				|

		52014PC0349

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o aktivaciji instrumenta fleksibilnosti /* COM/2014/0349 final - 2014/ () */

			   	OBRAZLOŽENJE
Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br.
1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji
financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[1] omogućuje se
aktivacija instrumenta fleksibilnosti radi financiranja jasno utvrđenih
rashoda koji se nisu mogli financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za
jedan ili više naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
U skladu s člankom 11. Uredbe Vijeća
br. 1311/2013 i točkom 12. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2.
prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o
proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom
financijskom upravljanju[2]
te nakon što su se ispitale sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih
sredstava u naslovu 1b, Komisija predlaže aktivaciju instrumenta
fleksibilnosti. Ta aktivacija odnosi se na iznos od 79 785 595 EUR
iznad gornje granice naslova 1b, a namijenjen je dopuni financiranja, u
općem proračunu Europske unije za financijsku godinu 2015., programâ
strukturnih fondova za Cipar, koji bi trebali dobiti dodatna odobrena sredstva
za 2015. u ukupnom iznosu od 100 000 000 EUR.
Odobrena sredstva za plaćanje kojim bi se
pokrila dodatna odobrena sredstva za preuzimanje obveza za Cipar, aktivirana
instrumentom fleksibilnosti u 2014.[3]
i 2015., procjenjuju se na temelju indikativnog profila plaćanja
prikazanog u tablici u nastavku:
(u milijunima EUR,
u sadašnjim cijenama)
 Godina || Odobrena sredstva za plaćanje koja se odnose na aktivaciju instrumenta fleksibilnosti za Cipar u 2014. i 2015.
 2015. || 11,3.
 2016. || 43,7.
 2017. || 73,9.
 2018. || 40,2.
 Ukupno || 169,1.
Točni godišnji iznosi za razdoblje
2016. – 2018. utvrđuju se u nacrtu proračuna za predmetnu
godinu. Ti iznosi izračunavaju se iznad godišnje gornje granice VFO-a za
odobrena sredstva za plaćanje radi izračuna nedodijeljene razlike i
ukupne razlike za plaćanje.
Dvije strane proračunskog tijela
upozoravaju se da se Odluka mora objaviti u Službenom listu Europske unije
prije objave općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu
2015.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o aktivaciji instrumenta fleksibilnosti
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
Uzimajući u obzir
Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog
parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u
proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[4], a posebno njegovu
točku 12.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
budući da:
(1)
Člankom 11. Uredbe Vijeća br. 1311/2013
od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir
za razdoblje 2014. – 2020.[5]
uspostavio se instrument fleksibilnosti do iznosa od 471 milijuna EUR (u
cijenama iz 2011.) godišnje.
(2)
Nakon što su se ispitale sve mogućnosti
preraspodjele odobrenih sredstava u naslovu 1b, čini se da je potrebno
aktivirati instrument fleksibilnosti za dopunu financiranja u općem
proračunu Europske unije za financijsku godinu 2015. iznad gornje granice
naslova 1b, i to u iznosu od 79 785 595 EUR za programe
strukturnih fondova za Cipar, kako bi se Cipru dodijelila dodatna sredstva iz
strukturnih fondova za 2015. u ukupnom iznosu od
100 000 000 EUR.
(3)
Za financijsku godinu 2014. Europski parlament i
Vijeće već su Odlukom od 20. studenoga 2013. aktivirali
instrument fleksibilnosti u cilju financiranja programâ strukturnih fondova za
Cipar u iznosu od 89 330 000 EUR samo u odobrenim sredstvima za preuzimanje
obveza,
(4)
Uzimajući u obzir dopunsku prirodu instrumenta
fleksibilnosti, koji se aktivira iznad gornjih granica VFO-a nakon što su se
ispitale sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava, potrebno je
osigurati dodatna odobrena sredstva za plaćanje kako bi se pokrila dodatna
odobrena sredstva za preuzimanje obveza za Cipar za dvije financijske godine
(2014. i 2015.) na temelju očekivanog profila plaćanja procijenjenog
na 11,3 milijuna EUR u 2015., 43,7 milijuna EUR u 2016.,
73,9 milijuna EUR u 2017. i 40,2 milijuna EUR u 2018. Godišnji iznosi
za svaku godinu u razdoblju 2016. – 2018. moraju se potvrditi u
svakom nacrtu proračuna koji Komisija predstavi u tom razdoblju.
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U općem proračunu Europske unije za
financijsku godinu 2015. instrument fleksibilnosti upotrebljava se za
osiguranje iznosa od 79 785 595 EUR u odobrenim sredstvima za
preuzimanje obveza u naslovu 1b. i 11 315 595 EUR u u odobrenim
sredstvima za plaćanje.
Taj se iznos upotrebljava za dopunu
financiranja programâ strukturnih fondova za Cipar u sklopu naslova 1b.
Plaćanja povezana s financiranjem
strukturnih fondova za Cipar putem instrumenta fleksibilnosti u 2014. i 2015.
iznose 157 800 000 EUR za razdoblje 2016. – 2018. Točni godišnji
iznosi utvrđuju se u nacrtu proračuna za predmetnu godinu kako ih Komisija
predstavi.
Članak 2.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu
Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[2]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[3]               SL L 50, 20.2.2014, str. 19. Odluka Europskog parlamenta
i Vijeća od 20. studenoga 2013. o mobilizaciji instrumenta
fleksibilnosti.
[4]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[5]               SL L 347, 20.12.2013., str. 884.


				|

		52014PC0630

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o upotrebi sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma) /* COM/2014/0630 final - 2014/ () */

			   	OBRAZLOŽENJE
KONTEKST PRIJEDLOGA
1.           Pravila koja se primjenjuju
na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF)
utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu
globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage
Uredbe (EZ) br. 1927/2006[1]
(„Uredba o EGF-u”).
2.           Finska tijela podnijela su
zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma za financijski doprinos iz EGF-a slijedom
otpuštanja u poduzeću STX Finland Oy u Raumi u Finskoj.
3.           Komisija je utvrdila da su
informacije koje je dostavila država članica potpune. Nakon ocjenjivanja
zahtjeva Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u,
donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog
doprinosa iz EGF-a.
SAŽETAK ZAHTJEVA
 Zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a || EGF/2014/008 FI/STX Rauma
 Država članica || Finska
 Predmetna regija/regije (razina NUTS 2) || Zapadna Finska (FI 19)
 Datum podnošenja zahtjeva || 27. 5. 2014.
 Datum potvrde primitka zahtjeva || 10. 6. 2014.
 Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije || 10. 6. 2014.
 Rok za dostavu dodatnih informacija || 22. 7. 2014.
 Rok za dovršetak ocjenjivanja || 14. 10. 2014.
 Intervencijski kriterij || Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u
 Primarno poduzeće || STX Finland Oy u Raumi
 Područje/područja ekonomske djelatnosti (odjeljak NACE Rev. 2)[2] || Odjeljak 30 („Proizvodnja ostalih prijevoznih sredstava”)
 Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača || 0
 Referentno razdoblje (četiri mjeseca): || 7. 11. 2013. – 7. 3. 2014.
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti tijekom referentnog razdoblja (a) || 577
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti prije ili nakon referentnog razdoblja (b) || 57
 Ukupan broj otpuštanja (a + b) || 634
 Ukupan predviđeni broj ciljanih korisnika || 565
 Broj ciljanih mladih osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi) ||  0
 Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR) || 2 265 000
 Proračun za provedbu EGF-a[3] (EUR) || 113 000
 Ukupni proračun (EUR) || 2 378 000
 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR) || 1 426 800
OCJENA ZAHTJEVA
Postupak
4.           Finska tijela podnijela su 27. svibnja
2014. zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma unutar 12 tjedana od datuma na koji su
ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni stavcima od 7. do 9. u
nastavku teksta. Komisija je 10. lipnja 2014. potvrdila primitak
zahtjeva, unutar dva tjedna od dana njegova podnošenja, te je istog dana od
finskih tijela zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije
dostavljene su unutar šest tjedana od zahtjeva. Rok u trajanju od 12 tjedana od
dana primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti
ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa
istječe 14. listopada 2014.
Prihvatljivost zahtjeva
Predmetna poduzeća i korisnici
5.           Zahtjev se odnosi na 634
radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću STX Finland Oy, većina u
brodogradilištu u Raumi, a dio i u većem brodogradilištu tog poduzeća
u Turkuu. Poduzeće STX Finland Oy posluje u gospodarskom području koje
je razvrstano u odjeljak 30 NACE Rev. 2 („Proizvodnja ostalih prijevoznih
sredstava”). Do otpuštanja u predmetnom poduzeću većinom je došlo u
regiji zapadne Finske (FI19) na drugoj razini NUTS-a[4].
Intervencijski kriteriji
6.           Finska tijela podnijela su zahtjev
na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1.
točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je uvjet najmanje 500 radnika
proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom
djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u
poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene
viškom kod dobavljača ili daljnjih proizvođača i/ili
samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću.
7.           Referentno
razdoblje od četiri mjeseca traje od 7. studenoga 2013. do 7. ožujka 2014.
8.           Zahtjev
se odnosi na 577 radnika proglašenih viškom[5] u
poduzeću STX Finland Oy tijekom referentnog razdoblja od četiri
mjeseca.
Izračun broja otpuštanja i
prestanaka djelatnosti
9.           Sva su otpuštanja
izračunata od datuma na koji je poslodavac obavijestio radnika o
otpuštanju ili raskidu ugovora o radu.
Prihvatljivi korisnici
10.         Uz već navedenih 577
radnika, u prihvatljive korisnike spada i 57 radnika koji su proglašeni viškom
nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Svi su ti radnici proglašeni
viškom nakon opće objave o planiranim otpuštanjima od 16. rujna 2013.
Moguće je uspostaviti jasnu uzročno-posljedičnu vezu s
događajem koji je izazvao otpuštanja tijekom referentnog razdoblja.
11.         Ukupni broj prihvatljivih
korisnika stoga iznosi 634.
Veza između otpuštanja i velikih
strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije
12.         Kako bi dokazala vezu
između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske
trgovine nastalih zbog globalizacije, Finska tvrdi da je posljednjih godina
došlo do dramatičnih promjena u svjetskoj pomorskoj industriji. Zbog
iznimno brzog porasta broja narudžbi u razdoblju od 2002. do 2008. otvorena su
nova brodogradilišta, većinom u Aziji. Međutim, zbog svjetske
financijske krize broj narudžbi se u razdoblju između 2007 i 2013.
prepolovio. Zbog smanjenog broja narudžbi i značajnog porasta udjela
azijskih proizvođača na tržištu brodogradnje, u sektoru
trenutačno postoje preveliki proizvodni kapaciteti, zbog čega je
došlo do oštre konkurencije.
13.         U okviru tog trenda tržišni
udio EU-a naglo je opao. Mjereno obujmom proizvodnje, tržišni udio EU-a u
brodogradnji bio je 5 % u prva tri tromjesečja 2013., što predstavlja
pad u odnosu na 13 % u 2007. Ekvivalentni zajednički udio Kine, Južne
Koreje i Japana u prva tri tromjesečja 2013. bio je 86 %, dok je taj
isti udio 2007. bio 77 %.
14.         Broj naručenih novih
plovila u 2012. pao je za 20 % u odnosu na prethodnu godinu, na 24,7 CGT
(kompenzirana bruto tonaža) te predstavlja polovinu ukupnog obujma proizvodnje.
Udio europskih brodogradilišta u narudžbama iznosio je 7,5 % (mjereno u
CGT-u), dok je od 2005. do 2008., europski udio još uvijek je bio 12 – 14 %.
Najveći tržišni udio u 2012. imala je Kina (34,6 %), drugi
najveći Južna Koreja (28,8 %), a treći najveći Japan (17,8 %).
Mjereno vrijednošću narudžbi, vodeći položaj na tržištu
trenutačno ima Južna Korenja, koja je dobila više značajnih narudžbi
u smislu njihove vrijednosti nego njezini konkurenti.
15.         Mjereno obujmom proizvodnje,
europski tržišni udio u brodogradnji u 2012. bio je 4,6 %. Vodeći
položaj na tržištu imali su Kina (41,1 %), Južna Koreja (27,9 %) i
Japan (17,5 %) U pogledu broja narudžbi, u 2012. je europski udio bio 5,8 %.
Kina, kao zemlja s vodećim položajem na tržištu, imala je udio od 35,9 %,
Južna Koreja 30,7 %, a Japan 14,1 %.[6]

16.         U mnogim je azijskim zemljama
brodogradnja postala instrument zapošljavanja na nacionalnoj razini i zarade
stranih valuta. Države stoga podupiru industriju brodogradnje zbog njezina
globalnog karaktera i utjecaja na zapošljavanje. Europa, kolijevka moderne
industrije brodogradnje, stoga je u nepovoljnom položaju zbog niskih troškova
rada u azijskim zemljama. Tradicionalna industrija brodogradnje ne temelji se
na visokoj razini stručnosti, već na organiziranoj, radno intenzivnoj
isporuci kojom se veže značajan kapital, pri čemu važnu ulogu imaju
intenzivnost rada, troškovi sirovih materijala i ulaganje u opremu.
17.         Do danas je zaprimljeno šest
zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a za široko područje brodogradnje[7], od kojih se jedan
temelji na učincima globalizacije na trgovinu, a ostalih pet na
učincima svjetske financijske i gospodarske krize. Od tih su
slučajeva tri povezana s brodogradilištima kao takvima, a ostala tri
povezana su sa strojevima i opremom za brodove.
Događaji zbog kojih dolazi do
otpuštanja i prestanka aktivnosti
18.         Do otpuštanja je došlo zbog
zatvaranja brodogradilišta STX-a u Raumi, a nekoliko radnika izgubilo je posao
i u većem brodogradilištu u Turkuu. Potonje brodogradilište ostaje
otvoreno, ali je u međuvremenu, otkad je podnesen zahtjev za Raumu,
prodano njemačkom Meyer Werftu i državi Finskoj.
Grad Rauma poznat je po brodogradnji od 1945., kad
su u gradu otvorena dva brodogradilišta. Dva finska brodogradilišta koja su
preživjela krizu u brodogradnji u 1970-ih i 1980-ih spojila su se 1992. i
postala novo poduzeće Finnyards Oy. To je brodogradilište 1998. potpalo
pod norvešku upravu i promijenilo ime u Aker Finnyards, a 2009. novi korejski
vlasnici preimenovali su poduzeće u STX Finland Oy.
Tijekom 2000-ih, brodogradilište u Raumi postiglo
je uspjeh svojom specijalizacijom za isporuke putničko-teretnih brodova i
plovila za posebne namjene finskim i međunarodnim kupcima,
uključujući finsku vojsku, finsku graničnu službu, pa čak i
Ministarstvo ribarstva i morskih resursa Namibije.
Brodogradilište je u rujnu 2011. potpisalo pismo
namjere s norveškim poduzećem Eide Marine Semi AS za opremanje, dovršenje
i predaju dvaju servisnih plovila za naftna i plinska područja.  Plovila
su projektirana tako da se njima mogu obavljati različiti zadaci povezani
sa servisiranjem naftnih i plinskih područja u teškim uvjetima na moru u
brazilskom kontinentalnom šelfu. Vrijednost tog ugovora bila je veća od 300
milijuna EUR. Međutim, uvjeti iz pisma namjere nisu bili ispunjeni te je
ulazak brodogradilišta iz Raume na brazilsko tržište u zadnji trenutak
onemogućen.
Korejsko poduzeće STX Group, koje je imalo
vlasništvo nad brodogradilištima u Turkuu i Raumi, zapalo je u teškoće
početkom 2013. Poduzeće STX Offshore & Shipbuilding, koje je u
toj grupaciji bili nadležno za brodogradnju, od vjerovnika je 2013. zatražilo
dobrovoljni sporazum. Sva brodogradilišta STX-a u Europi, uključujući
ono u Raumi, stavljena su na tržište u svibnju 2013., ali nije bilo potencijalnih
kupaca.
Situacija se za brodogradilište u Raumi naizgled
poboljšala u ljeto 2013., kad su STX Finland i Scandlines potpisali pismo
namjere za izgradnju dvaju trajekata za automobile za relaciju od Rostocka do
Gedsera. U poduzeću STX Finland očekivalo se da će na temelju te
narudžbe do 2015. biti popunjeni kapaciteti za zapošljavanje.
Međutim, u rujnu 2013. STX Finland
neočekivano je objavio da će radovi u brodogradilištu u Raumi u
tadašnjem obliku biti obustavljeni te da će se poduzeće
usredotočiti na brodogradilište u Turkuu. Ta je odluka vjerojatno
prouzročena problemima i pregovorima s poduzećem Scandlines.
Konačno, u veljači 2014. objavljena je vijest da su produženi
pregovori s poduzećem Scandlines bili neuspješni.
Nakon zatvaranja brodogradilišta, bez posla je
ostalo 700 zaposlenika poduzeća STX Finland u Raumi i njih 70-ak u Turkuu.
Predviđene posljedice otpuštanja na
lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost
19.         U Raumi je 2013. bilo
registrirano prosječno 3100 nezaposlenih osoba, od kojih su njih više
od 900 bili industrijski radnici. Taj je broj u siječnju 2014.
narastao na 3400. Nakon otpuštanja u STX-u, porast će gotovo za 700, od
čega će biti gotovo 500 industrijskih radnika.
20.         Najniža stopa nezaposlenosti u
regiji, 7,1 %, zabilježena je u 2008. Stopa nezaposlenosti u 2013. bila je
10,0 %, a u siječnju 2014. 11,1 %.  Očekuje se da će
stopa nezaposlenosti porasti za više od dva postotna boda nakon zatvaranja
STX-a.
21.         Najveći dio nezaposlenih
u Raumi (48 %) ima srednjoškolsko obrazovanje. Udio onih koji imaju samo
osnovnoškolsko obrazovanje nešto je manji (34 %), dok ih 8 % ima
najnižu ili nižu razinu tercijarnog obrazovanja. Višu razinu tercijarnog
obrazovanja ima 3 % nezaposlenih. Zbog otpuštanja u STX-u doći
će do značajnog povećanja udjela nezaposlenih sa srednjoškolskim
ili samo osnovnoškolskim obrazovanjem.
22.         Od svih nezaposlenih iz tog
područja, 30 % ih je starije od 55 godina. Sljedeća je
najveća dobna skupina između 45 i 54 godine, s udjelom od 22 %.
Udio nezaposlenih osoba mlađih od 25 godina je 11 %. Među
otpuštenima iz STX-a najviše ih je starijih od 55 godina, odnosno gotovo 250
ljudi. Posao je izgubilo i mnogo radnika u dobnoj skupini između 45 i 54
godine, odnosno više od 200 ljudi. Otpuštenim će radnicima zbog dobi biti
teže pronaći novo zaposlenje, čime se riskira da neki od starijih
radnika odu u prijevremenu mirovinu.
23.         Zbog niskog standarda
obrazovanja u kombinaciji s relativno odmaklom dobi vjerojatno će se
povećati rizik dugotrajne nezaposlenosti. Broj dugotrajno nezaposlenih
povećao se za 23 % između siječnja 2010. i svibnja 2014. U
tom se istom razdoblju broj dugotrajno nezaposlenih osoba starijih od 55 godina
povećao za 42 %. Budući da je najviše radnika koji gube posao u
STX-u u dobnim skupinama starijih od 55 godina i onih između 45 i 54
godine, postoji velik rizik od dugotrajne nezaposlenosti i isključenosti.
24.         Posljedice će se osjetiti
i u Turkuu na jugozapadu Finske jer se ondje očekuje otpuštanje 70-ak
radnika, posebno onih koji su radili na projektiranju brodova za
brodogradilište u Raumi.
25.         Zbog svjetske financijske i
gospodarske krize, koja u toj regiji traje četiri godine, trenutačno
je u regiji oko Turkua stopa nezaposlenosti 12,7 %, odnosno 5,5 postotnih
bodova više nego na početku 2008., dok je taj porast na nacionalnoj razini
4,0 postotnih bodova. Na regiju oko Turkua utjecat će i mogućnost
otpuštanja u sektorima trgovine i usluga.
26.         U vrijeme podnošenja zahtjeva,
STX Finland u Turkuu nije imao novih narudžbi, koje su važne za pomorsku
industriju. U to je vrijeme Mein Schiff 3 bio u fazi opremanja, a Mein Schiff 4
u fazi sklapanja po blokovima. Prvi će biti predan brodogradilištu TUI do
ljeta 2014., a drugi u proljeće 2015. Zbog financijskih problema vlasnika,
brodogradilište u Turkuu nije uspijevalo privući nove narudžbe. To će
se vjerojatno promijeniti s novim vlasnicima i već se očekuju nove
narudžbe.
27.         Na opći ciklički
položaj poduzeća na jugozapadu Finske utječu stroži uvjeti vanjskog
financiranja i smanjenje trgovine s Rusijom. Tehnološka industrija u toj regiji
(gdje je Nokia ranije bila najsnažnije poduzeće) izgubila je dio svojeg
udjela na nacionalnoj razini.
Ciljani korisnici i predložena djelovanja
Ciljani korisnici
28.         Predviđa se da će u
mjerama sudjelovati 565 ciljanih radnika. Raščlamba ciljanih radnika po
spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:
 Kategorija || Broj ciljanih korisnika
 Spol: || muškarci: || 496 || (87,79 %)
   || Žene: || 69 || (12,21 %)
 Državljanstvo: || Državljani zemalja EU-a: || 565 || (100,00 %)
   || Državljani zemalja izvan EU-a: || 0 || (0,00 %)
 Dobna skupina: || 15 – 24 godine: || 7 || (1,24 %)
   || 25 – 29 godina: || 28 || (4,96 %)
   || 30 – 54 godine: || 294 || (52,04 %)
   || 55 – 64 godine: || 234 || (41,42 %)
   || preko 64 godine: || 2 || (0,35 %)
Prihvatljivost predloženih djelovanja
29.         Finska planira tri vrste mjera
za otpuštene radnike na koje se odnosi ovaj zahtjev: i. pomoć pri prelasku
na novo radno mjesto, ii. pomoć za pokretanje vlastitog posla i iii.
omogućavanje osposobljavanja i obrazovanja. Kombinacijom sljedećih
mjera oblikuje se usklađen paket usluga prilagođenih potrebama s
ciljem ponovnog uključivanja otpuštenih radnika na tržište rada:
30.         Poučavanje i druge
pripremne mjere: Nezaposlenim se radnicima može pomoći pri traženju
posla savjetovanjem, posjetima sajmovima poslova te pružanjem pomoći pri
prijavama za radna mjesta i sastavljanju životopisa. Te će se usluge
pružati skupinama različitih veličina. Ovisno o skupini,
osposobljavanje će trajati između 5 i 20 dana. Za skupine se
organizira i detaljno profesionalno usmjeravanje, s naglaskom na interakciji i
radnoj praksi. To poučavanje može trajati do 40 dana. Pojedinci ili
skupine mogu dobiti „trenere za posao”, koji mogu funkcionirati kao
sparing-partneri pri traženju posla i kao mentori za poslodavce i zaposlenike
pri početku novog radnog odnosa. Godišnje se po tražitelju zaposlenja može
pružiti do 50 sati rada s „trenerima”.
Radnicima je dostupan i širok raspon stručnih
ocjenjivanja, na kojima se, primjerice, može ocijeniti radna sposobnost
pojedinca, uključujući zdravstvene aspekte, stručnost i strukovne
vještine ili poduzetničke vještine i potencijal radnika.
Tražitelji zaposlenja mogu dobiti priliku za
provođenje probnih osposobljavanja, na kojima mogu testirati svoju
sposobnost u različitim područjima tijekom probnog razdoblja od oko
deset dana.
31.         Usluge zapošljavanja i
poslovne usluge na Uslužnoj točki: Otpušteni radnici imaju pristup
Uslužnim točkama, na kojima dobivaju potporu tijekom faze provedbe.
Uslužne točke organizirane su tako da se na njima dotičnim radnicima
od samog početka pruža usluga na dubljoj osobnoj razini nego što bi je
državni ured za zapošljavanje inače mogao pružiti. S posebnom se
pozornošću osigurava da nijedan radnik ne bude dugotrajno nezaposlen.
32.         Osposobljavanje i ponovno
osposobljavanje : Cilj je mjera osposobljavanja stjecanje temeljnih
strukovnih kvalifikacija u industriji s visokom stopom zapošljavanja; svrha je
trajnog osposobljavanja poboljšati postojeće kompetencije te usmjeriti
osobe bez konkretnog plana za buduću karijeru te im omogućiti
pripremno osposobljavanje za tržište rada. Osposobljavanje je osmišljeno po
mjeri ciljne skupine, a tečajevi mogu uključivati podizanje
stručnosti za sektor ICT-a, upravljanje projektima, kvalitetom i financijama
i razvijanje poslovnih vještina. Strukovno osposobljavanje za tržište rada
uglavnom ima za cilj kvalificiranje; za odgovarajuće tražitelje zaposlenja
omogućit će se obrazovanje povezano s pokretanjem novog
poduzeća.
33.         Promicanje poduzetništva te
osposobljavanje i stručne usluge: Promicanje poduzetništva
započinje osposobljavanjem potencijalnih budućih poduzetnika za
tržište rada. Osim toga, novim se poduzetnicima nude savjetovanje i potpora te
bespovratna sredstva za početak poslovanja. Oni koji planiraju pokrenuti
svoj posao mogu se okušati u poduzetništvu, primjerice praksom u
postojećem poduzeću. Određena bespovratna sredstva za
početak poslovanja mogu se namijeniti za dnevne troškove novih poduzetnika
u ranim fazama pokretanja novog poduzeća. Najduže je dopušteno trajanje
takvih bespovratnih sredstava 18 mjeseci.
34.         Istraživanje poduzeća:
Istraživanje o radnim mjestima u regiji oko Raume provest će se u suradnji
s predstavnicima poduzećima i industrije u Raumi. Istraživanjem će se
dobiti najnovije informacije o potrebama poduzeća za osobljem. S
pomoću prikupljenih informacija, ciljani radnici koji traže zaposlenje
mogu se usmjeriti u pravome smjeru te se mogu izraditi planovi i pripreme za
potrebna osposobljavanja. Godišnje će se provesti oko 500 razgovora.
35.         Subvencije za plaće:
Subvencije se mogu dodijeliti poslodavcima iz javnog i privatnog sektora koji
budu voljni zaposliti ciljane radnike i osigurati da im se isplaćuje
razumna plaća te da dobiju sve potrebne oblike potpore i osposobljavanja
na radnome mjestu dok se uhodavaju u nepoznat posao. Samim radnicima može biti
izdana kartica kojom se potencijalnom novom poslodavcu dodjeljuje subvencija za
plaću. Iznos i trajanje su fiksni i određeni prema stručnosti i
potrebama radnika. Unatoč činjenici da ne postoji najkraće
propisano trajanje, Finska dodaje da je trajanje te mjere obično tri
mjeseca. Kad je korisnik mladi tražitelj posla, trajanje se može skratiti na
mjesec dana ili dva tjedna.
36.         Naknade za putne troškove,
troškove smještaja i troškove selidbe: Tražitelju zaposlenja može se
odobriti naknada za putne troškove nastale tijekom traženja posla ili putne
troškove i troškove smještaja nastale zbog sudjelovanja na osposobljavanju s
ciljem promicanja zaposlenja. Može se odobriti i kompenzacija za troškove selidbe
nastale zbog prihvaćanja zaposlenja na udaljenosti većoj od 43 km.
S pomoću tih naknada potaknut će se ljude koji su izgubili posao da
potraže novo zaposlenje čak i na većem zemljopisnom području.
37.         Ovdje opisana predložena
djelovanja predstavljaju aktivne mjere na tržištu rada u okviru prihvatljivih
djelovanja utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Ta djelovanja ne
zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite.
38.         Finska nadležna tijela
dostavila su zatražene podatke o djelovanjima koja su obvezna za predmetno
poduzeće na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora.
Potvrdila su da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te
mjere.
Predviđeni proračun
39.         Predviđeni ukupni
troškovi iznose 2 378 000 EUR, u što su uključeni izdaci za
usluge prilagođene potrebama u iznosu od 2 265 000 EUR i
izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te
kontrole i izvješćivanja u iznosu od 113 000 EUR.
40.         Ukupan
financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 426 800 EUR (60 %
ukupnih troškova).
 Djelovanja || Predviđeni broj sudionika || Predviđeni trošak po sudioniku (u EUR)[8] || Predviđeni ukupni troškovi (u EUR)[9]
 Usluge prilagođene potrebama (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)
 Poučavanje i druge pripremne mjere || 405 || 400 || 162 000
 Usluge zapošljavanja i poslovne usluge na Uslužnoj točki || 550 || 360 || 200 000
 Osposobljavanje i ponovno osposobljavanje || 208 || 4 900 || 1 016 000
 Promicanje poduzetništva te osposobljavanje i stručne usluge || 60 || 6 000 || 360 000
 Bespovratna sredstva za početak poslovanja || 30 || 6 000 || 180 000
 Istraživanje poduzeća || 550 || 45 || 25 000
 Međuzbroj (a): || – || 1 943 000
 (85,78 %)
 Naknade i poticaji (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
 Subvencije za plaće || 62 || 5 000 || 310 000
 Naknade za putne troškove, troškove smještaja i troškove selidbe || 80 || 150 || 12 000
 Međuzbroj (b): || – || 322 000
 (14,22 %)
 Djelovanja na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u
 1. Aktivnosti pripreme || – || 2 500
 2. Upravljanje || – || 73 000
 3. Informiranje i promidžba || – || 25 000
 4. Kontrola i izvješćivanje || – || 12 500
 Međuzbroj (c): || – || 113 000
 (4,75 %)
 Ukupni troškovi (a + b + c): || – || 2 378 000
 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova) || – || 1 426 800
41.         Troškovi djelovanja
utvrđenih u prethodnoj tablici kao djelovanja na temelju članka 7.
stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne prelaze 35 % ukupnih
troškova za usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama. Finska
tijela potvrdila su da ta djelovanja ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih
korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.
42.         Finska tijela potvrdila su da
troškovi ulaganja za samozapošljavanje, i pokretanje posla neće prelaziti 15 000
EUR po korisniku.
Razdoblje prihvatljivosti izdataka
43.         Finska tijela započela su
s pružanjem usluga prilagođenih potrebama ciljanim korisnicima 15. siječnja 2014.
Izdaci za djelovanja iz točaka 29. – 37. stoga su
prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 15. siječnja 2014.
do 27. svibnja 2016.
44.         Finska tijela počela su
stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 15. siječnja 2014.
Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te
kontrole i izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz
EGF-a od 15. siječnja 2014. do 27. studenoga 2016.
Komplementarnost s djelovanjima koja se
financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije
45.         Potrebno nacionalno
sufinanciranje osigurat će se većinom iz sredstava javnih službi za
zapošljavanje u administrativnom odjelu Ministarstva zapošljavanja i
gospodarstva. Neke će se usluge sufinancirati kao troškovi poslovanja
Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za
zapošljavanje i gospodarski razvoj. Tehnička podrška sufinancirat će
se kao troškovi poslovanja Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva i Centara
za gospodarski razvoj, promet i okoliš. Nastojat će se osigurati
nacionalno pretfinanciranje za sva djelovanja i zadaće kako bi se
omogućilo da se aktivnosti s potporom iz EGF-a pokrenu što je brže i
učinkovitije moguće u očekivanju zatraženog financiranja iz
EGF-a.
46.         U okviru novog programskog
razdoblja ESF-a u pripremi je nacionalni paket mjera pod nazivom „Modeli
između poduzeća poslodavca i poduzeća koje reže troškove”. Cilj
je tog skupa mjera dopuniti i razviti aktivnosti povezane s nacionalnim
strukturnim promjenama i sigurnošću u promjenjivim okolnostima. Glavna je
svrha nacionalne koordinacije povećanje djelotvornosti i
učinkovitosti i izbjegavanje preklapanja, uzimajući u obzir
regionalnu aktivnost ESF-a i iskustva iz prijašnjih programskih razdoblja.
Namjera je, među ostalim, pokrenuti zajednički razvoj proizvoda,
identificirati dobre i loše prakse, poboljšati komunikaciju i zadržati dobre
rezultate projekata. Upravljačko tijelo EGF-a pratit će te aktivnosti
kako bi ih dobro iskoristilo za buduće zahtjeve podnesene EGF-u.
47.         Finska su tijela potvrdila da
se za prethodno navedene mjere za koje se dodjeljuje financijski doprinos iz
EGF-a neće dodijeliti financijski doprinos i iz drugih financijskih
instrumenata Unije te su dostavila opis sustava koji će se koristiti u tu
svrhu.
Postupci za savjetovanje s ciljanim
korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i
regionalnim tijelima
48.         Finska tijela navela su da je
u dogovoru s predstavnicima uključenih socijalnih partnera i raznim drugim
dionicima sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama.
49.         Savjetovanje se održalo i
održava se i dalje u obliku radne skupine koju je sastavilo Ministarstvo
zapošljavanja i gospodarstva upravo s ciljem pronalaska rješenja za radnike
otpuštene iz poduzeća STX Finland. U radnoj su skupini predstavnici Centra
za gospodarski razvoj, promet i okoliš za Satakuntu, Centra za gospodarski
razvoj, promet i zaštitu okoliša za jugozapadnu Finsku, Ureda za zapošljavanje
i gospodarski razvoj za Satakuntu, Grada Raume i socijalnih partnera,
Vijeća finskih industrijskih sindikata (uključujući sindikat
Pro, Sindikat finskih radnika u metalnoj industriji, Akademske inženjere i
arhitekte u Finskoj, Federaciju profesionalnog i rukovodećeg osoblja YTN i
sindikat profesionalnih inženjera Finske) i Saveza finskih tehnoloških
industrija , kao i predstavnici poduzeća STX Finland.
Sustavi upravljanja i kontrole
50.         Zahtjev sadržava opis sustava
upravljanja i kontrole kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih
tijela. Finska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom
upravljati Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva, koje upravlja i ESF-om.
Isto ministarstvo djeluje i kao potvrdno tijelo. Postoji oštra podjela dužnosti
i izvještavanja o odnosima između odijela odgovornih za ove dvije
funkcije. Upravljačke djelatnosti za EGF dodijeljene su Odjelu
zapošljavanja i poduzetništva, a one za ESF dodijeljene su Regionalnom odjelu.
Djelatnosti potvrđivanja za oba Fonda dodijeljene su Jedinici za ljudske
resurse i administraciju. Ministarstvo je pripremilo priručnik u kojem se
detaljno navode postupci koje treba slijediti.
51.         Tijelo odgovorno za revizije
jest nezavisna jedinica za unutarnju reviziju, koja djeluje u sklopu Tajništva.
Djelatnosti koje se odnose na nadzor i reviziju također su uključene
u raspon djelatnosti upravljačkih i potvrdnih tijela.
Obveze predmetne države članice
52.         Finska tijela dostavila su sva
potrebna jamstva u vezi sa sljedećim:
–
u pristupu predloženim djelovanjima i njihovoj
provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i
nediskriminacije,
–
ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim
zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,
–
poduzeće koje otpušta radnike nakon otpuštanja
nastavilo je s radom; djelovalo je u skladu s pravnim obvezama kojima se
uređuju viškovi radnih mjesta te se u skladu s njima pobrinulo za svoje
radnike;
–
predloženim mjerama pružit će se potpora
pojedinačnim radnicima i neće se upotrebljavati za restrukturiranje
poduzeća ili sektora;
–
za predložena djelovanja neće se primati
financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te
će se spriječiti dvostruko financiranje,
–
predložena djelovanja nadopunjavat će se
djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova;
–
financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu
s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
Proračunski prijedlog
53.         Sredstva EGF-a ne prelaze
najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.) kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski
okvir za razdoblje 2014. – 2020.[10]
54.         Nakon što je proučila
zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1.
Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja
i predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja
financijskog doprinosa za zahtjev upotrijebe sredstva iz EGF-a u iznosu od 1 426 800 EUR,
što predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih djelovanja.
55.         Predloženu odluku o upotrebi
sredstava iz EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i
Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucijskog
sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta,
Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u
proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju.[11]
Povezani akti
56.         Istodobno s podnošenjem ovog
prijedloga odluke o upotrebi sredstava iz EGF-a, Komisija će Europskom
parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 1 426 800 EUR
u odgovarajuću proračunsku liniju.
57.         Komisija će istodobno s
donošenjem navedenog prijedloga odluke o upotrebi sredstava iz EGF-a
provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti
na snagu na dan na koji Europski parlament i Vijeće donesu predloženu
odluku o upotrebi sredstava iz EGF-a.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o upotrebi sredstava iz Europskog fonda za
prilagodbu globalizaciji, u skladu s točkom 13.
Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini,
suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju
(zahtjev EGF/2014/008 FI/STX Rauma)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013
Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom
fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage
Uredbe (EZ) br. 1927/2006[12],
a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
djelujući u skladu s postupkom
utvrđenim točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013.
između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj
disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom
upravljanju[13],
budući da:
(1)       Europski fond za prilagodbu
globalizaciji (EGF) uspostavljen je u cilju pružanja potpore radnicima koji su
proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom
djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine
uzrokovanih globalizacijom, kao posljedica nastavka svjetske financijske i
gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009[14] ili kao posljedica
nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se
ponovno uključe u tržište rada.
(2)       EGF ne premašuje maksimalni
godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[15]
(3)       Finska je 27. svibnja 2014.
podnijela zahtjev za upotrebu sredstava iz EGF-a u vezi s otpuštanjima[16] u poduzeću STX
Finland Oy u Raumi u Finskoj te ga je dopunila dodatnim podacima kako je
predviđeno člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013.
Taj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za utvrđivanje financijskog
doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe (EU)
br. 1309/2013.
(4)       Stoga bi trebalo upotrijebiti
sredstva iz EGF-a u cilju osiguravanja financijskog doprinosa u iznosu od 1 426 800 EUR
za zahtjev koji je podnijela Finska,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U okviru općeg proračuna Europske
unije za financijsku godinu 2014. osigurava se 1 426 800 EUR iz
EGF-a u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i za plaćanje.
Članak 2.
Ova se Odluka
objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[2]               Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni
Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o
posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006.,
str. 1.).
[3]               U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe
(EU) br. 1309/2013.
[4]               Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga
2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i
Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za
statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu
regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).
[5]               U smislu članka 3. točke (a) Uredbe
o EGF-u.
[6]               Izvor: Praćenje tržišta 1-3Q/2013 udruge Sea
Monitoring
[7]               To su: EGF/2010/001 DK/Nordjylland COM(2010)451; EGF/2010/006
PL/Cegielski-Poznan COM(2010)631; EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard COM(2011)251;
EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard COM(2012)272; EGF/2011/019 ES/Galicia Metal
COM(2012)451, i trenutačni predmet EGF/2014/008 FI/STX Rauma.
[8]               Kako bi se izbjegle decimale, predviđeni troškovi
po radniku su zaokruženi. Međutim, zaokruživanje ne utječe na ukupni
trošak pojedine mjere, koji je isti kao u zahtjevu koji je podnijela Finska.
[9]               Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.
[10]             SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[11]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[12]             SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[13]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[14]             SL L 167, 29.6.2009., str. 26.
[15]             SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[16]             U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o
EGF-u.


				|

		52015PC0003

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zrakoplovstvu između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji /* COM/2015/03 final - 2015/0003 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
 1)      Kontekst prijedloga
 110 || ·                   Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi / opći kontekst Euro-mediteranski sporazum o zrakoplovstvu između Europske unije, njezinih država članica i Hašemitske Kraljevine Jordana dogovoren je na temelju Odluke Vijeća donesene u listopadu 2007. kojom se odobrava početak pregovora. Sporazum je potpisan 15. prosinca 2010.
 120 || Republika Hrvatska pristupila je Europskoj uniji 1. srpnja 2013. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja, Hrvatska se obvezala pristupiti sporazumima koje su države članice i Unija sklopile ili potpisale s jednom ili više trećih zemalja ili s međunarodnom organizacijom. Dogovoren je protokol koji će sadržavati sve potrebne jezične prilagodbe Sporazuma koje proizlaze iz pristupanja Hrvatske Europskoj uniji. U skladu s gore navedenim člankom 6. stavkom 2. te člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 5. UFEU-a, odlukom […] odobreno je potpisivanje Protokola i on je potpisan dana [….] Protokol sada treba odobriti na temelju članka 100. stavka 2. i članka 218. stavka 6. točke (a) UFEU-a u vezi s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju.
 130 || ·                   Postojeće odredbe u području obuhvaćenom prijedlogom Odredbama Protokola zamjenjuju se ili dopunjuju odredbe Euro-mediteranskog sporazuma o zrakoplovstvu između Europske unije, njezinih država članica i Hašemitske Kraljevine Jordana.
 140 || ·                   Sukladnost s ostalim politikama i ciljevima Unije Sporazum s Jordanom sastavni je dio okvira za vanjsku zrakoplovnu politiku Unije utvrđenog Komunikacijom Komisije COM(2005) 79: „Razvitak programa za vanjsku zrakoplovnu politiku Zajednice” i nedavno preispitanog Komunikacijom Komisije COM(2012) 556: „Vanjska zrakoplovna politika EU-a – budući izazovi” te odgovarajućim zaključcima Vijeća.
 2)      Savjetovanje s dionicima i procjena učinka
   || ·                                            Savjetovanje s dionicima
 211 || Metode savjetovanja, glavni ciljni sektori i opći profil ispitanika Nije primjenjivo.
 212 || Sažetak odgovora i njihovo uvažavanje Nije primjenjivo.
 3)      PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 305 || ·                   Sažetak predloženih mjera Protokolom se osigurava potrebna izmjena Euro-mediteranskog sporazuma o zrakoplovstvu između Europske unije, njezinih država članica i Hašemitske Kraljevine Jordana nakon pristupanja Hrvatske EU-u 1. srpnja 2013.
 310 || ·                   Pravna osnova Članak 100. stavak 2. i članak 218. stavak 6. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju.
 4)      Posljedice za proračun
 409 || Ne postoje nikakve posljedice za proračun Unije.
 5)      DODATNI PODACI
 570 || ·                   Detaljno obrazloženje prijedloga Od Vijeća se zahtijeva da odobri Protokol o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zrakoplovstvu između Europske unije, njezinih država članica i Hašemitske Kraljevine Jordana.
2015/0003 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih
država članica, Protokola o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o
zrakoplovstvu između Europske unije i njezinih država članica, s
jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo
u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u
obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov
članak 100. stavak 2. i članak 218. stavak 6.
točku (a),
uzimajući u
obzir Akt o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 6.
stavak 2. drugi podstavak,
uzimajući u
obzir prijedlog Europske komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta[1],

budući da:
(1)       U skladu s Odlukom
Vijeća 2014/…/EU[2],
potpisan je Protokol o izmjeni Euro-mediteranskog sporazuma o zrakoplovstvu
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir
pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (dalje u tekstu: „Protokol”),
podložno njegovu sklapanju.
(2)       Protokol bi trebalo odobriti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Protokol o izmjeni Euro-mediteranskog
sporazuma o zrakoplovstvu između Europske unije i njezinih država
članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane,
kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, ovime
se odobrava u ime Europske unije i njezinih država članica[3].
Članak 2.
Predsjednik Vijeća ovlašćuje se
imenovati osobu ili osobe koje će biti ovlaštene da u ime Europske unije i
njezinih država članica polože ispravu o odobrenju predviđenu
člankom 3. Protokola.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL C , , str. .
[2]               SL L […], […], str. […].
[3]               Tekst Protokola
objavljen je u Službenom listu Europske unije SL L ............, zajedno s
odlukom o njegovu potpisivanju.


				|

		52015PC0153

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje Europska unija treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora EU-a i EFTA-e o zajedničkom provozu u vezi s donošenjem Odluke o izmjeni Konvencije o zajedničkom provoznom postupku /* COM/2015/0153 final - 2015/0078 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1. Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi
Europska zajednica i zemlje EFTA-e potpisale
su 20. svibnja 1987. Konvenciju o zajedničkom provoznom postupku
(„Konvencija”).
Zbog pristupanja bivše jugoslavenske republike
Makedonije Konvenciji potrebno je uvesti u tekst Konvencije nova jezična
upućivanja koja se odnose na tu zemlju. Osim toga, potrebno je na
odgovarajući način izmijeniti isprave o jamstvu gdje god se spominju
ugovorne stranke Konvencije.
Cilj je donijeti zajedničko stajalište
EU-a o nacrtu Odluke br. 3/2015 Zajedničkog odbora EU-a i EFTA-e o
zajedničkom provozu kojom se izmjenjuje Konvencija.
1.2. Opći kontekst
Konvencijom su utvrđene mjere kojima se
olakšava kretanje robe između Europske unije, Republike Islanda,
Kraljevine Norveške, Švicarske Konfederacije i Republike Turske.
Bivša jugoslavenska republika Makedonija
formalno je izrazila želju pristupiti Konvenciji nakon što je ispunila pravne i
strukturne zahtjeve te zahtjeve u pogledu informacijskih tehnologija koji su
preduvjet pristupanju.
Nakon što je bivša jugoslavenska republika
Makedonija ispunila sve preduvjete te nakon što je pozvana na pristupanje i
nakon što je položila ispravu o pristupanju, potrebno je izmijeniti Konvenciju
novim jezičnim upućivanjima na makedonskom jeziku i
odgovarajućim prilagodbama isprava o jamstvu. Te će se izmjene uvesti
i primjenjivati od prvog dana uporabe sustava zajedničkog provoza u bivšoj
jugoslavenskoj republici Makedoniji.
1.3. Postojeće odredbe u području
obuhvaćenom prijedlogom
Nema postojećih odredbi u području
obuhvaćenom prijedlogom.
1.4. Sukladnost s ostalim politikama i
ciljevima Unije
Nije primjenljivo.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA
2.1. Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
Metode savjetovanja, glavni ciljni sektori i
opći profil ispitanika
Savjetovanje, uključujući odobrenje
nacrta Odluke br. 3/2015 Zajedničkog odbora EU-a i EFTA-e o
zajedničkom provozu kojom se izmjenjuje Konvencija, održano je s državama
članicama u okviru Odbora za Carinski zakonik, odsjeka za carinski status
i provoz te s ugovornim strankama Konvencije u okviru radne skupine EU-a i
EFTA-e o „zajedničkom provozu”.
Sažetak odgovora i njihovo uvažavanje
Pozitivno mišljenje.
Prikupljanje i primjena stručnog znanja
Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim
stručnjacima.
2.2. Procjena učinka
Pristupanje Konvenciji može se razmotriti u
okviru pretpristupne strategije bivše jugoslavenske republike Makedonije u
odnosu na Europsku uniju. Dovest će do usklađivanja pravne
stečevine u provoznom području. Uvođenjem zajedničkog
provoza u bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju kao alternativu za postupak
TIR dodatno će se olakšati provoz, smanjiti troškovi te otvoriti
mogućnost povećanja trgovine.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
3.1. Sažetak predloženog djelovanja
Zbog pristupanja bivše jugoslavenske republike
Makedonije Konvenciji potrebno je uvesti nova jezična upućivanja koja
se odnose na tu zemlju kako bi se omogućila provedba zajedničkog
provoznog postupka među ugovornim strankama.
Odsjek za carinski status i provoz u okviru
Odbora za Carinski zakonik te radna skupina EU-a i EFTA-e o „zajedničkom
provozu” odobrili su nacrt odluke.
Komisija se poziva da pisanim postupkom odobri
ovaj nacrt Odluke radi njegova podnošenja Vijeću na utvrđivanje
zajedničkog stajališta kako bi Zajednički odbor EU-a i EFTA-e za
zajednički provoz mogao konačno donijeti tu Odluku.
3.2. Pravna osnova
Članak 15. Konvencije od 20. svibnja
1987. o zajedničkom provoznom postupku.
3.3. Načelo supsidijarnosti
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Europske unije (zajednička trgovinska politika) i stoga ga nije potrebno
razmotriti s obzirom na načelo supsidijarnosti (članak 5. stavak 3.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije).
3.4. Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti zbog sljedećeg:
            Oblik predloženog djelovanja
jedini je mogući oblik.
            Oblik predloženog djelovanja ne
uključuje financijski trošak.
3.5. Izbor instrumenata
Predloženi instrumenti: odluka.
Ne postoji drugi prikladan instrument.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Prijedlog ne utječe na proračun
EU-a.
5.           NEOBVEZNI DIJELOVI
Pojednostavnjenje
Prijedlogom se
predviđa pojednostavnjenje administrativnih postupaka za javna tijela i
pojednostavnjenje administrativnog postupka za privatne osobe.
Prijedlogom se uvodi samo
jedan zajednički provozni postupak za sve ugovorne stranke Konvencije.
Zajedničkim provoznim
postupkom omogućuje se odobravanje pojednostavnjenjâ za privatne osobe.
2015/0078 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje Europska unija treba
zauzeti u okviru Zajedničkog odbora EU-a i EFTA-e o zajedničkom
provozu u vezi s donošenjem Odluke o izmjeni Konvencije o zajedničkom
provoznom postupku
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4., u vezi s
člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Člankom 15.a
Konvencije između Europske ekonomske zajednice, Republike Austrije,
Republike Finske, Republike Islanda, Kraljevine Norveške, Kraljevine Švedske i
Švicarske Konfederacije o zajedničkom provoznom postupku[1] („Konvencija”)
omogućuje se da treća zemlja postane ugovorna stranka Konvencije
nakon što Zajednički odbor uspostavljen tom Konvencijom donesene odluku o
pozivanju te zemlje.
(2)       Člankom 15.
Konvencije Zajednički odbor EU-a i EFTA-e ovlašćuje se za preporuku i
donošenje odluka o izmjenama Konvencije i njezinih dodataka.
(3)       Bivša jugoslavenska republika
Makedonija formalno je izrazila želju pridružiti se sustavu zajedničkog
provoza.
(4)       Nakon što je ispunila osnovne
pravne i strukturne zahtjeve te zahtjeve u pogledu informacijskih tehnologija
koji su preduvjet pristupanju te nakon formalnog postupka pristupanja, bivša jugoslavenska
republika Makedonija može pristupiti Konvenciji.
(5)       Zbog proširenja sustava
zajedničkog provoza bit će potrebne određene izmjene Konvecije.
Te se izmjene odnose na nova jezična upućivanja na makedonskom jeziku
i na odgovarajuće prilagodbe isprava o jamstvu.
(6)       Predložene izmjene
predstavljene su i o njima se raspravljalo u okviru radne skupine EU-a i EFTA-e
o „zajedničkom provozu” i „pojednostavnjenju formalnosti u trgovini robom”
te je tekst preliminarno odobren.
(7)       Stajalište Unije o predloženim
izmjenama trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu Odluke,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje Unija treba zauzeti u okviru
Zajedničkog odbora EU-a i EFTA-e o zajedničkom provozu temelji se na
nacrtu Odluke priloženom ovoj Odluci.
Predstavnici Unije u okviru Zajedničkog
odbora EU-a i EFTA-e mogu se dogovoriti o manjim izmjenama nacrta Odluke.
Članak
2.
Nakon njezina donošenja Odluka
Zajedničkog odbora EU-a i EFTA-e o zajedničkom provozu objavljuje se
u Službenom listu Europske unije.
Članak
3.
Ova Odluka stupa na snagu 1. lipnja 2015.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 226, 13.8.1987., str. 2.
Nacrt
prijedloga Odluke br. .../2015
Zajedničkog odbora EU-a i EFTA-e o zajedničkom provozu kojom se
izmjenjuje Konvencija o zajedničkom provoznom postupku
ZAJEDNIČKI ODBOR,
uzimajući u obzir Konvenciju od
20. svibnja 1987. o zajedničkom provoznom postupku[1], a posebno njezin
članak 15. stavak 3. točku (a),
budući da:
(1) Bivša jugoslavenska republika Makedonija
izrazila je želju pristupiti Konvenciji od 20. svibnja 1987. o
zajedničkom provoznom postupku („Konvencija”) te je pozvana na pristupanje
Odlukom br. …/2015 od ………. 2015.* Zajedničkog odbora uspostavljenog
Konvencijom.
(2) U skladu s tim, u tekstu Konvencije koji
se odnosi na upućivanja potrebno je umetnuti upućivanja na
makedonskom jeziku po odgovarajućem redoslijedu.
(3) Primjena ove Odluke trebala bi biti
povezana s datumom pristupanja bivše jugoslavenske republike Makedonije
Konvenciji.
(4) Kako bi se omogućilo korištenje
obrascima jamstva tiskanima u skladu s kriterijima na snazi prije datuma
pristupanja bivše jugoslavenske republike Makedonije, trebalo bi utvrditi
prijelazno razdoblje tijekom kojeg bi se tiskani obrasci, uz određene
prilagodbe, mogli nastaviti upotrebljavati.
(5) Stoga bi Konvenciju trebalo na
odgovarajući način izmijeniti,
DONIO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Dodatak III. Konvenciji o zajedničkom
provoznom postupku mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Odluci.
Članak 2.
1. Ova se Odluka primjenjuje od 1. lipnja
2015. [
2. Obrasci koji se temelje na predlošcima
obrazaca iz priloga C1., C2., C3., C4., C5. i C6. Dodatku III. na snazi od
1. prosinca 2012. mogu se i dalje upotrebljavati do 1. svibnja 2016.,
uz uvjet da se izvrše potrebne geografske prilagodbe i prilagodbe povezane s
adresom za dostavu ili ovlaštenim zastupnikom.
Sastavljeno u Bruxellesu ………. 2015.
                                                                        Za
Zajednički odbor
Predsjednik
PRILOG
1. U Prilogu B1., u polju 51. između
Latvije i Malte umeće se sljedeća alineja:
–  MK      bivša jugoslavenska republika
Makedonija
2. U Prilogu B6. Glava III. mijenja se
kako slijedi:
2.1. U prvom dijelu tablice „Valjanost
ograničena – 99200” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Ограничено
важење
2.2. U drugom dijelu tablice „Oslobođeno
– 99201” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Изземање
2.3. U trećem dijelu tablice
„Alternativni dokaz – 99202” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Алтернативен
доказ
2.4. U četvrtom dijelu tablice „Razlike:
carinarnica kojoj je roba podnesena… (naziv i zemlja) – 99203” prije MT
umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Разлики:
Испостава
каде стоките
се ставени на
увид …… (назив и
земја)
2.5. U petom dijelu tablice „Izlaz
iz……………………..podliježe ograničenjima ili pristojbama na temelju
Uredbe/Direktive/Odluke br. … – 99204” prije MT umeće se sljedeća
alineja:
–  MK    Излез
од …………предмет
на
ограничувања
или давачки
согласно
Уредба/Директива/Решение
№ …….
2.6. U šestom dijelu tablice „Oslobođeno
od propisanog plana puta – 99205” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Изземање од
пропишан
правец на
движење
2.7. U sedmom dijelu tablice „Ovlašteni
pošiljatelj – 99206” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Овластен
испраќач
2.8. U osmom dijelu tablice „Oslobođeno
potpisa – 99207” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Изземање од
потпис
2.9. U devetom dijelu tablice „ZABRANJENO
ZAJEDNIČKO JAMSTVO – 99208” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
ЗАБРАНА ЗА
УПОТРЕБА НА
ОПШТА
ГАРАНЦИЈА
2.10. U 10. dijelu tablice „NEOGRANIČENA
UPORABA – 99209” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
УПОТРЕБА БЕЗ
ОГРАНИЧУВАЊЕ
2.11. U 11. dijelu tablice „Izdano naknadno –
99210” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Дополнително
издадено
2.12. U 12. dijelu tablice „Razni – 99211”
prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Различни
2.13. U 13. dijelu tablice „Rasuto – 99212”
prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK    Рефус
2.14. U 14. dijelu tablice „Pošiljatelj –
99213” prije MT umeće se sljedeća alineja:
–  MK
Испраќач

3. Prilog C1. zamjenjuje se sljedećim tekstom:
PRILOG C1.
ZAJEDNIČKI
PROVOZNI POSTUPAK / PROVOZNI POSTUPAK ZAJEDNICE
ISPRAVA
O JAMSTVU
POJEDINAČNO
JAMSTVO
I. Obveza jamca
1. Niže potpisana osoba[2]   ……………..s boravištem u[3]    ……… ovime
zajednički i solidarno jamči u jamstvenom uredu u .................do
najvišeg iznosa od………u korist Europske unije (koju čine Kraljevina
Belgija, Republika Bugarska, Češka Republika, Kraljevina Danska, Savezna
Republika Njemačka, Republika Estonija, Irska, Helenska Republika,
Kraljevina Španjolska, Francuska Republika, Republika Hrvatska, Talijanska
Republika, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko
Vojvodstvo Luksemburg, Mađarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska,
Republika Austrija, Republika Poljska, Portugalska Republika, Rumunjska,
Republika Slovenija, Slovačka Republika, Republika Finska, Kraljevina
Švedska te Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske) i Republike
Islanda, bivše jugoslavenske republike Makedonije, Kraljevine Norveške,
Švicarske Konfederacije, Republike Turske, Kneževine Andore i Republike San
Marino[4]
svaki iznos glavnice, sporednih obveza te troškova i nadoplata – ali ne
novčanih kazni – za koji glavni obveznik[5]
može biti ili postati odgovoran prethodno navedenim zemljama za dug u obliku
carine i drugih nameta koji se plaćaju za robu opisanu u nastavku koja je
stavljena u provozni postupak Zajednice ili u zajednički provozni postupak
od polazne carinarnice ……… do odredišne carinarnice……….
Opis robe:
………..
2. Niže potpisana osoba obvezuje se da će
na prvi pisani poziv nadležnih tijela zemalja navedenih u stavku 1. najkasnije
u roku od 30 dana od datuma poziva platiti tražene iznose, osim ako ona ili
neka druga uključena osoba prije isteka tog roka dostavi nadležnim
tijelima zadovoljavajući dokaz o završetku postupka.
Nadležna tijela mogu iz razloga koji smatraju
valjanim na zahtjev niže potpisane osobe produljiti rok od 30 dana od datuma
poziva na plaćanje u kojem je ona dužna platiti tražene iznose. Troškovi
nastali zbog odobrenja tog dodatnog roka, a posebno kamate, moraju se
obračunati tako da odgovaraju iznosu koji bi se u sličnim okolnostima
naplatio na tržištu novca ili na financijskom tržištu u predmetnoj zemlji.
3. Ova obveza vrijedi od dana kada je prihvati
jamstvena carinarnica. Niže potpisana osoba i dalje je odgovorna za
plaćanje svakog duga koji nastane tijekom provoznog postupka Zajednice ili
zajedničkog provoznog postupka na temelju ove obveze koji je započeo
prije stupanja na snagu opoziva ili ukidanja jamstva, čak i ako je zahtjev
za plaćanje podnesen nakon tog datuma.
4. Za potrebe ove obveze niže potpisana osoba
navodi svoju adresu za dostavu[6]
u svakoj od zemalja navedenih u stavku 1.:
 Zemlja || Prezime i ime, ili naziv poduzeća, i puna adresa
   ||
Niže potpisana osoba potvrđuje da
prihvaća da su joj bila uredno dostavljena sva pisma i obavijesti te sve
formalnosti ili postupci koji se odnose na ovu obvezu upućeni ili izvršeni
u pisanom obliku na jednu od njezinih adresa za dostavu.
Niže potpisana osoba potvrđuje nadležnost
sudova u mjestima gdje ona ima adresu za dostavu.
Niže potpisana osoba obvezuje se da neće
promijeniti svoje adrese za dostavu, ili ako mora promijeniti jednu ili više od
tih adresa, da će unaprijed obavijestiti jamstvenu carinarnicu.
Sastavljeno u: ……. dana: ………
………
(Potpis)[7]

II. Prihvaćanje jamstvene carinarnice
Jamstvena carinarnica ……………
Jamčeva obveza prihvaćena je dana……
za pokrivanje provoznog postupka Zajednice / zajedničkog provoznog
postupka uz uporabu provozne deklaracije br. … od …[8].
(Pečat i potpis)”

4. Prilog C2. zamjenjuje se sljedećim
tekstom:
PRILOG
C2.
ZAJEDNIČKI
PROVOZNI POSTUPAK / PROVOZNI POSTUPAK ZAJEDNICE
ISPRAVA
O JAMSTVU
POJEDINAČNO
JAMSTVO U OBLIKU KUPONA
I. Obveza jamca
1. Niže potpisana osoba[9]  …….s boravištem u[10]   ........ovime
zajednički i solidarno jamči u jamstvenom uredu u ................. u
korist Europske unije (koju čine Kraljevina Belgija, Republika Bugarska,
Češka Republika, Kraljevina Danska, Savezna Republika Njemačka,
Republika Estonija, Irska, Helenska Republika, Kraljevina Španjolska, Francuska
Republika, Republika Hrvatska, Talijanska Republika, Republika Cipar, Republika
Latvija, Republika Litva, Veliko Vojvodstvo Luksemburg, Mađarska,
Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Austrija, Republika Poljska,
Portugalska Republika, Rumunjska, Republika Slovenija, Slovačka Republika,
Republika Finska, Kraljevina Švedska te Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije
i Sjeverne Irske) i Republike Islanda, bivše jugoslavenske republike
Makedonije, Kraljevine Norveške, Švicarske Konfederacije, Republike Turske,
Kneževine Andore i Republike San Marino[11]
svaki iznos glavnice, sporednih obveza te troškova i nadoplata – ali ne
novčanih kazni – za koji glavni obveznik može biti ili postati odgovoran
prethodno navedenim zemljama za dug u obliku carine i drugih nameta koji se
plaćaju za robu koja je stavljena u provozni postupak Zajednice ili u
zajednički provozni postupak, a za koju se niže potpisana osoba obvezala
izdati kupone pojedinačnog jamstva u najvišem iznosu od EUR 7 000 po
kuponu.
2. Niže potpisana osoba obvezuje se da će
na prvi pisani poziv nadležnih tijela zemalja navedenih u stavku 1. najkasnije
u roku od 30 dana od datuma poziva platiti tražene iznose do EUR 7 000 po
kuponu pojedinačnog jamstva, osim ako ona ili neka druga uključena
osoba prije isteka tog roka dostavi nadležnim tijelima zadovoljavajući
dokaz o završetku postupka.
Nadležna tijela mogu iz razloga koji smatraju
valjanim na zahtjev niže potpisane osobe produljiti rok od 30 dana od datuma
poziva na plaćanje u kojem je ona dužna platiti tražene iznose. Troškovi
nastali zbog odobrenja tog dodatnog roka, a posebno kamate, moraju se
obračunati tako da odgovaraju iznosu koji bi se u sličnim okolnostima
naplatio na tržištu novca ili na financijskom tržištu u predmetnoj zemlji.
3. Ova obveza vrijedi od dana kada je prihvati
jamstvena carinarnica. Niže potpisana osoba i dalje je odgovorna za
plaćanje svakog duga koji nastane tijekom provoznog postupka Zajednice ili
zajedničkog provoznog postupka na temelju ove obveze koji je započeo
prije stupanja na snagu opoziva ili ukidanja jamstva, čak i ako je zahtjev
za plaćanje podnesen nakon tog datuma.
4. Za potrebe ove obveze niže potpisana osoba
navodi svoju adresu za dostavu[12]
u svakoj od zemalja navedenih u stavku 1.:
 Zemlja || Prezime i ime, ili naziv poduzeća, i puna adresa
   ||

            Niže potpisana osoba
potvrđuje da prihvaća da su joj bila uredno dostavljena sva pisma i
obavijesti te sve formalnosti ili postupci koji se odnose na ovu obvezu
upućeni ili izvršeni u pisanom obliku na jednu od njezinih adresa za
dostavu.
Niže potpisana osoba potvrđuje nadležnost
sudova u mjestima gdje ona ima adresu za dostavu.
Niže potpisana osoba obvezuje se da neće
promijeniti svoje adrese za dostavu, ili ako mora promijeniti jednu ili više od
tih adresa, da će unaprijed obavijestiti jamstvenu carinarnicu.
Sastavljeno u: ….…. dana: ………
……
(Potpis)[13]

II. Prihvaćanje jamstvene carinarnice
Jamstvena carinarnica
…………………
Jamčeva obveza prihvaćena dana
..........................
………………
(Pečat i potpis)”
5. Prilog C4. zamjenjuje se sljedećim
tekstom:
PRILOG
C4.
ZAJEDNIČKI
PROVOZNI POSTUPAK / PROVOZNI POSTUPAK ZAJEDNICE
ISPRAVA
O JAMSTVU
ZAJEDNIČKO
JAMSTVO
I. Obveza jamca
1. Niže potpisana osoba[14] ………. s boravištem u[15]    ……. ovime
zajednički i solidarno jamči u jamstvenom uredu u .................do
najvišeg iznosa od……… koji je 100/50/30[16] %
referentnog iznosa, u korist Europske unije (koju čine Kraljevina Belgija,
Republika Bugarska, Češka Republika, Kraljevina Danska, Savezna Republika
Njemačka, Republika Estonija, Irska, Helenska Republika, Kraljevina
Španjolska, Francuska Republika, Republika Hrvatska, Talijanska Republika,
Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko Vojvodstvo
Luksemburg, Mađarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika
Austrija, Republika Poljska, Portugalska Republika, Rumunjska, Republika
Slovenija, Slovačka Republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska te Ujedinjena
Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske) i Republike Islanda, bivše
jugoslavenske republike Makedonije, Kraljevine Norveške, Švicarske
Konfederacije, Republike Turske, Kneževine Andore i Republike San Marino[17] svaki iznos glavnice,
sporednih obveza te troškova i nadoplata – ali ne novčanih kazni –
za koji glavni obveznik[18]  ………može biti ili
postati odgovoran prethodno navedenim zemljama za dug u obliku carine i drugih
nameta koji se plaćaju za robu koja je stavljena u provozni postupak
Zajednice ili u zajednički provozni postupak.
2. Niže potpisana osoba obvezuje se da će
na prvi pisani poziv nadležnih tijela zemalja navedenih u stavku 1. najkasnije
u roku od 30 dana od datuma poziva platiti tražene iznose do granice prethodno
navedenog najvećeg iznosa, osim ako ona ili neka druga uključena
osoba prije isteka tog roka ne dostavi nadležnim tijelima zadovoljavajući
dokaz o završetku postupka.
Nadležna tijela mogu iz razloga koji smatraju
valjanim na zahtjev niže potpisane osobe produljiti rok od 30 dana od datuma
poziva na plaćanje u kojem je ona dužna platiti tražene iznose. Troškovi
nastali zbog odobrenja tog dodatnog roka, a posebno kamate, moraju se
obračunati tako da odgovaraju iznosu koji bi se u sličnim okolnostima
naplatio na tržištu novca ili na financijskom tržištu u predmetnoj zemlji.
Ovaj se iznos ne može umanjiti za iznose koji
su već plaćeni na temelju ove obveze, osim ako se potpisanu osobu
pozove da plati dug koji je nastao u okviru provoznog postupka Zajednice ili
zajedničkog provoznog postupka koji je započeo prije primitka
prethodnog zahtjeva za plaćanje ili unutar 30 dana nakon toga.
3. Ova obveza vrijedi od dana kada je prihvati
jamstvena carinarnica. Niže potpisana osoba i dalje je odgovorna za
plaćanje svakog duga koji nastane tijekom provoznog postupka Zajednice ili
zajedničkog provoznog postupka na temelju ove obveze koji je započeo
prije stupanja na snagu opoziva ili ukidanja jamstva, čak i ako je zahtjev
za plaćanje podnesen nakon tog datuma.
4. Za potrebe ove obveze niže potpisana osoba
navodi svoju adresu za dostavu[19]
u svakoj od zemalja navedenih u stavku 1.:
 Zemlja || Prezime i ime, ili naziv poduzeća, i puna adresa
   ||
Niže potpisana osoba potvrđuje da
prihvaća da su joj bila uredno dostavljena sva pisma i obavijesti te sve
formalnosti ili postupci koji se odnose na ovu obvezu upućeni ili izvršeni
u pisanom obliku na jednu od njezinih adresa za dostavu.
Niže potpisana osoba potvrđuje nadležnost
sudova u mjestima gdje ona ima adresu za dostavu.
Niže potpisana osoba obvezuje se da neće
promijeniti svoje adrese za dostavu, ili ako mora promijeniti jednu ili više od
tih adresa, da će unaprijed obavijestiti jamstvenu carinarnicu.
Sastavljeno u: ………. dana: ………
………
(Potpis)[20]

II. Prihvaćanje jamstvene carinarnice
Jamstvena carinarnica
……………
Jamčeva obveza prihvaćena dana
...................
……………
(Pečat i potpis)”

6. U polju 7. Priloga C5.
između riječi „Island” i „Norveška” umeću se riječi „bivša
jugoslavenska republika Makedonija”.
7. U polju 6. Priloga C6.
između riječi „Island” i „Norveška” umeću se riječi „bivša
jugoslavenska republika Makedonija”.
[1]               SL EU L 226, 13.8.1987., str. 2.
*               SL:
Unesite referentni broj i datum donošenja Odluke sadržane u dokumentu ....
[2]               Prezime i ime, ili naziv poduzeća
[3]               Puna adresa
[4]               Prekrižiti ime ugovorne stranke ili ugovornih stranaka
ili država (Andora ili San Marino) kroz čije se područje ne odvija
provoz. Upućivanje na Kneževinu Andoru i Republiku San Marino primjenjuje
se samo na provozne postupke Zajednice.
[5]               Prezime i ime, ili naziv poduzeća
[6]               Ako u zakonodavstvu zemlje nema odredbi o adresi za
dostavu, jamac u toj zemlji imenuje zastupnika ovlaštenog za primanje poruka
upućenih jamcu, a potvrda iz stavka 4. drugog podstavka i obveza iz stavka
4. četvrtog podstavka moraju se uskladiti. Za sporove povezane s ovim
jamstvom nadležni su sudovi u mjestu u kojem se nalaze adrese za dostavu jamca
ili njegovih zastupnika.
[7]               Osoba koja potpisuje ispravu mora rukom upisati
sljedeću napomenu prije svojeg potpisa: „Jamstvo za iznos od …” te slovima
mora upisati puni iznos.
[8]               Popunjava polazna carinarnica
[9]               Prezime i ime, ili naziv poduzeća
[10]             Puna adresa
[11]             Samo za provozne postupke Zajednice
[12]             Ako u zakonodavstvu zemlje nema odredbi o adresi za
dostavu, jamac u toj zemlji imenuje zastupnika ovlaštenog za primanje poruka
upućenih jamcu, a potvrda iz stavka 4. drugog podstavka i obveza iz stavka
4. četvrtog podstavka moraju se uskladiti. Za sporove povezane s ovim
jamstvom nadležni su sudovi u mjestu u kojem se nalaze adrese za dostavu jamca
ili njegovih zastupnika.
[13]             Prije potpisa mora stajati sljedeći tekst koji je
osoba koja potpisuje ispravu vlastoručno ispisala: „Jamstvo”,
[14]             Prezime i ime, ili naziv poduzeća
[15]             Puna adresa
[16]             Prekrižiti nepotrebno
[17]             Prekrižiti ime ugovorne stranke ili država (Andora ili San
Marino) kroz čije se područje ne odvija provoz. Upućivanje na
Kneževinu Andoru i Republiku San Marino primjenjuje se samo na provozne
postupke Zajednice.
[18]             Prezime i ime, ili naziv poduzeća
[19]             Ako u zakonodavstvu zemlje nema odredbi o adresi za
dostavu, jamac u toj zemlji imenuje zastupnika ovlaštenog za primanje poruka
upućenih jamcu, a potvrda iz stavka 4. drugog podstavka i obveza iz stavka
4. četvrtog podstavka moraju se uskladiti. Za sporove povezane s ovim
jamstvom nadležni su sudovi u mjestu u kojem se nalaze adrese za dostavu jamca
ili njegovih zastupnika.
[20]             Prije potpisa mora stajati sljedeći tekst koji je
osoba koja potpisuje ispravu vlastoručno ispisala: „Jamstvo za iznos od …”
te se mora upisati puni iznos.


				|

		52015PC0111

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Svetog Vincenta i Grenadina o ukidanju viza za kratkotrajni boravak /* COM/2015/0111 final - 2015/0061 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           POLITIČKI I PRAVNI
KONTEKST
U Uredbi
Vijeća (EZ) br. 539/2001[1]
navode se treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku
vanjskih granica država članica i zemlje čiji su državljani izuzeti
od tog zahtjeva. Uredba (EZ) br. 539/2001 primjenjuje se u svim državama
članicama, osim Irske i Ujedinjene Kraljevine.
Uredbom (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća[2] izmijenjena je Uredba
(EZ) br. 539/2001 tako što je 19 zemalja prebačeno u Prilog II. u
kojem se navodi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od
obveze posjedovanja vize. Tih su 19 zemalja sljedeće: Dominika, Grenada,
Kiribati, Kolumbija, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Sveta
Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Samoa, Salomonovi Otoci, Timor-Leste, Tonga,
Trinidad i Tobago, Tuvalu, Ujedinjeni Arapski Emirati i Vanuatu. Uz
upućivanja na svaku od tih zemalja u Prilogu II. navedena je sljedeća
bilješka: „izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana
stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se
treba sklopiti s Europskom unijom”.
Uredba (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća donesena je 20. svibnja
2014. te je stupila na snagu 9. lipnja 2014. Komisija je u srpnju 2014.
dostavila Vijeću preporuku da je ovlasti za početak pregovora o
sporazumima o ukidanju viza sa svakom od sljedećih 17 zemalja: Dominikom,
Grenadom, Kiribatima, Maršalovim Otocima, Mikronezijom, Nauruom, Palauom,
Svetom Lucijom, Svetim Vincentom i Grenadinima, Samoom, Salomonovim Otocima,
Timor-Lesteom, Tongom, Trinidadom i Tobagom, Tuvaluom, Ujedinjenim Arapskim
Emiratima i Vanuatuom[3].
Vijeće je 9. listopada 2014. dostavilo pregovaračke smjernice
Komisiji.
U skladu s uvodnom
izjavom 5. Uredbe (EU) br. 509/2014 i zajedničkom izjavom izdanom u
trenutku donošenja, na Kolumbiju i Peru primjenjuje se poseban postupak kojim
se zahtijeva daljnje ocjenjivanje njihova ispunjavanja odgovarajućih
kriterija, prije nego što Komisija može dostaviti Vijeću preporuke za
odluke o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumima o ukidanju viza s tim
dvjema zemljama. Stoga one nisu uključene u navedenu preporuku
Vijeću.
Pregovori o sporazumu o ukidanju viza sa
Svetim Vincentom i Grenadinima i četirima karipskim državama započeli
su 12. studenoga 2014. u Bruxellesu. Tijekom tog sastanka mogao se revidirati
cijeli tekst nacrta i postignut je dogovor o većini njegovih aspekata.
Predstavnici karipskih zemalja inzistirali su na razjašnjavanju određenih
odredaba u članku 6. stavku 2. točki (c),
članku 8. stavku 1. i članku 8. stavku 4. Nakon
nekoliko naknadnih neformalnih razgovora, Komisija je prihvatila manje izmjene
tih članaka. Glavni su pregovarači parafirali sporazum 11. prosinca
2014.
Države članice obaviještene su tijekom
sastanka Radne skupine za vize u okviru Vijeća koji je održan 21.
studenoga 2014.
Sa strane Unije, pravna je osnova sporazuma
članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju
Europske unije (UFEU), u vezi s njegovim člankom 218.
[...] potpisao/la
je Sporazum dana [...] u ime Europske unije. U skladu s člankom 218.
stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) UFEU-a, Europski parlament dao je
svoju suglasnost za sklapanje Sporazuma dana [...].
2.           ISHOD PREGOVORA
Komisija smatra da
su ciljevi koje je Vijeće postavilo u svojim pregovaračkim
smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o ukidanju viza prihvatljiv za
Uniju.
Njegov
konačan sadržaj može se sažeti kako slijedi:
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Svetog Vincenta i Grenadina omogućava boravak bez vize na državnom
području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana.
Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema
svim građanima EU-a, u sporazum je uključena odredba prema kojoj
Sveti Vincent i Grenadini mogu suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati
samo u odnosu na sve države članice Europske unije te da i Unija može
suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države
članice.
Posebni položaj
Ujedinjene Kraljevine i Irske prikazan je u preambuli.
Područje primjene
Ukidanjem viza obuhvaćene su sve
kategorije osoba (nositelji obične, diplomatske, službene i posebne
putovnice) čija svrha putovanja ne uključuje obavljanje plaćene
aktivnosti. Svaka država članica i Sveti Vincent i Grenadini mogu za tu
kategoriju uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane druge stranke u skladu
s primjenjivim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osigurala
usklađena provedba, sporazumu je priložena zajednička izjava o
tumačenju kategorije osoba koje putuju u svrhu obavljanja plaćene
aktivnosti.
Trajanje boravka
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Svetog Vincenta i Grenadina omogućava boravak bez vize na
državnom području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana. Zajednička izjava o tumačenju tog razdoblja od
90 dana priložena je sporazumu.
Sporazumom se uzima u obzir položaj država
članica koje još ne primjenjuju u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu. Sve dok nisu dio schengenskog prostora bez unutarnjih granica,
ukidanjem viza državljani Svetog Vincenta i Grenadina stječu pravo boravka
od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom području svake
od tih država članica (Bugarske, Hrvatske, Cipra i Rumunjske), neovisno o
razdoblju izračunatom za cijeli schengenski prostor.
Teritorijalna primjena
Sporazum sadržava odredbe o njegovoj
teritorijalnoj primjeni: u slučaju Francuske i Nizozemske, ukidanjem viza
državljani Svetog Vincenta i Grenadina imali bi pravo na boravak samo na
europskim područjima tih država članica.
Izjave
Sporazumu su
priložene i druge zajedničke izjave:
– o potpunom
širenju informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o ukidanju viza i
povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska, i
– o pridruživanju
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna provedbi, primjeni i razvoju
schengenske pravne stečevine.
3.           ZAKLJUČCI
Imajući na umu navedene rezultate,
Komisija predlaže Vijeću da, nakon što dobije suglasnost Europskog
parlamenta, odobri Sporazum između Europske unije i Svetog Vincenta i
Grenadina o ukidanju viza za kratkotrajni boravak.
2015/0061 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju Sporazuma između Europske
unije i Svetog Vincenta i Grenadina o ukidanju viza za kratkotrajni boravak
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku
(a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom
točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Komisija je u ime Europske
unije pregovarala o Sporazumu sa Svetim Vincentom i Grenadinima o ukidanju viza
za kratkotrajni boravak (dalje u tekstu „Sporazum“).
(2)       Sporazum je potpisan, u ime
Europske unije, dana …….2015. i privremeno se primjenjuje od tog datuma,
podložno njegovu mogućem sklapanju na kasniji datum, u skladu s
Odlukom……../……/EU Vijeća od [………….].
(3)       Sporazum bi trebalo odobriti.
(4)       Sporazumom se osniva
Zajednički odbor za upravljanje Sporazumom, koji donosi svoj poslovnik.
Primjereno je osigurati pojednostavnjeni postupak za utvrđivanje
stajališta Unije u tom slučaju.
(5)       U skladu s Protokolom o
stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode,
sigurnosti i pravde i Protokolom o schengenskoj pravnoj stečevini
uključenoj u okvir Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj
uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se
odredbe Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Sporazum između Europske unije i Svetog
Vincenta i Grenadina o ukidanju viza za kratkotrajni boravak odobrava se u ime
Unije.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća dostavlja obavijest
predviđenu člankom 8. stavkom 1. Sporazuma[4].
Članak 3.
Komisija, uz pomoć stručnjaka iz
država članica, predstavlja Uniju u Zajedničkom odboru
stručnjaka koji je uspostavljen člankom 6. Sporazuma.
Članak 4.
Stajalište Unije u Zajedničkom odboru
stručnjaka u pogledu donošenja poslovnika, kako se zahtijeva
člankom 6. stavkom 4. Sporazuma, utvrđuje Komisija nakon
savjetovanja s posebnim odborom koji imenuje Vijeće.
Članak 5.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka
2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri
prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog
zahtjeva, SL L 81, 21.03.2001., str. 1.
[2]               Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ)
br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju
imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani
izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.
[3]               COM (2014) 467, 17.7.2014.
[4]               Glavno tajništvo Vijeća  objavit će dan
stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.
PRILOG
Prijedlogu Odluke Vijeća
o sklapanju Sporazuma između
Europske unije i Svetog Vincenta i Grenadina o ukidanju viza za kratkotrajni
boravak
SPORAZUM
između Europske unije i Svetog Vincenta i
Grenadina o ukidanju viza za kratkotrajni boravak
EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”, i
SVETI VINCENT I GRENADINI, dalje u tekstu
zajednički „ugovorne stranke”,
U CILJU daljnjeg razvoja prijateljskih odnosa
između ugovornih stranaka i u želji olakšanja putovanja osiguranjem ulaska
i kratkotrajnog boravka bez viza za svoje građane,
UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o
izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja
čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja
čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, među ostalim,
premještanjem 19 trećih zemalja, uključujući Sveti Vincent i
Grenadine, na popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od
obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak u državama članicama
Europske unije (EU),
IMAJUĆI NA UMU da se u članku 1.
Uredbe (EU) br. 509/2014 navodi da se za tih 19 zemalja izuzeće od
obveze posjedovanja vize primjenjuje od dana stupanja na snagu sporazuma o
izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se zaključuje s Europskom
unijom,
ŽELEĆI zaštititi načelo jednakog
postupanja prema svim građanima EU-a,
UZIMAJUĆI U OBZIR da osobe koje putuju u
svrhu obavljanja plaćene aktivnosti tijekom svojeg kratkotrajnog boravka
nisu obuhvaćene ovim Sporazumom pa se stoga na tu kategoriju nastavljaju
primjenjivati odgovarajuća pravila prava Unije i nacionalni propisi država
članica te nacionalni propisi Svetog Vincenta i Grenadina o obvezi
posjedovanja vize ili o izuzeću od te obveze i o pristupu zapošljavanju,
UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu
Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i
pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir
Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju
Europske unije, te potvrđujući da se odredbe ovog Sporazuma ne
primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
Članak 1.
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Svetog Vincenta i Grenadina omogućava boravak bez vize na
državnom području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma:
(a) „država članica“ znači svaka
država članica Europske unije, osim Ujedinjene Kraljevine i Irske;
(b) „građanin Europske unije“ znači
državljanin države članice iz točke (a);
(c) „državljanin Svetog Vincenta i Grenadina”
znači svaka osoba koja ima državljanstvo Svetog Vincenta i Grenadina;
(d) „schengenski prostor“ znači prostor
bez unutarnjih granica koji se sastoji od državnih područja država
članica iz točke (a) koje primjenjuju schengensku pravnu
stečevinu u cijelosti.
Članak 3.
Područje primjene
1. Građani Europske unije koji imaju
valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu od
države članice, mogu bez vize ući na državno područje Svetog
Vincenta i Grenadina i na njemu boraviti u razdoblju navedenom u članku 4.
stavku 1.
Državljani Svetog Vincenta i Grenadina koji
imaju valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu
od Svetog Vincenta i Grenadina, mogu bez vize ući na državno područje
država članica i na njemu boraviti u razdoblju navedenom u članku 4.
stavku 2.
2. Stavak 1. ne primjenjuje se na osobe koje
putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.
Za tu kategoriju osoba svaka država
članica može zasebno uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane Svetog
Vincenta i Grenadina ili je može ukinuti u skladu s člankom 4. stavkom 3.
Uredbe (EZ) br. 539/2001.
Sveti Vincent i Grenadini može za tu
kategoriju osoba donijeti odluku o obvezi posjedovanja vize ili o njezinu
ukidanju za državljane svake države članice zasebno u skladu sa svojim
nacionalnim pravom.
3. Ukidanje obveze posjedovanja vize koje je
predviđeno ovim Sporazumom primjenjuje se ne dovodeći u pitanje
propise ugovornih stranaka u vezi s uvjetima za ulazak i kratkotrajni boravak.
Države članice i Sveti Vincent i Grenadini zadržavaju pravo odbiti ulazak
i kratkotrajni boravak na svojim državnim područjima ako nije ispunjen
jedan od tih uvjeta ili više njih.
4. Ukidanje obveze posjedovanja vize
primjenjuje se bez obzira na vrstu prijevoza kojim se koristi za prelazak
granica ugovornih stranaka.
5. Pitanja koja nisu obuhvaćena ovim
Sporazumom uređena su pravom Unije, nacionalnim propisima država
članica i nacionalnim pravom Svetog Vincenta i Grenadina.
Članak 4.
Trajanje boravka
1. Građani Europske unije mogu boraviti
na državnom području Svetog Vincenta i Grenadina najviše 90 dana u bilo
kojem razdoblju od 180 dana.
2. Državljani Svetog Vincenta i Grenadina mogu
boraviti na državnom području država članica koje u cijelosti
primjenjuju schengensku pravnu stečevinu najviše 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana. To razdoblje izračunava se neovisno o trajanju
boravka u državi članici koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku
pravnu stečevinu.
Državljani Svetog Vincenta i Grenadina mogu
boraviti najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom
području svake države članice koja još ne primjenjuje u cijelosti
schengensku pravnu stečevinu, neovisno o izračunatom trajanju boravka
na državnom području država članica koje primjenjuju schengensku
pravnu stečevinu u cijelosti.
3. Ovim se Sporazumom ne utječe na
mogućnost Svetog Vincenta i Grenadina i država članica da produlje
razdoblje boravka na više od 90 dana u skladu s nacionalnim pravom i pravom
Unije.
Članak 5.
Teritorijalna primjena
1. U pogledu Francuske Republike odredbe ovog
Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Francuske Republike.
2. U pogledu Kraljevine Nizozemske odredbe
ovog Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Kraljevine
Nizozemske.
Članak 6.
Zajednički odbor za upravljanje
Sporazumom
1. Ugovorne stranke osnivaju zajednički
odbor stručnjaka (dalje u tekstu „Odbor”) koji se sastoji od predstavnika
Europske unije i predstavnika Svetog Vincenta i Grenadina. Uniju predstavlja
Europska komisija.
2. Odbor, među ostalim, ima sljedeće
zadatke:
(a) nadzor provedbe ovog Sporazuma;
(b) predlaganje izmjena ili dopuna ovom
Sporazumu;
(c) davanje prijedloga za rješavanje sporova
koji proizlaze iz tumačenja ili primjene odredaba ovog Sporazuma.
3. Odbor se, prema potrebi, sastaje na zahtjev
jedne ugovorne stranke.
4. Odbor donosi svoj poslovnik.
Članak 7.
Odnos između ovog Sporazuma i
postojećih bilateralnih sporazuma o ukidanju obveze posjedovanja viza
između država članica i Svetog Vincenta i Grenadina
Ovaj Sporazum ima prednost pred odredbama
svakog bilateralnog sporazuma ili dogovora zaključenog između
pojedinih država članica i Svetog Vincenta i Grenadina ako se njihovim
odredbama uređuju pitanja koja ulaze u područje primjene ovog
Sporazuma.
Članak 8.
Završne odredbe
1. Ugovorne stranke ratificiraju ili
odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim mjerodavnim unutarnjim postupcima i
Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon kasnijeg od dva datuma
na koji su ugovorne stranke priopćile jedna drugoj da su navedeni postupci
okončani.
2. Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno
vrijeme, osim ako se otkaže u skladu sa stavkom 5.
3. Ovaj se Sporazum može izmijeniti pisanim
sporazumom ugovornih stranaka. Izmjene stupaju na snagu nakon što ugovorne
stranke obavijeste jedna drugu o okončanju unutarnjih postupaka potrebnih
u tu svrhu.
4. Svaka ugovorna stranka može suspendirati
provedbu cijelog ili dijela ovog Sporazuma, posebno zbog javnog poretka,
zaštite nacionalne sigurnosti ili zaštite javnog zdravlja, nezakonite
imigracije ili ponovnog uvođenja obveze posjedovanja vize od strane neke
od ugovornih stranaka. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj
stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina stupanja na snagu. Ugovorna
stranka koja je suspendirala primjenu ovog Sporazuma bez odgode obavješćuje
drugu ugovornu stranku o prestanku postojanja razloga za suspenziju te ukida
suspenziju.
5. Svaka ugovorna stranka može otkazati ovaj
Sporazum pisanom obaviješću drugoj ugovornoj stranci. Ovaj Sporazum
prestaje važiti 90 dana od datuma takve obavijesti.
6. Sveti Vincent i Grenadini može suspendirati
primjenu ovog Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države
članice.
7. Unija može suspendirati primjenu ovog
Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
Sastavljeno u Bruxellesu, u dva primjerka
svaki na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom,
francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom,
malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri
čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O ISLANDU, NORVEŠKOJ,
ŠVICARSKOJ I LIHTENŠTAJNU
Ugovorne stranke primaju na znanje bliski
odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna,
posebno na temelju sporazuma od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o
pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne
stečevine.
U takvim je okolnostima poželjno da tijela
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Svetog Vincenta
i Grenadina, s druge strane, bez odlaganja sklope bilateralne sporazume o
ukidanju viza za kratkotrajni boravak koji bi sadržavali odredbe kao u ovom
Sporazumu.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
KATEGORIJE OSOBA KOJE PUTUJU U SVRHU OBAVLJANJA PLAĆENE AKTIVNOSTI U
SKLADU S ČLANKOM 3. STAVKOM 2. OVOG SPORAZUMA
Želeći osigurati zajedničko
tumačenje, ugovorne stranke suglasne su da, za potrebe ovog Sporazuma,
kategorija osoba koje obavljaju plaćenu aktivnost obuhvaća osobe koje
ulaze na državno područje druge ugovorne stranke u svrhu obavljanja
plaćenog zanimanja/aktivnosti kao zaposlenik ili pružatelj usluga.
Ta kategorija ne bi trebala obuhvaćati:
— poslovne osobe, tj. osobe koje putuju za
potrebe poslovanja (bez sklapanja radnog odnosa u državi druge ugovorne
stranke),
— sportaše i umjetnike koji obavljaju
aktivnost na ad hoc osnovi,
— novinare koje je uputila medijska kuća
iz njihove matične države, i
— pripravnike u poduzećima.
Provedbu ove izjave nadzire zajednički
odbor prema svojim nadležnostima u skladu s člankom 6. ovog Sporazuma, te
može predložiti izmjene ako to na temelju iskustava ugovornih stranaka smatra
potrebnim.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
RAZDOBLJA OD 90 DANA U BILO KOJEM RAZDOBLJU OD 180 DANA KAO ŠTO JE NAVEDENO U
ČLANKU 4. OVOG SPORAZUMA
Ugovorne stranke suglasne su da razdoblje od
najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana kako je utvrđeno u
članku 4. ovog Sporazuma znači neprekidni posjet ili nekoliko
uzastopnih posjeta čije ukupno trajanje ne prelazi 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana.
Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu
pomičnog referentnog razdoblja od 180 dana, računajući
retroaktivno svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se
provjerilo poštuje li se i dalje uvjet maksimalno dozvoljenog boravka od 90
dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Među ostalim, to znači da se
u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dozvoljava novi
boravak u trajanju do 90 dana.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O INFORMIRANJU
GRAĐANA O SPORAZUMU O UKIDANJU VIZA
Priznajući važnost transparentnosti za
građane Europske unije i državljane Svetog Vincenta i Grenadina, ugovorne
stranke suglasne su osigurati potpuno širenje informacija o sadržaju i
posljedicama sporazuma o ukidanju viza i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti
ulaska.