravni lijek, kao i neovisan nadzorni mehanizam, kako
bi se osiguralo postupanje po jamstvima za zaštitu podataka.
Podaci dobiveni od pružatelja usluga iz javnog i
privatnog sektora aktivnih u međunarodnom lancu opskrbe čuvaju se
samo onoliko vremena koliko je neophodno da bi se ostvarila svrha zbog koje su
bili uključeni i ne smiju biti pohranjeni više od deset godina. Ako su
osobni podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet godina, Europski nadzornik
za zaštitu podataka mora biti obaviješten o tome.
4.           Članak 18.b mijenja se
kako slijedi:
(a)
Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Komisija može stručnu, tehničku ili
logističku pomoć, osposobljavanje ili aktivnosti priopćavanja
ili druge operativne potpore učiniti dostupnima državi članici i za
postizanje ciljeva ove Uredbe i za provođenje dužnosti država članica
u okviru provedbe carinske suradnje navedenoj u članku 87. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije. Komisija u tu svrhu utvrđuje
odgovarajuće tehničke sustave.”
(b)
Dodaje se sljedeći stavak 3.:
„3. Europski nadzornik za zaštitu podataka
nadgleda sukladnost svih tehničkih sustava navedenih u ovom članku s
Uredbom (EZ) br. 45/2001.”
5.           Umeću se sljedeći
članci:
„Članak
18.c
1. Pružatelji usluga iz javnog i privatnog sektora
aktivni u međunarodnom lancu opskrbe navedeni u članku 18.a stavku 1.
koji pohranjuju podatke o kretanju i statusu kontejnera ili imaju pristup takvim
podacima o tome izvješćuju Komisiju Porukama o statusu kontejnera
(„CSM-ovi”).
2. O traženim CSM-ovima izvješćuje se u
jednoj od sljedećih situacija:
(a)
kontejneri određeni za to da ih na carinski
teritorij Unije dovedu vozilom iz treće zemlje
(b)
kontejneri koji vozilom odlaze iz carinskog
teritorija Unije u treću zemlju.
3. Traženi CSM-ovi izvješćuju o
događajima navedenima u članku 18.f u mjeri u kojoj su poznati
pružateljima usluga iz javnog i privatnog sektora aktivnim u međunarodnom
lancu opskrbe koji izvješćuju.
4. Komisija će osnovati registar navedenih
CSM-ova, „Registar CSM-ova”, i njime upravljati.
Članak
18.d
1. Ako je kontejner, uključujući
kontejnere koji neće biti ispražnjeni u Uniji, namijenjen da brodom stigne
na carinsko područje Unije iz treće zemlje, javni ili privatni
pružatelji usluga koji podliježu obvezi iz članka 18.c stavka 1.
dostavljaju CSM-ove za sve situacije koje se odvijaju od trenutka kada se
prijavi da je kontejner prazan prije njegova pristizanja na carinsko
područje Unije pa sve dok se ponovno ne prijavi da je kontejner prazan.
2. U slučajevima kada određeni CSM-ovi
potrebni za utvrđivanje situacije praznog kontejnera nisu dostupni u
elektroničkoj evidenciji ni u jednom trenutku, pružatelj dostavlja CSM-ove
za situacije koje se odvijaju najmanje tri mjeseca prije fizičkog dolaska
na carinsko područje Unije pa sve do jednog mjeseca nakon ulaska na
carinsko područje Unije ili, ako mu ono prethodi, do dolaska na odredište
izvan carinskog područja Unije.
Članak
18.e
1. Ako kontejner plovilom odlazi iz carinskog
područja Unije prema trećoj zemlji, javni ili privatni pružatelji
usluga koji podliježu obvezi iz članka 18.c stavka 1. dostavljaju CSM-ove
za sve situacije koje se odvijaju od trenutka kada se prijavi da je kontejner u
carinskom području Unije prazan pa sve dok se ne prijavi da je kontejner
prazan izvan carinskog područja Unije.
2. U slučajevima kada određeni CSM-ovi
potrebni za utvrđivanje situacije praznog kontejnera nisu dostupni u
elektroničkoj evidenciji ni u jednom trenutku, pružatelj može dostaviti
CSM-ove za situacije koje se odvijaju tijekom najmanje posljednja tri mjeseca
nakon izlaska kontejnera iz carinskog područja Unije.
Članak
18.f
1. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte na
temelju članka 43. o utvrđivanju situacija u vezi sa statusom
kontejnera za koje se dostavljaju CSM-ovi u skladu s člankom 18.c,
minimalnih podatkovnih elemenata koje treba dostaviti u CSM-ovima te
učestalosti podnošenja.
2. Komisija provedbenim aktima donosi odredbe o
formatu podataka u CSM-ovima te o metodi prijenosa CSM-ova. Ti provedbeni akti
donose se u skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 43.a stavku 2.
Članak
18.g
1. Komisija uspostavlja i upravlja registrom koji sadržava
podatke o uvozu, izvozu i provozu robe, uključujući provoz unutar
države članice, kako je detaljno opisano u prilozima 37. i 38. Uredbi
Komisije (EZZ) br. 2454/93, „Registrom uvoza, izvoza i provoza”. Države
članice ovlašćuju Komisiju da sustavno iznosi podatke koji se odnose
na uvoz, izvoz i provoz iz izvora kojima upravlja Komisija na temelju Uredbe
(EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice. Države članice
dostavljaju Komisiji podatke o provozu robe unutar države članice i o
izravnom izvozu.
2. Registar se upotrebljava za pružanje pomoći
u sprečavanju, istraživanju i kaznenom gonjenju postupaka koji
predstavljaju, ili za koje se čini da predstavljaju, povrjeđivanje
carinskog zakonodavstva te za potrebe upravljanja rizikom,
uključujući carinski nadzor koji se temelji na riziku, kako je utvrđeno
člankom 4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2. Uredbe
(EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice.
3. Registar će biti dostupan isključivo
odjelima Komisije i nacionalnim tijelima iz članka 29. Unutar Komisije i
nacionalnih tijela samo su imenovani analitičari ovlašteni obrađivati
osobne podatke sadržane u tom registru.
Ne dovodeći u pitanje Uredbu (EZ) br. 45/2001,
Komisija može prenijeti, podložno sporazumu države članice koja ih
dostavlja, odabrane podatke dobivene u skladu s postupkom navedenim u stavku 1.
međunarodnim organizacijama i/ili institucijama/agencijama EU-a koje
pridonose zaštiti financijskih interesa Unije i pravilnoj primjeni carinskog
zakonodavstva s kojima je Komisija zaključila relevantni sporazum ili
memorandum o razumijevanju.
Podaci se prenose u skladu s tim stavkom samo za
opće potrebe ove Uredbe, uključujući i zaštitu financijskih
interesa Unije, i/ili za potrebu upravljanja rizikom, kako je utvrđeno člankom
4. točkama 25. i 26. te člankom 13. stavkom 2 Uredbe (EEZ) br. 2913/92.
Sporazum ili memorandum o razumijevanju na temelju
kojeg se može obaviti prijenos podataka u skladu s tim stavkom uključuje,
između ostalog, načela zaštite podataka, kao što su mogućnost da
se subjekti podataka koriste svojim pravom pristupa i ispravka te da traže
upravni i sudski pravni lijek te neovisan nadzorni mehanizam kako bi se
osiguralo postupanje po jamstvima za zaštitu podataka.
4. Uredba (EZ) br. 45/2001 primjenjuje se na
obradu osobnih podataka koju provodi Komisija u kontekstu podataka
uključenih u taj registar.
Komisija se smatra voditeljem podataka u smislu
članka 2.d Uredbe (EZ) br. 45/2001.
Registar uvoza, izvoza i provoza podliježe
prethodnoj provjeri Europskog nadzornika za zaštitu podataka u skladu s
člankom 27. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
Podaci sadržani u registru uvoza, izvoza i provoza
čuvaju se samo onoliko vremena koliko je neophodno da bi se ostvarila
svrha u koju su bili uključeni i ne smiju biti pohranjeni više od deset
godina. Ako su osobni podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet godina,
Europski nadzornik za zaštitu podataka mora o tome biti obaviješten.
5. Registar uvoza, izvoza i provoza ne
uključuje posebne kategorije podataka u smislu članka 10. stavka 5.
Uredbe (EZ) br. 45/2001.
Komisija primjenjuje odgovarajuće
tehničke i organizacijske mjere kako bi zaštitila osobne podatke od
slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka ili
neovlaštenog objavljivanja, promjene i pristupa ili bilo kojeg drugog
neovlaštenog oblika obrade.
Članak 18.h
1. Komisija može dobiti izravno od gospodarskih
subjekata dokazne isprave o uvoznim i izvoznim deklaracijama, u odnosu na
istraživanja u vezi s provedbom carinskog zakonodavstva, kako je utvrđeno člankom
2. stavkom 1.
2. Unutar rokova u kojima su gospodarski subjekti
obvezni čuvati relevantnu dokumentaciju, gospodarski subjekti dužni su na
zahtjev dostaviti Komisiji informacije navedene u stavku 1.”
6.           Članak 23. stavak 4.
mijenja se kako slijedi:
„Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
skladu s člankom 43. o utvrđivanju tih postupaka u vezi s primjenom
poljoprivrednih odredaba koje zahtijevaju uvođenje informacija u CIS.”
7.           Članak 25. stavak 1.
mijenja se kako slijedi:
„Komisija provedbenim aktima donosi odredbe o
stavkama koje treba uključiti u CIS u vezi sa svakom od kategorija iz
članka 24. točaka od (a) do (h) u mjeri u kojoj je to potrebno za
ostvarivanje cilja toga Sustava. Osobni podaci ne smiju se pojavljivati u
kategorijama iz članka 24. točke (e). Ti provedbeni akti donose se u
skladu s postupkom ispitivanja navedenim u članku 43.a stavku 2.”
8.           Članak 29. mijenja se
kako slijedi:
(a)
Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„Pristup podacima koji su sadržani u CIS-u
rezerviran je isključivo za nacionalna tijela koja imenuje svaka država
članica i za odjele koje imenuje Komisija. Ta su nacionalna tijela
carinska tijela, ali mogu uključivati i druga tijela koja su u skladu sa
zakonom, propisima i postupanjima u predmetnoj državi članici nadležna za
postupanje s ciljem navedenim u članku 23. stavku 2.
Partner CIS-a koji pruža podatke ima pravo
odlučiti koje od gore navedenih tijela može imati pristup podacima koje je
uključio u CIS.”
(b)
Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„Svaka država članica Komisiji šalje popis
svojih imenovanih nadležnih tijela koja imaju izravan pristup podacima CIS-a te
za svako tijelo podatke o tome kojim podacima smije imati pristup i u koju
svrhu.
Komisija o tome obavještava druge države
članice. Ona također provjerava popis imenovanih nacionalnih tijela
protiv nerazmjernih imenovanja i obavještava sve države članice o
sličnim pojedinostima u vezi s odjelima Komisije ovlaštenima da imaju
pristup CIS-u.
Popis nacionalnih tijela i odjela Komisije
imenovanih na taj način objavljuje Komisija za informaciju u Službenom
listu Europske unije, a sljedeća ažuriranja popisa Komisija objavljuje
na internetu.”
9.           U članku 30. stavku 3.
treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„Popis tijela ili odjela imenovanih na taj
način Komisija objavljuje na internetu.”
10.         Naslov poglavlja 4. zamjenjuje
se slijedećim:
„Poglavlje 4.
Pohrana
podataka”.
11.         Članak 33. mijenja se
kako slijedi:
„Podaci sadržani u CIS-u čuvaju se samo
onoliko vremena koliko je neophodno da bi se ostvarila svrha u koju su bili
uključeni i ne smiju biti pohranjeni više od deset godina. Ako su osobni
podaci pohranjeni na razdoblje dulje od pet godina, Europski nadzornik za
zaštitu podataka mora o tome biti obaviješten.”
12.         Članak 37. mijenja se
kako slijedi:
(a)
Stavak 3.a zamjenjuje se sljedećim:
„3a. Ova Uredba detaljizira i nadopunjuje Uredbu
(EZ) br. 45/2001.
Europski nadzornik za zaštitu podataka nadgleda
sukladnost CIS-a s Uredbom (EZ) br. 45/2001.”
(b)
Dodaje se sljedeći stavak 5.:
„5. Europski nadzornik za zaštitu podataka
surađuje sa Zajedničkim nadzornim tijelom, uspostavljenim na temelju Odluke
Vijeća 2009/917/PUP, svaki djelujući u okviru svojih nadležnosti, a u
cilju osiguravanja usklađenog nadzora i revizije CIS-a.”
13.         Članak 38. mijenja se
kako slijedi:
(a)
U stavku 1. briše se točka (b).
(b)
Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:
„2. Posebice, i države članice i Komisija
poduzimaju mjere:
(a) sprečavanja pristupa neovlaštenim osobama
instalacijama kojima se koristi za obradu podataka;
(b) zaštite podataka i medija s podacima od
čitanja, kopiranja, izmjene ili brisanja koje provode neovlaštene osobe;
(c) sprečavanja neovlaštenog unosa podataka i
svakog neovlaštenog pregledavanja, izmjene ili brisanja podataka;
(d) sprečavanja pristupa neovlaštenim osobama
podacima u CIS-u pomoću opreme za prijenos podataka;
(e) jamčenja da, s obzirom na korištenje CIS-om,
ovlaštene osobe imaju pravo pristupa samo onim podacima za koje su nadležne;
(f) jamčenja da je moguće provjeriti i
ustanoviti kojim se tijelima podaci mogu prenijeti opremom za prijenos
podataka;
(g) jamčenja da je moguće provjeriti i
ustanoviti ex post facto koji su podaci bili uvršteni u CIS, kada i tko
ih je uvrstio te nadgledati ispitivanje;
(h) sprečavanja neovlaštenoga čitanja,
kopiranja, izmjene ili brisanja podataka tijekom prijenosa podataka i
transporta medija s podacima.”
(c)
Stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Komisija potvrđuje da su provedena
pretraživanja bila odobrena i da su ih proveli ovlašteni korisnici. Najmanje 1 %
svih provedenih pretraživanja potvrđuje se. Evidencija o takvim
pretraživanjima i potvrdama unosi se u sustav, a njome se smije koristiti samo
za gore navedene potvrde. Briše se poslije šest mjeseci.”
14.         Članak 41.d mijenja se
kako slijedi:
(a)
stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1. Rok pohrane podataka ovisi o zakonima,
propisima i postupcima države članice koja pruža podatke. Maksimalna i
nekumulativna razdoblja koja se računaju od datuma unosa podataka u
istražni dosje i koja se ne smiju premašiti jesu sljedeća:
(a)
podaci koji se odnose na dosjee istraga u tijeku ne
mogu se čuvati dulje od tri godine ako nije otkriveno nijedno djelo kojem
se povređuje carinsko ili poljoprivredno zakonodavstvo; podaci se moraju
prikazivati u anonimnom obliku prije isteka tog vremenskog roka ako je prošla
jedna godina od posljednjeg opažanja;
(b)
podaci o upravnim ili kriminalističkim istragama
u okviru kojih je otkriveno djelo kojim je povrijeđeno carinsko ili
poljoprivredno zakonodavstvo, ali u tom pogledu nije donesena nijedna upravna
odluka, izrečena presuda ili naložena novčana ili upravna kazna, ne
mogu se čuvati dulje od šest godina;
(c)
podaci o upravnim ili kriminalističkim
istragama na temelju kojih je donesena upravna odluka, izrečena presuda
ili naložena novčana ili upravna kazna ne mogu se čuvati dulje od
deset godina.”
(b)
Stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3. Komisija podatke čini anonimnima čim
istekne maksimalni rok čuvanja predviđen u stavku 1.”
15.         Članak 43. zamjenjuje se
sljedećim:
„1. Ovlast za donošenje delegiranih akata
dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz
članka 18.f stavka 1. i članka 23. stavka 4. dodjeljuje se Komisiji
na neodređeno vremensko razdoblje od [dd/mm/gggg] [umetnite datum
stupanja na snagu ove Uredbe].
3. Ovlast donošenja delegiranih akata iz
članka 18.f stavka 1. i članka 23. stavka 4. Europski parlament ili
Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odluka o opozivu ukida
delegiranje ovlasti utvrđeno u toj odluci. Stupa na snagu sljedećeg
dana nakon objave Odluke u Službenom listu Europske unije ili kasnije
kako je ondje utvrđeno. Ne utječe na valjanost delegiranih akata koji
su već stupili na snagu.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija
istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
5. Delegirani akt donesen na temelju članka 18.f
stavka 1. i članka 23. stavka 4. stupa na snagu samo ako Europski
parlament i Vijeće ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od obavijesti
Europskom parlamentu i Vijeću o tom aktu ili ako su Europski parlament i
Vijeće prije isteka tog roka obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovor.
Taj se rok produžuje na dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili
Vijeća.”
16.         Iza članka 43. umeće
se sljedeći članak:
„Članak
43.a
1. Komisiji pomaže odbor. Taj odbor jest odbor u
smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Kada se poziva na ovaj stavak, primjenjuje se
članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Za javne i privatne pružatelje usluga koji su,
u trenutku kada ova Uredba stupa na snagu, obvezani privatnim ugovorima koji ih
sprečavaju u ispunjenju njihovih obveza utvrđenih u članku 18.c
stavku 1., ova Uredba proizvodi učinak jednu godinu nakon stupanja na
snagu.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.         OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

            1.1.      Naslov prijedloga/inicijative
            1.2.      Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
            1.3.      Vrsta
prijedloga/inicijative
            1.4.      Cilj/ciljevi

            1.5.      Osnova
prijedloga/inicijative
            1.6.      Trajanje
i financijski utjecaj
            1.7.      Predviđena
metoda/metode upravljanja
2.         MJERE UPRAVLJANJA
            2.1.      Pravila
nadzora i izvješćivanja
            2.2.      Sustav
upravljanja i kontrole
            2.3.      Mjere
za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
3.         PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
            3.1.      Naslov/naslovi
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
            3.2.      Procijenjeni
utjecaj na rashode
            3.2.1.   Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
            3.2.2.   Procijenjeni
utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
            3.2.3.   Procijenjeni
utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode
            3.2.4.   Usklađenost
s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
            3.2.5.   Sudjelovanje
trećih stana u financiranju
            3.3.      Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
Naslov prijedloga/inicijative
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 515/97 od 13.
ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o njihovoj
suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i
poljoprivrednim pitanjima.
Odgovarajuće područje/područja
politike u strukturi ABM/ABB [9]
Područje
politike: Borba protiv prijevara
Aktivnost:
naslov 24
Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon probnog projekta/pripremnog
djelovanja[10]
n Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje
postojećeg djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
Ciljevi
Višegodišnji strateški cilj/ciljevi Komisije
na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Predložena
izmjena pridonijet će obvezi Unije da se bori protiv prijevara i drugih
nezakonitih aktivnosti na području carine te da ojača zaštitu
financijskih interesa Europske unije.
Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti
u okviru strukture ABM/ABB
Posebni
cilj br. 5: sprečavati, odvraćati i boriti
se protiv prijevara i korupcije
Posebni
cilj 5.a.: razviti politiku i zakonodavstvo za borbu protiv prijevara
Odgovarajuća
aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
24 04
Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS)
Očekivani rezultat/rezultati i utjecaj
Navesti
učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane
korisnike/skupine.
Na Komisiju:
predložene izmjene omogućit će Komisiji da poboljša upravljanje
rizikom, uključujući carinski nadzor koji se temelji na riziku, te da
djelotvornije otkriva, istražuje i analizira carinske prijevare. Također
se očekuje da će ovaj prijedlog pridonijeti većoj
učinkovitosti na području zaštite podataka te da će dodatno
ojačati suradnju optimiziacijom sustava i postupaka, što bi trebalo
dovesti do bolje upotrebe postojećih alata.
Na države
članice: predložene izmjene dodatno će olakšati suradnju između
pojedinih država članica te između država članica i Komisije.
Dugoročno
gledajući, revidirana Uredba predstavlja mogućnost znatnog porasta
broja otkrivenih slučajeva prijevare i ostalih nepravilnosti u vezi s
carinskim pitanjima, pomažući tako u zaštiti financijskih interesa
Europske unije i obrani od ostalih rizika kako je utvrđeno u Carinskom
zakoniku Zajednice.
Pokazatelji rezultata i utjecaja
Navesti
pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
Podaci o
izvozu/uvozu/provozu/CSM-ovi:
•           broj
otkrivenih povreda zakonodavstva
•           broj
otvorenih istraga na temelju tih podataka
•           broj
zahtjeva istražitelja za korištenje podacima
•           vraćeni
iznosi na temelju tih podataka
Trajanje
povezanih istraživanja OLAF-a
•           o
tome je li promjena rezultirala bržim postupcima
•           o
tome je li porastao broj istraga i vraćenih iznosa.
Osnova prijedloga/inicijative
Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno ispuniti
kratkoročno ili dugoročno
Ciljevi koje
je potrebno ispuniti kratkoročno ili dugoročno uključuju:
- stvaranje
uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara u vezi s krivom izjavom
o podrijetlu robe
- stvaranje
uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara u vezi s krivim opisom
robe
- stvaranje
uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara u vezi s zlouporabom
sustava provoza
- ubrzanje
OLAF-ovih istraga.
Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
Nacionalna
carinska tijela ne mogu sama djelotvorno razmjenjivati informacije i voditi
borbu velikih razmjera protiv povrede carinskog zakonodavstva uz razuman
trošak. Sustavno prikupljanje podataka potrebnih za analizu carinskih rizika
koji predstavljaju prijetnju EU-u i njezinim članicama značilo bi
nerazmjeran napor za 28 država članica i moguće ga je djelotvornije i
učinkovitije ostvariti djelovanjem na razini EU-a.
Potreba za
učinkovitijim upravljanjem carinskim rizicima, posebno u pogledu rizika
sigurnosti i osiguranja, prepoznata je u komunikaciji Komisije o upravljanju
rizicima u carinskim pitanjima i sigurnošću opskrbnog lanca (COM(2012) 793).
Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
Probni projekt
„ConTraffic”, koji je OLAF razvio u suradnji sa Zajedničkim
istraživačkim centrom Europske komisije, pokazuje da je analizom kretanja
kontejnera moguće djelotvorno utvrditi nedosljednosti između
podrijetla koje prikazuje uvoznik i zemljopisnog podrijetla/države polazišta
koja proizlazi iz podataka o kretanju kontejnera. Preliminarni rezultati
pokazali su da više od 50 % slučajeva otkrivenih upotrebom tih
indikatora zaista uključuju povrede carinskog zakonodavstva. Taj probni projekt
idealno ilustrira dodanu vrijednost podataka koji trenutačno nisu dostupni
Komisiji.
ATIS je
zajednički projekt OLAF-a i država članica kojim se ilustrira važnost
informacija o provozu za otkrivanje carinskih prijevara. Koristi se za analizu
podataka koji se odnose na provoz s ciljem otkrivanja neuobičajenih
obrazaca kretanja u provozu i preusmjeravanja odredišta.
Usklađenost i moguća sinergija s
ostalim odgovarajućim instrumentima
Očekuje
se veća sinergija s Uredbom (EU) br. 883/2013, posebno što se tiče
pristupa dokaznim ispravama. Prema postojećoj regulatornoj strukturi, bilo
da se istraga temelji na Uredbi (EU) br. 883/2013 ili na Uredbi (EU) br. 2185/96,
gospodarski subjekti obvezni su dostaviti Komisiji dokazne isprave.
Međutim, u slučajevima kada se istraga temelji na Uredbi (EU) br. 515/97
Komisija je dužna zatražiti dokazne isprave od nacionalnih tijela. Cilj je
prijedloga ukloniti te nedosljednosti kako bi se osigurao ujednačen
pristup.
Osiguravanje
novih načina prikupljanja podataka u upravljanju rizikom znatno će
poduprijeti program rada predložen u komunikaciji Komisije o upravljanju
rizicima u carinskim pitanjima i sigurnošću opskrbnog lanca te
zaključcima Vijeća (8761/3/13) o istoj temi.
Trajanje i financijski utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
¨         prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
¨         financijski utjecaj od GGGG do GGGG
n Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do
GGGG,
nakon čega slijedi sveobuhvatno
djelovanje.
Predviđena metoda/metode upravljanja[11]
n Centralizirano izravno upravljanje Komisije
¨ Centralizirano neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
¨         izvršne agencije
¨         tijela koja su osnovale Zajednice[12]
¨         nacionalna tijela javnog sektora/tijela koja pružaju javne
usluge
¨         osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja
na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su utvrđene u
odgovarajućem temeljnom aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Decentralizirano upravljanje s trećim zemljama
¨ Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama (navesti)
Ako se
naznačuje više od jednog načina upravljanja, pojedinosti navedite u
odjeljku „Napomene”.
Napomene

MJERE UPRAVLJANJA
Pravila nadzora i izvješćivanja
Navedite
učestalost i uvjete.
Počevši
od dana stupanja na snagu ove Uredbe, Komisija svake tri godine izvještava
Europski parlament, Revizijski sud i Vijeće o primjeni Uredbe.
Sustav upravljanja i kontrole
Uočeni rizik/rizici
– Troškovi
fakturirani bez ugovora:
Budući da
se ugovori dodjeljuju nakon postupka nabave, ovaj je rizik smanjen jer je
veći dio troškova pravno i financijski pokriven okvirnim ugovorom.
U skladu sa
zahtjevima Komisije, svake se godine provodi zadatak procjene rizika.
– Provedba
podataka za prijenos može biti tehnički zahtjevna.
Predviđene metode kontrole
Postupci
provjere ove inicijative u skladu su s Financijskom uredbom.
Ex-ante provjere obveza i plaćanja
OLAF je
izabrao plan upravljanja financijama koji je djelomično decentraliziran
model za koji se sve prethodne provjere vrše u središnjoj Jedinici za
proračun. U OLAF-u sve spise provjeravaju najmanje tri službenika (voditelj
za spise i službenik za financijsku provjeru u jedinici za proračun te službenik
za operativnu provjeru u jedinici odgovornoj za troškove) prije nego što ih
podovlaštenjem prihvati dužnosnik za odobrenje.
Svaki voditelj
jedinice ima podovlaštenje glavnoga upravitelja i, shodno tomu, svaki je
voditelj jedinice odgovoran za provedbu svojega dijela programa.
– Ex-ante
provjere provodi FVA za svaku transakciju koja zahtijeva odobrenje AOSD-a.
– Kontrole se
vrše osjetljivim varijablama nakon rezultata procjene rizika koji je izvršen u
kontekstu Izvješća o računovodstvenoj kvaliteti (poput: LE i BA, G/L
računa, proračunskih stavki, svota i izračuna, itd.).
– Sastavljaju
se detaljni uvjeti ugovora i oni tvore osnovu posebnog ugovora. U svim
ugovorima koje zaključuje OLAF s vanjskim strankama navode se i mjere
protiv prijevara.
– OLAF vrši
kontrole svih isporuka i nadzire sve operacije i usluge koje provodi okvirni
ugovaratelj.
Mjere za prevenciju prijevara i nepravilnosti
Navedite
postojeće ili planirane preventivne i zaštitne mjere.
Tijekom
ugovora mogu se provoditi revizije, kao i u razdoblju od pet godina nakon
posljednje uplate, kako bi, po potrebi, Komisija mogla donijeti odluku o
povratu. Prava pristupa osoblja Komisije, kao i drugog vanjskog ovlaštenog
osoblja, definirana su, a Revizijski sud i OLAF uživaju ista prava.
Uspostavljene
kontrole omogućuju OLAF-u dovoljno jamstava o kvaliteti i regularnosti
potrošnje te smanjuju rizik neusklađenosti. Dubinska provjera dostiže
četvrtu razinu za sve potpisane ugovore i sporazume. Gore spomenute
kontrole smanjuju gotovo na nulu potencijalne rizike i dostižu 100 % svih
korisnika.
Mogu se uzeti
u obzir i provjere na licu mjesta.
Strategija
kontrole programa smatra se djelotvornom za ograničavanje rizika
neusklađenosti i proporcionalna je sa sadržanim rizikom.
PREDVIĐENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

Zahvaćena poglavlja višegodišnjeg
financijskog okvira i rashodovnih proračunskih stavki
Postojeće rashodovne proračunske
stavke EU-a
Prema redu
poglavlja višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih stavki.
 Poglavlje višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska stavka || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis………………………...……….] || Dif../nedif. ([13]) || od zemalja[14] EFTA-e || od država kandidatkinja[15] || od trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 1A || 24,0401 Informacijski sustav za borbu protiv prijevara (AFIS) || Dif. || NE || NE || NE || NE
Procijenjeni učinak na rashod
Sažetak procijenjenog učinka na rashod
Milijuni EUR (do 3 decimale)
 Poglavlje višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj || 1A Pametni i uključiv rast
 GU: OLAF ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || UKUPNO
  Operativna sredstva ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24,0401 || Obveze || (1) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 ||   || 49,438
 Plaćanja || (2) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (1)           4,938 || 49,438
 Broj proračunske stavke || Obveze || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Sredstva administrativne naravi financirana iz omotnice za posebne programe[16] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske stavke ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO sredstva za GU OLAF || Obveze || =1+1a +3 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 ||   || 49,438
 Plaćanja || =2+2a +3 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438
  UKUPNO operativnih sredstava || Obveze || (4) || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 ||   || 49,438
 Plaćanja || (5) || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || (2)           4,938 || 49,438
  UKUPNO sredstava administrativne naravi financiranih iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO sredstava pod POGLAVLJEM 1A višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 ||   || 49,438
 Plaćanja || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438
Ako je prijedlogom/inicijativom zahvaćeno više od
jednog poglavlja:
  UKUPNO operativnih sredstava || Obveze || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNO sredstava administrativne naravi financiranih iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO sredstava pod POGLAVLJIMA od 1. do 4. višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Obveze || =4+ 6 || 6,423 || 6,922 || 6,629 || 7,151 || 7,664 || 7,195 || 7,454 ||   || 49,438
 Plaćanja || =5+ 6 || 5,800 || 6,200 || 6,000 || 6,400 || 6,900 || 6,500 || 6,700 || 4,938 || 49,438
 Poglavlje višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni troškovi”
Milijuni EUR (do 3 decimale)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 GU: OLAF: ||
  Ljudski potencijali || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098
  Ostali administrativni troškovi || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990
 UKUPNO GU OLAF || Plaćanja || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088
 UKUPNO sredstava pod POGLAVLJEM 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupno obaveze = Ukupno plaćanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Milijuni EUR (do 3 decimale)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || UKUPNO
 UKUPNO sredstava pod POGLAVLJIMA od 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 8,007 || 8,506 || 8,213 || 8,735 || 9,248 || 8,779 || 9,038 ||   || 60,526
 Plaćanja || 7,384 || 7,784 || 7,584 || 7,984 || 8,484 || 8,084 || 8,284 || 4,938 || 60,526
Procijenjeni učinak na rashod
¨         Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje operativnim sredstvima

n         Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje operativnim sredstvima,
kao što je objašnjeno u nastavku:
Obveze
izdvajanja u milijunima EUR (do 3 decimale)
 Indikativni ciljevi i izlazne vrijednosti   ò ||   ||   || Godina 2014.[17] || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO ||
 IZLAZNE VRIJEDNOSTI   ||
     Vrsta izlazne vrijednosti || Prosječna cijena izlazne vrijednosti || Broj izlazne vrijednosti ||     Cijena || Broj izlazne vrijednosti ||     Cijena || Broj izlazne vrijednosti ||     Cijena || Broj izlazne vrijednosti ||     Cijena || Broj izlazne vrijednosti ||     Cijena || Broj izlazne vrijednosti ||     Cijena || Broj izlazne vrijednosti || Cijena ||   Ukupni broj izlaznih vrijednosti || Cijena ||
 OPERATIVNI CILJ br. 1 || Stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara povezanih s krivom izjavom o podrijetlu robe
 1.djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka CSM-a ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Razvoj i pokretanje baze podataka CSM-a ||   ||   || 2 || 0,100 || 3 || 0,150 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 0,5 || 0,025 || 0,5 || 0,025 || 9 || 0,450
 Održavanje baze podataka CSM-a ||   ||   || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 7 || 0,700
 Međuzbroj za operativni cilj 1. || 3 || 0,200 || 3 || 0,200 || 4 || 0,250 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 1,5 || 0,125 || 1,5 || 0,125
 OPERATIVNI CILJ br. 2 || Stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara povezanih s krivim opisom robe
 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka uvoza/izvoza ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka uvoza/izvoza ||   ||   || 2 || 0,075 || 2,5 || 0,106 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 0,5 || 0,017 || 0,5 || 0,017 || 8,5 || 0,320
 Održavanje baze podataka uvoza/izvoza ||   ||   || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 7 || 0,560
 Međuzbroj za operativni cilj 2. || 3 || 0,155 || 3 || 0,155 || 3,5 || 0,186 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 1,5 || 0,097 || 1,5 || 0,097
 OPERATIVNI CILJ br. 3 || Stvaranje uvjeta za poboljšanje borbe protiv carinskih prijevara povezanih sa zlouporabom tranzitnog postupka
 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje baze podataka tranzita ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Razvoj i pokretanje baze podataka tranzita ||   ||   || 2 || 0,020 || 2,5 || 0,026 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 0,5 || 0,005 || 0,5 || 0,005 || 8,5 || 0,080
 Održavanje baze podataka tranzita ||   ||   || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 7 || 0,140
 Međuzbroj za operativni cilj 3. || 3   || 0,040 || 3 || 0,040 || 3,5 || 0,046 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 1,5 || 0,025 || 1,5 || 0,025
 OPERATIVNI CILJ br. 4 || Potpora uzajamnoj pomoći u carinskim pitanjima
 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje novih baza podataka uzajamne pomoći s ograničenom vidljivošću koje zamjenjuju trenutačni CIS i FIDE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Razvoj i pokretanje novih baza podataka uzajamne pomoći s ograničenom vidljivošću ||   ||   || 5 || 0,600 || 5 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 26 || 2,700
 Razvoj i pokretanje novih baza podataka uzajamne pomoći s ograničenom vidljivošću ||   ||   || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 20 || 2,000
 2. djelovanje: Organizacija Zajedničkih carinskih djelovanja (JCO-i), na razini EU-a i regionalno. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Koordinacija, logistička i tehnička potpora državama članicama za provedbu JCO-a na razini EU-a i regionalno ||   ||   || 10 || 1,000 || 12 || 1,200 || 14 || 1,400 || 16 || 1,600 || 18 || 1,800 || 20 || 2,000 || 22 || 2,200 || 112 || 11,200
 Poboljšanje, održavanje i vođenje virtualne operativne koordinacijske jedinice (v-OCU) za potporu sigurnoj razmjeni informacija tijekom JCO-a ||   ||   || 5 || 0,500 || 6 || 0,600 || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 9 || 0,900 || 10 || 1,000 || 10 || 1,100 || 55 || 5,600
 Međuzbroj za operativni cilj 4. || 24 || 2,500 || 27 || 2,700 || 28 || 2,800 || 30 || 3,000 || 32 || 3,200 || 35 || 3,500 || 37 || 3,800 || 213 || 21,500
 OPERATIVNI CILJ br. 5 || Osigurati alate sigurne elektroničke komunikacije za države članice kako bi ispunile svoje obveze izvješćivanja o nepravilnostima u poljoprivrednim, strukturnim, kohezijskim i ribarskim fondovima, kao i u predpristupnoj pomoći.
 1. djelovanje: Razvoj, pokretanje i održavanje novih obrazaca za izvješćivanje o nepravilnostima za novo programsko razdoblje 2014. – 2020. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Razvoj i pokretanje novih obrazaca za izvješćivanje o nepravilnostima za novo programsko razdoblje 2014. – 2020. ||   ||   || 4 || 0,500 || 4 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 24 || 2,600
 Održavanje novih obrazaca za izvješćivanje o nepravilnostima za novo programsko razdoblje 2014. – 2020. ||   ||   || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 15 || 1,500
 Međuzbroj za operativni cilj 5. || 7 || 0,800 || 6 || 0,700 || 6 || 0,600 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 39,0 || 4,100
 OPERATIVNI CILJ br. 6 || Vođenje, održavanje i razrada servisne platforme AFIS kako bi se jamčila tehnička spremnost, sigurnost informacija i poslovni kontinuitet.
 1. djelovanje: Vođenje, održavanje i unapređivanje infrastrukture AFIS i IT servisne platforme ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vođenje, održavanje i unapređivanje hardverske, softverske i mrežne infrastrukturu te infrastrukture sigurnosne opreme. ||   ||   || 6 || 0,700 || 6 || 0,700 || 6 || 0,636 || 6 || 0,700 || 8 || 0,800 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 42 || 4,536
 Održavanje i unapređivanje tehničkog okvirnog portala AFIS, koji je središnjica poslovnih aplikacija AFIS. ||   ||   || 7 || 0,728 || 7 || 0,840 || 7 || 0,700 || 8 || 0,858 || 8 || 0,871 || 5 || 0,548 || 5 || 0,507 || 47 || 5,052
 Pružanje usluge potpore korisnicima, e-učenje, obuke i tehničke pomoć te poslovne potporu krajnjim korisnicima AFIS-a. ||   ||   || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 8 || 0,800 || 10 || 1,000 || 9 || 0,900 || 9 || 0,900 || 59 || 5,900
 Međuzbroj za operativni cilj 6. || 26 || 2,728 || 28 || 3,040 || 29 || 2,936 || 32 || 3,358 || 36 || 3,671 || 29 || 2,948 || 29 || 2,907 || 209 || 21,588
 UKUPNA CIJENA || 66 || 6,423 || 72 || 6,922 || 69 || 6,629 || 73 || 7,151 || 79 || 7,664 || 73,5 || 7,195 || 75,5 || 7,454 || 508 || 49,438
Procijenjeni učinak na sredstva
administrativne naravi
Sažetak
¨         Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje administrativnim
sredstvima
þ         Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje administrativnim
sredstvima, kao što je objašnjeno u nastavku:
Milijuni EUR (do 3
decimale)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098
 Ostali administrativni troškovi || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990
 Međuzbroj POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088
 Izvan POGLAVLJA 5.[18] višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali troškovi administrativne naravi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088
Procijenjene potrebe ljudskih potencijala
¨         Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva uporabu ljudskih
potencijala
n         Prijedlog/inicijativa zahtijeva uporabu ljudskih potencijala,
kao što je objašnjeno u nastavku:
Procjena treba biti izražena zaokruženim iznosom
(ili najviše do jedne decimale)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
  Mjesta u planu zapošljavanja (dužnosnici i privremeni službenici)
 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5
 XX 01 01 02 (izaslanstva) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (izraženo ekvivalentom pune zaposlenosti: FTE)[19]
 24 01 07 00 01 02 01 (SNE) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA i SNE u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 god. [20] || – u glavnom uredu[21] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske stavke (navedite) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5
XX je predmetno
područje politika ili proračunska stavka.
Potrebni ljudski
potencijali bit će zadovoljeni osobljem iz GU-a koje je već zaduženo za
upravljanje radnjom i/ili je premješteno unutar GU-a, zajedno, prema potrebi, s
dodatnim sredstvima koja mogu biti dodijeljena upravljačkom GU-u kroz
godišnji postupak izdvajanja te s obzirom na proračunska ograničenja.
Opis zadataka koje
treba provesti:
 Dužnosnici i privremeni službenici || Upravljanje probnim projektom za prijenos podataka iz GU TAXUD-ova sustava Nadzor 2 u AFIS. Upravljanje razvojnim IT projektima za nove baze podataka AFIS-a za uvoz i podatke povezane s izvorom te poruke o statusu kontejnera. Odgovornost za razmještaj i pokretanje novih baza podataka na platformi AFIS Organizacija aktivnosti i obuke Zajedničke carinske suradnje Tajnički zadaci
 Vanjsko osoblje || SNE dodijeljen zadatku. Glavna je odgovornost upravljanje projektom modifikacije sustava Nadzor 2 i Sustava za kontrolu izvoza (ECS) koji su potrebni za prijenos podataka povezanih s uvozom i izvozom u nove baze podataka AFIS.
Usklađenost s trenutačnim
višegodišnjim financijskim okvirom
n         Prijedlog/inicijativa je usklađena s trenutačnim
višegodišnjim financijskim okvirom
¨         Prijedlog/inicijativa zahtijeva primjenu fleksibilnog
instrumenta ili reviziju višegodišnjeg financijskog okvira[22].
Objasnite što je potrebno navodeći predmetna
poglavlja i proračunske stavke te odgovarajuće iznose.
Doprinosi treće strane
Prijedlog/inicijativa ne predviđa
sufinanciranje trećih strana

Procijenjeni učinak na prihod
þ         Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihod.
¨         Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski
učinak:
¨         na vlastita sredstva
¨         na razne prihode
Milijuni EUR (do 3 decimale)
 Proračunska prihodovna stavka || Sredstva dostupna za trenutačnu proračunsku godinu || Učinak prijedloga/inicijative[23]
 Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... unesite onoliko stupaca koliko je potrebno kako biste odrazili trajanje učinka (vidi točku 1.6)
 Članak ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Za razne dodijeljene
prihode navedite zahvaćene proračunske rashodovne stavke.
Navedite metodu
izračuna učinka na prihod.
PRILOG II.6.2
ZAKONODAVNOJ FINANCIJSKOJ IZJAVI
Naziv prijedloga/inicijative:
Izmjena Uredbe (EZ)
br. 515/97 od ožujka 1997. o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država
članica i o njihovoj suradnji s Komisijom radi osiguravanja pravilne
primjene propisa o carinskim i poljoprivrednim pitanjima
1.           BROJ i TROŠAK LJUDSKIH
POTENCIJALA KOJI SE SMATRAJU POTREBNIMA
2.           CIJENA OSTALIH UPRAVNIH
TROŠKOVA
3.           UPORABA METODE IZRAČUNA
PROCJENE TROŠKOVA
3.1.        Ljudski potencijali
3.2.        Ostali administrativni
troškovi
Ovaj prilog mora pratiti zakonodavnu
financijsku izjavu prilikom pokretanja međuservisnih savjetovanja.
Tablice s podacima upotrebljavaju
se kao izvor za tablice sadržane u zakonodavnoj financijskoj izjavi. One su
isključivo za internu uporabu Komisije.
1.           Trošak ljudskih potencijala
koji se smatraju potrebnima
o         Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva uporaba ljudskih
potencijala
þ         Prijedlog/inicijativa
zahtijeva uporabu ljudskih potencijala, kao što je objašnjeno u nastavku:
Milijuni EUR (do 3
decimale)
 POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja
   ||   ||   ||   ||   ||  Mjesta u planu zapošljavanja (dužnosnici i privremeno osoblje)
 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || AD || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,917
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (glavni ured i ured predstavništva Komisije) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||  Vanjsko osoblje[24]
 24 01 07 00 01 02 01 OLAF || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,546
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (izaslanstva) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske stavke (navedite) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1.463
XX je predmetno područje politika ili proračunska stavka.
Potrebni ljudski potencijali bit će zadovoljeni osobljem
iz GU-a koje je već zaduženo za upravljanje radnjom i/ili je
raspoređeno unutar GU-a zajedno, prema potrebi, s dodatnim sredstvima koja
mogu biti dodijeljena upravljačkom GU-u kroz godišnji postupak izdvajanja
i s obzirom na proračunska ograničenja.

 Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... unesite onoliko godina koliko je potrebno kako biste prikazali trajanje učinka (vidi točku 1.6.) || UKUPNO
 FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja || FTE || Plaćanja
  Mjesta u planu zapošljavanja (dužnosnici i privremeno osoblje)
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje[25]
 XX 01 04 yy Podgranica za vanjsko osoblje iz operativnih izdvajanja (prethodne stavke „BA”). || – u glavnom uredu || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – izaslanstva || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 LA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 JED ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (neizravna istraživanja) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (izravna istraživanja) || CA ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 SNE ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 INT ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske stavke (navedite) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj – Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO   ||   || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1.463
XX je predmetno područje politika ili proračunska stavka.
Potrebni
ljudski potencijali bit će zadovoljeni osobljem iz GU-a koje je već zaduženo
za upravljanje radnjom i/ili je raspoređeno unutar GU-a zajedno, prema
potrebi, s dodatnim sredstvima koja mogu biti dodijeljena upravljačkom
GU-u kroz godišnji postupak izdvajanja i s obzirom na proračunska ograničenja.
2.           Cijena ostalih upravnih
troškova
þ         Prijedlog/inicijativa
ne zahtijeva uporabu administrativnih sredstava
o         Prijedlog/inicijativa
zahtijeva uporabu administrativnih sredstava, kao što je objašnjeno u nastavku:
Milijuni EUR (do 3
decimale)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Glavni ured: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 07 00 01 02 11 – misija i troškovi reprezentacije ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 02 – troškovi kongresa i sastanaka ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 24 01 07 00 02 01 00 – Istrage   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 11 04 – studije i savjetovanja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 03 – ICT[26] oprema   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 01 04 – ICT4 usluge ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske stavke (navedite po potrebi) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
                 Izaslanstva: ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 01 – misije, troškovi kongresa i reprezentacije ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 12 02 – daljnja obuka dužnosnika ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 01 – nabavka, najam i vezani troškovi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 03 02 02 – oprema, namještaj,. materijali i usluge ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX je predmetno područje politika ili proračunska stavka.
Milijuni EUR (do 3
decimale)
   || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... unesite onoliko godina koliko je potrebno kako biste prikazali trajanje učinka (vidi točku 1.6.) || UKUPNO
 Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy – troškovi za tehničku i upravnu pomoć (ne uključujući vanjsko osoblje) iz operativnih sredstava (prethodne stavke „BA”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – glavni ured ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – izaslanstva ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 03 – ostali troškovi upravljanja – neizravna istraživanja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 03 – ostali troškovi upravljanja – izravna istraživanja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske stavke (navedite po potrebi) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj – Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XXje predmetno područje politika ili proračunska stavka.
 UKUPNO POGLAVLJE 5. i izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Potrebna upravna
sredstva bit će zadovoljena sredstvima koja su već dodijeljena za
upravljanje radnjom i/ili su premještena zajedno, prema potrebi, s dodatnim
sredstvima koja mogu biti dodijeljena upravljačkom GU-u kroz godišnji
postupak izdvajanja i s obzirom na postojećih proračunskih
ograničenja.
3.           Upotrijebljene metode
izračuna procjene troškova
3.1.        Ljudski potencijali
Ovaj dio iznosi metodu izračuna upotrijebljenu za
procjenu ljudskih potencijala koji se smatraju potrebnima (pretpostavke radnog
opterećenja, uključujući posebna radna mjesta (radni profili
Sysper 2), kategorije osoblja i odgovarajući prosječni troškovi)
 POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira
 Napomena: Prosječni troškovi za svaku kategoriju osoblja u glavnom uredu dostupni su na BudgWebu: http://www.cc.cec/budg/pre/legalbasis/pre-040-020_preparation_en.html#forms
  Dužnosnici i privremeno osoblje AD: 1 FTE voditelj projekta - €131,000 ukupni prosječni trošak
  Vanjsko osoblje   SNE: 1 FTE - €78,000 ukupni prosječni trošak
3.2.        Ostali administrativni
troškovi
Pružite detalje o metodi izračuna upotrijebljenoj
za svaku proračunsku stavku te osobito temeljne pretpostavke (npr. broj
sastanaka godišnje, prosječni troškovi itd.)
 POGLAVLJE 5. višegodišnjeg financijskog okvira
 Izvan POGLAVLJA 5. višegodišnjeg financijskog okvira
[1]               Uzimajući posebno u obzir Komunikaciju Komisije COM
(2012) 793 od 8. siječnja 2013. o upravljanju carinskim rizicima i
sigurnosti lanca opskrbe
[2]               COM (2012) 793
[3]               COM (2013) 534, 17. srpnja 2013.
[4]               Članovi WSC-a pružaju usluge prijevoza koje
ostvaruju otprilike 60 posto vrijednosti svjetske pomorske trgovine. U okviru
WSC-a u načelu se pruža usklađeno mišljenje za industriju linijskog
brodarstva.
[5]               Administrativni dogovor o ATIS-u donesen je u Bruxellesu
6. srpnja 2011., između Odbora o uzajamnoj pomoći, obuhvaćenog
člankom 43. Uredbe 515/97, i Radne skupine za zajednički provoz i
pojednostavljivanje formalnosti u trgovanju robom.
[6]               SL L 55, 28.2.2011. str. 13.
[7]               SL L 55, 28.2.2011. str. 13.
[8]               SL L 8, 12.1.2001. str. 1.
[9]               ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[10]             Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama
(a) ili (b) Financijske uredbe br. 966/2012.
[11]             Pojedinosti o načinima upravljanja i upućivanja
na Financijsku uredbu mogu se naći na internetskoj stranici BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[12]             Kako su navedena u članku 185. Financijske uredbe.
[13]             Dif. = diferencirana sredstva / nedif. = nediferencirana
sredstva
[14]             EFTA: Europsko udruženje za slobodnu trgovinu.
[15]             Države kandidatkinje i, po potrebi, potencijalne države
kandidatkinje Zapadnog Balkana.
[16]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
kao potpora provedbi programa i/ili aktivnosti EU-a (prethodne stavke „BA”),
neizravnom istraživanju, izravnom istraživanju.
[17]             Godina N je godina u kojoj započinje provedba
prijedloga/inicijative.
[18]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
kao potpora provedbi programa i/ili aktivnosti EU-a (prethodne stavke „BA”),
neizravnom istraživanju, izravnom istraživanju.
[19]             CA= ugovorni službenik; INT= osoblje agencije (Intérimaire);
JED= Jeune Expert en Délégation (mladi stručnjaci u izaslanstvima);
LA= lokalni službenik; SNE= upućeni nacionalni stručnjak.
[20]             Do gornje
granice za vanjsko osoblje iz operativnih izdvajanja
(prethodne stavke „BA”).
[21]             Prije svega za strukturne fondove, Europski poljoprivredni
fond za ruralni razvoj (EAFRD) i Europski fond za ribarstvo (EFF).
[22]             Vidi točke od 19. do 24. Međuinstitucijskog
sporazuma.
[23]             Vezano za tradicionalna vlastita sredstva (carine,
pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, tj. bruto
iznosi nakon odbitka od 25 % troškova prikupljanja.
[24]             CA
= ugovorno osoblje; LA = lokalno osoblje; SNE = upućeni nacionalni
stručnjaci; INT= osoblje agencije; JED = mladi stručnjaci u
izaslanstvima.
[25]             CA
= ugovorno osoblje; LA = lokalno osoblje; SNE = upućeni nacionalni
stručnjaci; INT= osoblje agencije; JED = mladi stručnjaci u
izaslanstvima.
[26]             ICT: Informacijska i komunikacijska tehnologija