				|

		52014PC0032

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu programa potpore za dostavu voća i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Opći kontekst
Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog
parlamenta i Vijeća (Uredba o jedinstvenoj zajedničkoj organizaciji
tržišta)[1]
predviđa se pravni i financijski okvir kojim se uređuje distribucija
odabranih poljoprivrednih proizvoda djeci u školama Programom distribucije
mlijeka u školama i Programom distribucije voća u školama.
Ta su se dva programa razvijala neovisno jedan
o drugome i u različitim razdobljima. Program distribucije mlijeka u
školama uveden je već 1968. kada je uspostavljena zajednička
organizacija tržišta mlijeka, a stvarno se provodi od 1977. Program
distribucije voća u školama novijeg je datuma i proizišao je kao
politička obveza u okviru reforme zajedničke organizacije tržišta
voća i povrća iz 2007. Sadašnji programi djeluju unutar
različitih pravnih i financijskih okvira te pokazuju neke značajne
razlike u obliku i funkcioniranju.
Oba su programa uspostavljena radi promicanja
potrošnje voća i povrća te mliječnih proizvoda, a to su važni
sektori europske poljoprivrede od koji svaki predstavlja oko 15 %
vrijednosti poljoprivredne proizvodnje Europske unije (EU). Osim što su
gospodarski važni, korisni su i u kontekstu javnog zdravlja te su prikladni za
distribuciju školskoj djeci.
Razlog zbog kojeg su uspostavljena ta dva
programa u školama još je uvijek važan u trenutačnom kontekstu
opadajuće potrošnje voća i povrća te mliječnih proizvoda.
Unatoč različitim naporima promicanja zdravlja i poljoprivrednih
proizvoda koji su se poduzimali na nacionalnoj razini i na razini EU-a kako bi
se povećala potrošnja, nije došlo do preokretanja negativnih trendova,
osobito za svježe voće i povrće te konzumno mlijeko. Takvo stanje
pogoršavaju, među ostalim, moderni trendovi potrošnje usmjereni prema
prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog
šećera, soli i masti, i poticat će ga mlađe dobne skupine.
Unatoč tome što su se trenutačni
programi na pozitivan način uklopili u škole i što se priznaje njihova
važnost, zaključci koji se temelje na različitim izvješćima i
vanjskim evaluacijama ukazuju na određene slabosti u oblikovanju tih
programa i na neučinkovitost u njihovu djelovanju.
ZPP 2020. već sadržava važne elemente za
koje se očekuje da će se njima riješiti neki od utvrđenih
problema, posebno značajnim promjenama u financiranju Programa
distribucije voća u školama te jačanjem njegove obrazovne dimenzije.
Novi zahtjev u okviru Programa distribucije mlijeka u školama prema kojemu
države članice koje sudjeluju u programu trebaju sastaviti strategiju
pomoći će da provedba programa bude usredotočena, kao što je to
već slučaj s Programom distribucije voća u školama.
Međutim, prijedlog Komisije za ZPP 2020. donesen je prije završetka
vanjskih evaluacija trenutačnih programa i prije izvješća Europskog
revizorskog suda (dalje u tekstu „ERS”).
Ciljevi prijedloga
Cilj je prijedloga ne samo riješiti endogene
probleme svojstvene funkcioniranju programa i time povećati njihovu
djelotvornost i učinkovitost, nego i pružiti jedinstven odgovor politike
kako bi se osiguralo da ti programi mogu ispuniti dugoročne ciljeve i
učinkovito odgovoriti na vanjske izazove. To je u skladu s preporukom
ERS-a da „je potrebna veća koordinacija i sinergija između tih
dvaju programa kako bi se osigurao globalno usklađen pristup prehrani te učinkovito
upravljanje tim programima”. Ovim prijedlogom Komisija odgovara i na obvezu
u pogledu izvješćivanja koja proizlazi iz članka 225.
točke (c) Uredbe u vezi s mogućnošću proširenja
područja primjene školskih programa tako da uključuju maslinovo ulje
i stolne masline.
Prvo, cilj je prijedloga promijeniti
usmjerenost trenutačnog plana prema dugoročnim ciljevima radi
jačanja obrazovnih dimenzija obaju programa i pridonijeti ponovnom
povezivanju mladih građana s hranom i njezinim izvorima te time poboljšati
percepciju poljoprivrede i njezinih proizvoda, ZPP-a i EU-a. Trenutačno
postoji raskorak između načina na koji su programi osmišljeni i tih
ciljeva s obzirom na to da im ti programi drugačije pristupaju. Obrazovna
dimenzija uključena je u Program distribucije voća u školama od samog
početka, dok se Programom distribucije mlijeka u školama od država
članica ne zahtijeva korištenje posebnih obrazovnih mjera, zbog čega
je povezanost distribuiranih proizvoda i programa slaba. Nadalje, sustav
evaluacije i praćenja Programa distribucije mlijeka u školama je slab, dok
bi taj sustav za Program distribucije voća u školama trebalo poboljšati,
što je važno za mjerenje njihove srednjoročne i dugoročne
učinkovitosti.
Drugo, cilj je ujediniti i konsolidirati
trenutačne odvojene pravne i financijske okvire te povećati
vidljivost intervencije EU-a kako bi se osigurao globalno dosljedan pristup
ZPP-a distribuciji u školama i povećala učinkovitost upravljanja.
Budući da su se trenutačni programi razvijali neovisno jedan o
drugome i u različitim razdobljima, postoji nedostatak koordinacije i
dosljednosti između njih, premda imaju slične ciljeve i ciljane
skupine. Sadašnji rascjepkani sustav povlači za sobom mnoštvo
različitih pristupa i poruka, što bi moglo imati negativan učinak na
djelotvornost sustava kao cjeline. Navedeni problem proizlazi iz
različitih pravnih i financijskih okvira, tržišnih razlika između
uključenih proizvoda i odluka na razini država članica o načinu
provedbe dvaju programa.
Zadnje, ali ne manje važno, sredstva
dodijeljena promicanju potrošnje poljoprivrednih proizvoda u školama trebalo bi
učinkovitije trošiti tako da financijski potencijal programa bude
bolje usmjeren na povećanje njihova učinka i da se poveća
učinkovitost distribucije u odnosu na njezine troškove. Neki od
trenutačnih nedostataka zajednički su obama programima (poput velikog
administrativnog i organizacijskog opterećenja), a neki su specifični
za Program distribucije voća u školama (uglavnom nedostatno izvršenje od
otprilike 30 % njegova potencijala i velika nepodudaranja troškova
proizvoda uključenih u distribuciju) ili za Program distribucije mlijeka u
školama (potencijalan učinak mrtvog tereta, niski omjer troškova i
koristi).
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Revizija školskih programa započela je u
listopadu 2012.
Tijekom postupka ocjene utjecaja provedeno je
javno savjetovanje i zainteresirane su strane bile pozvane da pridonesu
reviziji. Postupak javnog savjetovanja temeljio se na dokumentu o savjetovanju
koji je bio strukturiran oko devet otvorenih pitanja. Savjetovanje je trajalo
12 tjedana i provodilo se na temelju online upitnika. Osim toga, tijekom
postupka organizirani su sastanci i saslušanja, uključujući i
sastanak s dionicima 15. ožujka 2013.
Ocjenom utjecaja razrađena su tri
scenarija: 1.) opcija „status quo” kojom se zadržavaju odvojeni okviri za
distribuciju u školama, ali uključuju poboljšanja školskih programa
proizašla iz ZPP-a 2020.; 2.) scenarij „prilagodbe” kojim se istražuje bi li
ciljevi revizije mogli biti ostvareni unutar trenutačnih odvojenih okvira,
ali uz mjere/promjene čiji je cilj premošćivanje raskoraka u
obrazovnim dimenzijama trenutačnih programa, povećanje sinergija
između tih programa te daljnje pojednostavljenje i poboljšanje programa
nakon ZPP-a 2020.; i 3.) scenarij „novi okvir”, koji podrazumijeva
značajnu promjenu politike stvaranjem zajedničkog pravnog i
financijskog okvira za distribuciju ograničenog broja proizvoda, zajedno s
usmjerenjem prema dugoročnim ciljevima jačanjem obrazovne dimenzije
programa.
Na temelju evaluacija trenutačnih okvira
politike i analize budućih izazova i potreba, ocjenom utjecaja procjenjuju
se i uspoređuju učinci tih triju alternativnih scenarija u odnosu na
njihov potencijal postizanja ciljeva te u smislu djelotvornosti,
učinkovitosti i usklađenosti s glavnim ciljevima:
–
scenarij „status quo”, s ojačanim Programom
distribucije voća u školama, dodatno bi pogoršao postojeći raskorak u
obrazovnoj dimenziji između Programa distribucije voća u školama i
Programa distribucije mlijeka u školama i ne bi donio mnogo u smislu
učinkovitosti upravljanja. On isto tako daje ograničen doprinos
osiguranju ujednačene i vidljive intervencije EU-a. Iako je neutralan što
se tiče proračuna, sadržava određenu proračunsku
nesigurnost jer ne postoji ograničenje financiranja Programa distribucije
mlijeka u školama. Zadržava visoku razinu administrativnog opterećenja u
usporedbi s koristima (niski omjer troškova i koristi), znatne varijacije djelotvornosti
zbog velikih nepodudaranja troškova proizvoda za Program distribucije voća
u školama i nastavak mogućeg učinka mrtvog tereta kod Programa
distribucije mlijeka u školama. Postoje dvojbe o tome bi li ova opcija mogla
dati odgovarajući odgovor na nove izazove povezane s uzorcima potrošnje i
potražnjom za svježim poljoprivrednim proizvodima. Smatra se da daje
ograničeni doprinos horizontalnim ciljevima bolje regulacije i
pojednostavljivanja, međutim može pridonijeti ciljevima javnog zdravlja,
to jest smanjenju nejednakosti u vezi sa zdravljem, nacionalnim strategijama i
usmjerenim djelovanjem.
–
s druge strane, očekuje se da bi opcija
prilagodbe glavne učinke postigla jačanjem obrazovne dimenzije
Programa distribucije mlijeka u školama i sinergija u provedbi obaju programa,
uz zadržavanje trenutačnih odvojenih okvira. Time bi se bolje pridonijelo
dugoročnim ciljevima održivog povećanja potražnje za tim
poljoprivrednim proizvodima i oblikovanja zdravijih prehrambenih navika.
Pozitivna je u smislu povećanih sinergija, no one su ograničene zbog
različitih financijskih mehanizama između programa. Manje
administrativno opterećenje donosi više koristi, manju složenost zbog
sinergija i zajedničkih postupaka.
–
opcija „novi okvir” prebacuje fokus
trenutačnih školskih programa na sustav mjera koje bolje ispunjavaju
dugoročne ciljeve i njome se premošćuje raskorak u načinu na
koji su trenutačno osmišljena ta dva programa. Nadalje, državama
članicama daje veću fleksibilnost u upravljanju školskim programom i
omogućuje im da usredotoče svoja djelovanja na temelju prioritetnih
potreba, uz potrebnu proračunsku fleksibilnost kako bi mogle djelovati u
okviru različitih financijskih prava i odgovoriti na mijenjajuće
situacije. Osim toga, osmišljena je tako da postigne najveći učinak
školske intervencije unutar utvrđenog proračuna. Njome se uklanjaju
nesigurnosti povezane s proračunom EU-a, s obzirom na to da se u okviru
nje utvrđuje fiksna godišnja granica za školsku intervenciju, koja
odražava trenutačni (ZPP 2020) potencijal apsorpcije. Uz poboljšane
financijske mehanizme i uvjete sudjelovanja postojeći bi se potencijal
mogao učinkovitije iskoristiti.
Na osnovu toga, ocjenom utjecaja
zaključeno je da scenarij „novi okvir” na najuravnoteženiji način
postupno prebacuje fokus školskih programa na dugoročne ciljeve, time im
omogućujući da odgovore na glavne probleme opadajuće potrošnje
voća i povrća te mlijeka te uspostavlja ključnu povezanost s
poljoprivredom i njezinim raznovrsnim proizvodima.
Pojednostavljivanje je bio važan element koji
se razmatrao tijekom postupka i trebalo bi ga ojačati na više načina,
uglavnom na temelju akata Komisije kojima će se određeni zahtjevi
spojiti ili ukloniti.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Predlaže se uspostava zajedničkog pravnog
i financijskog okvira za distribuciju voća i povrća te mlijeka djeci
u školama, koji će biti potpomognut pojačanim obrazovnim mjerama kako
bi se potvrdila povezanost s poljoprivredom i njezinim raznolikim proizvodima
te sa širim pitanjima poput onih koja se odnose na javno zdravlje i okoliš.
Novi bi okvir bio neutralan što se tiče proračuna i djelovao bi
unutar proračuna predviđenog za školske programe u okviru ZPP-a 2020.
Struktura novog programa uglavnom se temelji na postojećim elementima
dvaju programa za koje se smatra da dobro funkcioniraju i da su
učinkoviti.
Prijedlog se temelji na članku 42. i
članku 43. stavku 2. Ugovora. U skladu je s načelima
supsidijarnosti i proporcionalnosti, pri čemu se okvir za djelovanje i
temeljna načela utvrđuju na razini EU-a, dok države članice još uvijek
mogu slobodno djelovati kako bi prilagodile program prema svojim prioritetima u
skladu s nacionalnim/regionalnim posebnostima te utvrdile ciljeve i načine
provedbe.
Ključni elementi novog prijedloga su
sljedeći:
–
usmjeravanje distribucije: predlaže se usmjeriti
distribuciju proizvoda u školama na dva „glavna proizvoda”: samo svježe
voće i povrće (uključujući i banane) te konzumno mlijeko,
pri čemu udjel masnoće u konzumnom mlijeku određuju nacionalna
tijela nadležna za zdravstvo. To bi usmjeravanje bilo korisno zbog više
razloga, posebno zbog toga što bi se distribucija odvijala unutar
utvrđenog proračuna, njome bi se smanjilo organizacijsko
opterećenje za škole i u skladu je s potrebom da se pomogne preokrenuti
trend opadajuće potrošnje tih dviju skupina proizvoda. Osim toga, to bi
bilo u skladu s ukupnom praksom, s obzirom na to da su svježe voće i
povrće te konzumno mlijeko proizvodi koji se najviše distribuiraju u
okviru trenutačnih programa. Međutim, države članice mogle bi
uključiti i veći izbor poljoprivrednih proizvoda u okviru tematskih
obrazovnih mjera.
–
ujednačavanje financijskih odredaba i
poboljšanje uvjeta financiranja kako bi se povećala učinkovitost
trošenja sredstava:
–
s obzirom na razlike između proizvoda i
njihovih lanaca opskrbe te različito stanje u vezi s potrošnjom u državama
članicama, državama članicama dodijelile bi se odvojene „omotnice” za
voće i povrće (uključujući banane) te mlijeko. Omotnica za
voće i povrće u skladu s proračunom ZPP-a 2020. (150
milijuna EUR) i omotnica za mlijeko koja odgovara očekivanom
iskorištenju sredstava (80 milijuna EUR). Predvidjela bi se određena
fleksibilnost, pa bi države članice mogle prenositi ograničene
dijelove dodijeljenih sredstava iz jedne omotnice u drugu ovisno o svojim
potrebama (određivanje prioriteta intervencije strategijama). Unutar tih
omotnica odredili bi se pragovi za prateće mjere i druge prihvatljive
mjere poput evaluacije, praćenja i izvješćivanja.
–
na temelju dosadašnjeg iskustva, razina doprinosa
EU-a za pokriće cijene proizvoda bila bi ograničena maksimalnom
potporom EU-a po obroku za voće i povrće te mlijeko, a ne razinama
sufinanciranja EU-a kao što je do sada bio slučaj kod Programa
distribucije voća u školama. To bi bio novi element za voće i povrće,
koji bi pomogao ublažiti velike razlike u cijeni distribuiranih proizvoda i
podrazumijevao bi pojednostavljenje u smislu upravljanja. Povećala bi se
razina subvencije EU-a za mlijeko kako bi se smanjio učinak mrtvog tereta
(tako što bi se omogućila besplatna ili skoro besplatna distribucija) i
povećala isplativost. Navedeni elementi prijedloga odgovaraju obvezi koju
je Komisija preuzela[2]
u okviru donošenja Uredbe Vijeća (EU) br. 1370/2013[3], a to je da će
preispitati financijske mehanizme trenutačnih programa, i to potporu
distribuciji mlijeka i sufinanciranje troškova programa distribucije voća
u školama. Država članicama i dalje će biti dopušteno dodjeljivati
nacionalne dodatke ili privlačiti privatno financiranje kako bi
povećale područje primjene i/ili intenzitet svoje intervencije u
pogledu školskih programa.
–
jačanje obrazovne dimenzije: prateće
obrazovne mjere bile bi uvjet i za distribuciju mlijeka, čime bi se
premostio raskorak između trenutačnih programa. Te bi mjere imale
snažnu obrazovnu dimenziju i bile bi usredotočene na pitanja
poljoprivrede, prehrane/zdravlja (uravnotežena prehrana) i okoliša. Osim toga,
one bi bile kritični instrument (ponovnog) povezivanja djece s hranom,
poljoprivrednom proizvodnjom i poljoprivrednicima. Obrazovne bi mjere trebale
biti usmjerene prema školskoj populaciji i trebale bi, ako je moguće,
uključivati obitelj i zajednicu te obuhvaćati i šire pitanje
postojeće ponude zdravih izbora hrane i napitaka u školama. One su korisne
s obzirom na to da dokazi pokazuju da mnoga djeca odrastaju ne znajući
podrijetlo hrane koju jedu – gdje i kako je proizvedena te koji proizvodi
dozrijevaju u određenim sezonama. Države članice stoga bi mogle
odabrati tematske obrazovne mjere koje bi povremeno mogle uključivati i
druge poljoprivredne proizvode osim navedenih dvaju glavna proizvoda, kao što
su primjerice jogurt, proizvodi od prerađenog voća i povrća,
med, maslinovo ulje i slično. Popis svih proizvoda koji se isporučuju
u okviru programa i njihovih nutritivnih svojstava moraju odobriti nacionalna
zdravstvena tijela. Prateće obrazovne mjere morale bi biti izravno
povezane s poljoprivrednim ciljevima programa te u skladu s ciljem promicanja
zdrave prehrane.
4.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
U usporedbi s opcijom „status quo”, prijedlog
je neutralan što se tiče proračuna. U pogledu voća i
povrća, u ovom je prijedlogu zadržana gornja granica proračuna koja
je trenutačno utvrđena Uredbom br. 1308/2013 (150
milijuna EUR po školskoj godini). Što se tiče mlijeka, prijedlog
uključuje omotnicu od 80 milijuna EUR po školskoj godini, što
odgovara očekivanom izvršenju proračuna i u skladu je s ukupnim
iznosima za izdatke povezane s tržištem i izravne potpore uzete u obzir u
Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020.
Što se tiče raspodjele izdataka,
najveća će se potpora davati distribuciji i pratećim obrazovnim
mjerama. I ostali troškovi, kao što su evaluacija, praćenje i
izvješćivanje, bit će prihvatljivi za potporu, ali u
ograničenijem opsegu. Gornje granice za troškove pratećih obrazovnih
mjera i za ostale povezane troškove odredit će Komisija s obzirom na
iskustvo stečeno s trenutačnim programima.
Detalji o proračunskim i financijskim
implikacijama navedeni su u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je
priložen ovom prijedlogu.
2014/0014 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i
Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu programa potpore za dostavu voća
i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43.
stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[4],
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[5],
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Dijelom II.
glavom I. poglavljem II. odjeljkom 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013
Europskog parlamenta i Vijeća[6]
predviđa se program distribucije voća i povrća te banana u
školama i program distribucije mlijeka u školama.
(2)       Iskustvo stečeno u
primjeni trenutačnih programa te zaključci vanjskih evaluacija i
naknadna analiza različitih opcija politike ukazuju na zaključak da
je razlog zbog kojeg su uspostavljena ta dva programa u školama još uvijek
relevantan. U trenutačnom kontekstu opadajuće potrošnje voća i
povrća, uključujući banane te mliječnih proizvoda, koju,
među ostalim, pogoršavaju suvremeni trendovi potrošnje usmjereni prema
prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog
šećera, soli i masti, trebala bi dalje postojati potpora Unije za
financiranje opskrbe djece u obrazovnim ustanovama odabranima poljoprivrednim
proizvodima.
(3)       Analiza različitih
opcija politike ukazuje na to da je jedinstveni pristup u okviru
zajedničkog pravnog i financijskog okvira primjereniji i učinkovitiji
u ostvarenju posebnih ciljeva koje zajednička poljoprivredna politika
nastoji postići programom distribucije proizvoda u školama. To bi državama
članicama omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri
povećaju učinak distribucije unutar nepromijenjenog proračuna te
povećaju učinkovitost upravljanja. Međutim, kako bi se uzele u
obzir razlike između voća i povrća, uključujući i
banane te mliječnih proizvoda i njihovih lanaca opskrbe, neki elementi,
kao što proračunske omotnice, trebali bi ostati odvojeni. U svjetlu
iskustva s trenutačnim programima, sudjelovanje u programu trebalo bi i
dalje ostati dobrovoljno za države članice. Uzimajući u obzir da u
državama članicama vladaju različite situacije u pogledu potrošnje,
državama članicama koje sudjeluju u programima trebalo bi dati
mogućnost da odaberu žele li distribuirati sve ili samo jedan od proizvoda
prihvatljivih za opskrbu djece u obrazovnim ustanovama.
(4)       Utvrđen je trend
opadanja potrošnje posebno svježeg voća i povrća
uključujući banane te konzumnog mlijeka. Stoga je primjereno
usredotočiti distribuciju u okviru školskih programa na te proizvode. Time
bi se pomoglo i smanjenju organizacijskog opterećenja za škole,
povećao bi se učinak distribucije u okviru ograničenog
proračuna i to bi bilo u skladu s trenutačnom praksom jer se upravo
ti proizvodi najčešće distribuiraju.
(5)       Obrazovne mjere kojima se
podupire distribucija potrebne su kako bi program bio učinkovit u
ostvarenju kratkoročnih i dugoročnih ciljeva povećanja potrošnje
odabranih poljoprivrednih proizvoda i oblikovanja zdravije prehrane. S obzirom
na njihovu važnost, tim bi se mjerama trebalo podupirati i distribuciju
voća i povrća, uključujući i banane te distribuciju
mlijeka. Trebale bi biti prihvatljive za potporu Unije. Kao prateće mjere,
one predstavljaju kritično sredstvo povezivanja djece s poljoprivredom i
njezinim raznolikim proizvodima te ispunjavanja ciljeva koji se žele postići
programom, pa bi državama članicama trebalo dopustiti uključiti
veći izbor poljoprivrednih proizvoda u svoje tematske mjere. Međutim,
kako bi se promicale zdrave prehrambene navike, nacionalna zdravstvena tijela
trebala bi biti uključena u proces te bi trebala odobriti popis tih
proizvoda te dvije skupine proizvoda prihvatljivih za distribuciju i
odlučiti o njihovim nutritivnim aspektima.
(6)       Kako bi se osiguralo dobro
proračunsko upravljanje, treba predvidjeti gornju granicu potpore Unije za
distribuciju voća i povrća, uključujući i banane te
mlijeka, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove. Ta bi gornja
granica trebala odražavati trenutačno stanje. Na temelju stečenog
iskustva i radi pojednostavljenja upravljanja, modele financiranja treba
uskladiti i temeljiti na jedinstvenom pristupu što se tiče razine
financijskog doprinosa Unije. Primjereno je stoga ograničiti razinu
potpore Unije za cijenu proizvoda maksimalnom potporom Unije po obroku kako za
voće i povrće, uključujući i banane, tako i za mlijeko te ukinuti
načelo obveznog sufinanciranja voća i povrća
uključujući banane. S obzirom na promjenjivost cijene predmetnih
proizvoda, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
pogledu mjera kojima se određuju razine potpore Unije za cijenu obroka
proizvoda te utvrđuje definicija obroka.
(7)       Kako bi se osiguralo
učinkovito i ciljano korištenje sredstava Unije, Komisiji treba delegirati
ovlast za donošenje određenih akata u pogledu mjera kojima se
određuju indikativne raspodjele potpore Unije državama članicama te
metoda preraspodjele potpore među državama članicama na temelju
primljenih zahtjeva za potporu. Indikativne raspodjele treba odrediti odvojeno
za voće i povrće, uključujući i banane te za mlijeko u
skladu s dobrovoljnim pristupom distribuciji. Ključ za raspodjelu
sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, trebao bi
odražavati trenutačne raspodjele po državama članicama, i to prema
objektivnim kriterijima koji se temelje na broju djece u dobi od šest do deset
godina izraženom kao udjel u populaciji, uzimajući u obzir i stupanj
razvoja predmetnih regija. Kako bi se državama članicama omogućilo
zadržavanje opsega trenutačnih programa te potaknulo druge na distribuciju
mlijeka, za raspodjelu sredstava za mlijeko primjereno je koristiti kombinaciju
dvaju ključeva, to jest dosadašnje korištenje sredstava od strane država
članica u okviru Programa distribucije mlijeka u školama i broj djece u
dobi od šest do deset godina izražen kao udjel u populaciji koji se kao
objektivan kriterij koristi za raspodjelu sredstava za voće i povrće,
uključujući i banane. Kako bi se odredio ispravan omjer tih dvaju
ključeva, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih
akata u vezi s donošenjem dodatnih pravila o ravnoteži između tih dvaju
kriterija. Nadalje, s obzirom na stalne promjene demografskog stanja i stupnja
razvoja regija u državama članicama, Komisiji treba delegirati ovlast za
donošenje određenih akata u vezi s ocjenjivanjem koje se provodi svake tri
godine kako bi se odredilo jesu li sredstva koja su dodijeljena državama
članicama još uvijek u skladu s postojećim stanjem.
(8)       Kako bi se državama
članicama koje su ograničene demografske veličine omogućila
provedba isplativog programa, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje
određenih akata u vezi s određivanjem minimalnog iznosa potpore Unije
koji države članice imaju pravo primiti za voće i povrće
uključujući banane te mlijeko.
(9)       U interesu dobrog upravljanja
i gospodarenja proračunom, države članice koje žele sudjelovati u
distribuciji voća i povrća, uključujući banane, i/ili
mlijeka svake bi godine trebale podnijeti zahtjev za potporu Unije. Radi
pojednostavljena postupaka i upravljanja, taj zahtjev treba podnijeti na
temelju odvojenih zahtjeva za potporu. Nakon što primi zahtjeve država
članica Komisija bi trebala odlučiti o konačnim dodjelama
sredstava za voće i povrće, uključujući banane te za
mlijeko u okviru odobrenih sredstava dostupnih u proračunu i nakon što
uzme u obzir ograničene prijenose među alokacijama koji potiču određivanje
prioriteta u distribuciji na temelju prehrambenih potreba. Komisiji treba
delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s mjerama kojima se
određuju uvjeti i ograničenja povezana s tim prijenosima.
(10)     Nacionalnu strategiju treba
smatrati uvjetom za sudjelovanje država članica u programu te strateškim
višegodišnjim dokumentom u kojemu se određuju ciljevi koje države
članice trebaju ostvariti i njihovi prioriteti. Državama članicama
treba dopustiti da ih redovito ažuriraju, osobito u svjetlu evaluacija i
ponovnih procjena prioriteta ili ciljeva.
(11)     Kako bi se osigurala
vidljivost programa, države članice trebale bi u svojoj strategiji
objasniti kako će jamčiti dodanu vrijednost svojeg programa, posebno
ako se proizvodi koji se financiraju u okviru programa Unije konzumiraju
istodobno kad i drugi obroci koji se daju djeci u obrazovnoj ustanovi. Kako bi
se osiguralo postizanje i učinkovitost edukativne svrhe programa Unije,
Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s
pravilima o distribuciji proizvoda koji se financiraju u okviru programa Unije
u odnosu na davanje drugih obroka u obrazovnim ustanovama i njihovu pripremu.
(12)     Kako bi se osiguralo da cijena
proizvoda koji se daju djeci u okviru programa u potpunosti odražava iznos
pružene potpore te da se subvencionirani proizvodi ne upotrebljavaju u druge
svrhe, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
vezi s uspostavljanjem praćenja cijene u okviru programa.
(13)     S obzirom na to da se ukida načelo
sufinanciranja distribucije voća i povrća, potrebno je izmijeniti
odgovarajuće odredbe Uredbe (EU) br. 1306/2013[7].
(14)     Uredbe (EU) br. 1308/2013
i (EU) br. 1306/2013 potrebno je na odgovarajući način
izmijeniti. Kako bi se uzela u obzir periodičnost školske godine, nova
pravila treba početi primjenjivati od 1. kolovoza 20XX.,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Izmjena
Uredbe (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta
poljoprivrednih proizvoda
Uredba (EU) br. 1308/2013 mijenja
se kako slijedi:
1.         Naslov dijela II.
glave I. poglavlja II. odjeljka 1. zamjenjuje se sljedećim:
„POTPORA ZA OPSKRBU POLJOPRIVREDNIM PROIZVODIMA U
OBRAZOVNIM USTANOVAMA”
2.           Brišu se naslov
„Pododjeljak 1.” i naslov „Program distribucije voća i povrća u
školama”.
3.           Članak 23. zamjenjuje se
sljedećim:
„Članak 23.
Potpora
za opskrbu voćem i povrćem, bananama i mlijekom te za prateće
obrazovne mjere i s tim povezane troškove
1.      Potpora Unije dodjeljuje se u pogledu
djece u obrazovnim ustanovama iz članka 22.:
(a)     za opskrbu voćem i povrćem,
bananama te mlijekom;
(b)     za prateće obrazovne mjere i
(c)     za pokriće određenih, s tim
povezanih troškova logistike i distribucije, opreme, promidžbe, praćenja i
ocjenjivanja.
2.      Države članice koje žele sudjelovati
u programu potpore uspostavljenom u stavku 1. (‚školski program’) mogu
distribuirati ili voće i povrće, uključujući banane,
obuhvaćene oznakom KN 0401 ili mlijeko, ili oboje.
3.      Kao uvjet za sudjelovanje u školskom
programu, države članice sastavljaju na nacionalnoj i regionalnoj razini,
prije sudjelovanja u školskom programu i potom svakih šest mjeseci, strategiju
provedbe programa. Države članice mogu izmijeniti strategiju, posebno na
temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja. U strategiji se moraju obvezno
utvrditi potrebe koje treba zadovoljiti, rangirati potrebe u smislu prioriteta,
odrediti ciljana populacija te očekivani rezultati i kvantificirani
ciljevi koje treba ostvariti u odnosu na početno stanje te utvrditi
najprikladniji instrumenti i mjere za postizanje tih ciljeva.
4.      Kako bi školski program učinile
učinkovitim, države članice predviđaju prateće obrazovne
mjere, koje mogu uključivati mjere i aktivnosti čiji je cilj povezati
djecu s poljoprivredom i većim izborom poljoprivrednih proizvoda te ih
obrazovati o pitanjima koja su s tim povezana, kao što su zdrave prehrambene
navije, sprečavanje rasipanja hrane, lokalni prehrambeni lanci ili
ekološka poljoprivreda.
5.      Pri sastavljanju strategija države
članice određuju popis proizvoda, osim voća i povrća, banana
i mlijeka, koji se povremeno mogu uključiti u okviru pratećih
obrazovnih mjera.
6.      Države članice odabiru proizvode
koje će distribuirati ili uključiti u prateće obrazovne mjere na
temelju objektivnih kriterija koji mogu uključivati zdravstvene i okolišne
aspekte, kao i dostupnost tijekom sezone, raznolikost ili raspoloživost
proizvoda, dajući prednost, koliko je to moguće, proizvodima
podrijetlom iz Unije te osobito domaćoj kupnji, ekološkim proizvodima,
kratkim lancima opskrbe ili koristima za okoliš.
7.      Kako bi promicale zdrave prehrambene
navike, države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela za zdravstvo
odobre popis svih proizvoda koji se isporučuju u okviru programa i da
odluče o njihovim nutritivnim aspektima.”
4.           Umeće se članak 23.a:
„Članak 23.a
Odredbe
o financiranju
1.      Potpora koja se u okviru školskog
programa dodjeljuje za distribuciju proizvoda, prateće obrazovne mjere i s
tim povezane troškove iz članka 23. stavka 1., ne dovodeći
u pitanje odredbe stavka 4., ne smije premašiti:
(a)     za voće i povrće te banane: 150
milijuna EUR po školskoj godini;
(b)     za mlijeko: 80 milijuna EUR po
školskoj godini.
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
skladu s člankom 227. kojima se određuje razina potpore Unije
koja se može isplatiti za pokriće cijene obroka voća i povrća,
uključujući banane te mlijeka i utvrđuje definicija obroka.
Komisiju se ovlašćuje i za donošenje delegiranih akata u skladu s
člankom 227. kojima se utvrđuje najmanji i najveći iznos
financiranja pratećih obrazovnih mjera iz konačne godišnje raspodjele
sredstava državama članicama.
2.      Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se
svakoj državi članici uzimajući u obzir sljedeće:
(a)     za voće i povrće,
uključujući banane: objektivne kriterije koji se temelje na:
i.        broju djece starosti od šest do deset
godina, kao udjelu u populaciji;
ii.       stupnju razvoja regija unutar države
članice kako bi se osigurala veća potpora slabije razvijenim regijama
u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama
navedenima u članku 349. Ugovora ili manjim egejskim otocima u smislu
članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 i
(b)     za mlijeko: prethodno korištenje
sredstava u okviru prijašnjih programa opskrbe djece mlijekom i mliječnim
proizvodima i objektivne kriterije koji se temelje na udjelu djece starosti od
šest do deset godina.
Najmanje svake tri godine Komisija ocjenjuje jesu
li indikativne raspodjele sredstava za voće i povrće,
uključujući i banane te za mlijeko i dalje u skladu s objektivnim
kriterijima iz ovog stavka.
3.      Države članice svake godine podnose
zahtjev za sudjelovanje u školskom programu podnoseći zahtjev za potporu
Unije za svaki proizvod iz članka 23. stavka 1.
točke (a) koji žele distribuirati.
4.      Ne premašujući sveukupnu gornju
granicu od 230 milijuna EUR koja proizlazi iz iznosa iz stavka 1.
točaka (a) i (b), države članice mogu prenijeti do 15 %
svojih indikativnih alokacija za voće i povrće, uključujući
i banane te za mlijeko na druge sektore u skladu s uvjetima koje određuje
Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 227.
5.      Školski program ne dovodi u pitanje
nijedan zasebni nacionalni školski program koji je u skladu s pravom Unije.
6.      Države članice mogu, kao dodatak
potpori Unije, odobriti nacionalnu potporu u skladu s člankom 217.
7.      Unija isto može financirati, na temelju
članka 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mjere za informiranje,
praćenje i ocjenjivanje vezane uz školski program, uključujući
mjere osvješćivanja javnosti i odgovarajuće mjere umrežavanja.
8.      Države članice koje sudjeluju u
programu promoviraju, na mjestima gdje se distribuira hrana, svoju
uključenost u program potpore i činjenicu da ga subvencionira Unija.
Države članice osiguravaju dodanu vrijednost i vidljivost školskog
programa Unije u odnosu na druga jela koja se dijele u obrazovnim ustanovama.”
5.           Članci 24. i 25.
zamjenjuju se sljedećim:
„Članak 24.
Delegirane
ovlasti
1. U svrhu promicanja zdravih prehrambenih navika
djece te kako bi se osiguralo da je potpora u okviru školskog programa
namijenjena djeci u ciljanoj skupini iz članka 22., Komisija je
ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. u vezi s
pravilima o:
(a)     dodatnim kriterijima koji se odnose na
usmjeravanje potpore država članica;
(b)     odobravanju i odabiru podnositelja
zahtjeva za potporu od strane država članica;
(c)     sastavljanju nacionalnih ili regionalnih
strategija i o pratećim obrazovnim mjerama.
2.      Kako bi se osiguralo učinkovito i
usmjereno korištenje sredstava Unije, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane
akte u skladu s člankom 227. o:
(a)     indikativnoj raspodjeli potpore za
voće i povrće, uključujući banane te za mlijeko između
država članica i o reviziji te raspodjele nakon ocjene iz
članka 23.a stavka 2. drugog podstavka, minimalnim
iznosima potpore Unije za svaku državu članicu, metodi preraspodjele
dodijeljenih sredstava između država članica na temelju primljenih
zahtjeva za potporu te o dodatnim pravilima o tome kako se kriteriji iz
članka 23.a stavka 2. uzimaju u obzir pri raspodjeli
sredstava;
(b)     uvjetima koji se odnose na prijenose
između raspodjela sredstava za voće i povrće,
uključujući i banane te za mlijeko;
(c)     troškovima i/ili mjerama koje ispunjavaju
uvjete za potporu Unije i o mogućnosti utvrđivanja minimalnih i
maksimalnih iznosa za određene troškove;
(d)     obvezi država članica da prate i
ocjenjuju učinkovitost svojeg školskog programa.
3.      U svrhu promicanja svijesti o programu
Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s
člankom 227. kojima se od država članica u kojima je
uspostavljen školski program zahtijeva da javnosti predstave subvencijsku ulogu
potpore Unije.
4.      Kako bi se osigurala dodana vrijednost i
vidljivost programa Unije, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
skladu s člankom 227. u vezi s pravilima o distribuciji proizvoda u
odnosu na druga jela koja se dijele u obrazovnim ustanovama.
5.      Uzimajući u obzir da je potrebno
osigurati da se potpora odražava u cijeni po kojoj su proizvodi dostupni u
okviru školskog programa, Komisija može delegiranim aktima u skladu s
člankom 227. donijeti pravila o uspostavi praćenja cijena u
okviru programa.
Članak 25.
Provedbene
ovlasti u skladu s postupkom ispitivanja
Komisija može provedbenim aktima donijeti mjere
potrebne za primjenu ovog odjeljka, uključujući:
(a)     konačnu raspodjelu potpore za
voće i povrće, uključujući i banane, i/ili za mlijeko
između država članica koje sudjeluju u programu, i to unutar gornjih
granica utvrđenih u članku 23.a stavku 1.,
uzimajući u obzir prijenose iz članka 23.a stavka 4.;
(b)     podatke koje moraju sadržavati strategije
država članica;
(c)     zahtjeve za dodjelu potpore i
plaćanja;
(d)     metode obavješćivanja javnosti o
školskom programu i odgovarajuće mjere umrežavanja;
(e)     podnošenje, oblik i sadržaj izvješća
o praćenju i ocjenjivanju koja sastavljaju države članice koje
sudjeluju u školskom programu;
(f)      upravljanje praćenjem cijena.”
6.           Briše se pododjeljak 2.
7.           Članak 217. zamjenjuje se
sljedećim:
„Članak 217.
Nacionalna
plaćanja za distribuciju proizvoda djeci
Države članice mogu, kao dodatak potpori
Unije predviđenoj člankom 23., provoditi nacionalna
plaćanja za dostavu proizvoda djeci u obrazovnim ustanovama ili za vezane
troškove iz članka 23. stavka 1. točke (c).
Države članice mogu financirati ta
plaćanja pristojbama u predmetnom sektoru ili drugim doprinosom iz
privatnog sektora.
Države članice mogu, kao dodatak potpori
Unije predviđenoj člankom 23., provoditi nacionalna
plaćanja za financiranje pratećih obrazovnih mjera iz
članka 23. stavka 4.”
8.           Briše se Prilog V.
Članak 2.
Izmjena
Uredbe (EU) br. 1306/2013
U članku 4. stavku 1. Uredbe
(EU) br. 1306/2013, točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
„(d)   Financijski doprinos Unije mjerama koje se
odnose na bolesti životinja i gubitak povjerenja potrošača iz
članka 220. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”
Članak 3.
Stupanje
na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu dana od dana objave
u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. kolovoza X godine.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuće područje/područja
politike u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta prijedloga/inicijative
              1.4.    Cilj/ciljevi
              1.5.    Osnova prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje i financijski utjecaj
              1.7.    Predviđena metoda/metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustav upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni utjecaj na rashode

              3.2.1. Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva administrativne prirode
              3.2.4. Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Sudjelovanje
trećih strana u financiranju
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Uredba
Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i
Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu programa potpore za dostavu voća
i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama
Uredba
Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1370/2013 o određivanju mjera
za utvrđivanje određenih potpora i subvencija povezanih sa
zajedničkom organizacijom tržišta poljoprivrednih proizvoda
1.2.        Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[8]
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pokusnog
projekta/pripremnog djelovanja[9]

¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
djelovanja
X Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno
na novo djelovanje
1.4.        Cilj/ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški
cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Cilj
je prijedloga održivo povećati udjel voća i povrća te
mliječnih proizvoda u prehrani djece i time pridonijeti ciljevima
zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), a to su stabiliziranje tržišta i
dugoročno osiguranje potražnje. Cilj mu je i pridonijeti širim ciljevima
javnog zdravlja, a to su smanjenje prekomjerne tjelesne mase i pretilosti te
bolesti povezanih s prehranom stvaranjem održivih zdravih prehrambenih navika.
1.4.2.     Posebni cilj/ciljevi i
odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni
cilj: Poboljšati pristup hrani za osjetljive socijalne skupine
Odgovarajuća
aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: 05 02 „Intervencije na
poljoprivrednim tržištima”
1.4.3.     Očekivani
rezultat/rezultati i utjecaj
Očekuje se da će prijedlogom promijeniti znanja,
stajališta i sklonosti mladih građana u vezi s hranom i njezinim izvorima
te njihova percepcija poljoprivrede i njezinih proizvoda.
Očekuje se i da će se boljim usmjeravanjem potpore
EU-a povećati učinkovitost distribucije proizvoda u odnosu na
troškove.
Osim toga, povećao bi se dio proračuna namijenjen
pratećim mjerama i time bi se poboljšao njihov utjecaj na potrošnju
ciljane skupine te premostio raskorak između obrazovnih dimenzija Programa
distribucije voća u školama (School Fruit Scheme – SFS) i Programa
distribucije mlijeka u školama (School Milk Scheme – SMS).
Konačno, doveo bi do zajedničkog okvira po državi
članici i do veće vidljivosti intervencije EU-a.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Utvrđene su tri razine pokazatelja u vezi s ciljevima:
Pokazatelji utjecaja:
-         promjena u izravnoj i neizravnoj konzumaciji
svježeg voća i povrća u djece nakon 5 godina intervencije
-         promjena u izravnoj i neizravnoj konzumaciji
svježeg voća i povrća u djece nakon 5 godina intervencije
-         poboljšanje ukupne kvalitete prehrane
Pokazatelji glavnih rezultata:
-         % raspoloživog proračuna potrošenog na
prateće mjere
-         % provedenih pratećih mjera povezanih s
poljoprivredom i poljoprivrednim proizvodima
-         razina učinkovitosti trošenja sredstava za
promicanje konzumacije poljoprivrednih proizvoda u školama
Pokazatelji glavnih učinaka:
-         broj pratećih mjera provedenih u državama
članicama
-         broj djece obuhvaćene pratećim mjerama i
udjel u ukupnom broju djece koja sudjeluje u programu
-         broj pratećih mjera država članica
povezanih s poljoprivredom
-         trošak po obroku
-         broj država članica, škola i djece
uključenih u program
-         količine proizvoda distribuiranih u školama
(broj obroka svježeg voća i povrća te mlijeka)
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Potrebe
na kojima se temelji prijedlog potreba su za održivim povećanjem
konzumacije voća i povrća te mlijeka u djece i potreba za
oblikovanjem njihovih zdravih prehrambenih navika.
Školski
programi u okviru ZPP-a kakvi se trenutačno provode imaju određene
slabosti u načinu na koji su osmišljeni i nedostatke u funkcioniranju koje
treba riješiti, a koji ograničavaju njihov potencijal za postizanje
ciljeva promicanja potrošnje poljoprivrednih proizvoda (tržišni cilj) i zdrave
prehrane kod školske djece (zdravstveni cilj).
Utvrđeni
se problemi odnose na raskorak između oblika programa i njihovih ciljeva
(različiti obrazovni alati u okviru dvaju programa), nedostatak
usklađenosti i dosljednosti između dvaju programa te nedostatci koji
ograničavaju neposredan učinak trošenja sredstava (veliko
administrativno i organizacijsko opterećenje kod obaju programa,
nedovoljno izvršenje proračuna od 30 % kod Programa distribucije
voća u školama, mogući učinak mrtvog tereta i nizak omjer
troškova i koristi kod Programa distribucije mlijeka u školama).
Pokretači
problema uglavnom su povezani s regulatornim propustima, drukčijim
financijskim okvirima, drukčijom provedbom u državama članicama i s
nekim vanjskim faktorima.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Djelovanje
na razini EU-a osigurava sredstva potrebna za inicijative širom EU-a i dodatne
izvore financiranja koji omogućuju državama članicama da prošire
opseg svojih djelovanja i povećaju njihovu učinkovitost. Kad bi se
države članice morale osloniti samo na vlastite financijske resurse,
većina njih ne bi bila u stanju provesti ambiciozne inicijative. Ono
pridonosi i većoj vjerodostojnosti programa u državama članicama i
poboljšanju slike i svijesti o EU-u. Okvir EU-a ima dodanu vrijednost jer omogućuje
kontinuirano znanje, transparentnost te prijenos i razmjenu iskustva.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Trenutačno
postoje dva programa distribucije u školama koja financira EU, a koja se
provode u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i izričito su
usmjerena na djecu u školama, a to su Program distribucije mlijeka u školama i
Program distribucije voća u školama. Oba programa imaju zajednički
cilj, a to je trajno povećati udjel tih proizvoda u prehrani djece u ranoj
fazi kada se formiraju njihove prehrambene navike, čime se pridonosi
postizanju ciljeva ZPP-a, osobito stabilizaciji tržišta i dugoročnom
osiguranju potražnje. Osim toga, programi su u skladu sa širim ciljevima javnog
zdravlja s obzirom na to da pridonose oblikovanju održivih zdravih prehrambenih
navika.
Međutim,
unatoč tome što su se ti programi na pozitivan način uklopili u škole
i što se priznaje njihov potencijal, zaključci do kojih se došlo na
temelju različitih izvješća – osobito vanjskih evaluacija Programa
distribucije voća u školama i Programa distribucije mlijeka u školama,
koje je pokrenula Komisija, i posebnog izvješća br. 10/2011 Europskog
revizorskog suda – te iskustvo stečeno tijekom višegodišnje provedbe
ukazali su na to da je oba programa potrebno dodatno poboljšati kako bi se
povećala učinkovitost i djelotvornost njihova upravljanja. Nedavnim
dogovorom o reformi ZPP-a već su obuhvaćeni neki od utvrđenih
problema.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
Uzimajući
u obzir sektorske posebnosti prijedlog je usklađen s promicanjem
poljoprivrednih proizvoda. Isto tako je u skladu s ciljevima javnog zdravlja
(regulacija tjelesne mase, zdravstvene nejednakosti), pojednostavljenjem te
načelima i ciljevima formuliranima u Strategiji Europa 2020.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
¨  prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
–
¨  financijski utjecaj od GGGG do GGGG
X Prijedlog/inicijativa
neograničenog trajanja
–
provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja[10]
¨ Izravno upravljanje Komisije
–
¨ koje provode njezine službe, uključujući i njezino osoblje u
delegacijama Unije;
–
¨  koje provode izvršne agencije;
X Podijeljeno
upravljanje s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
–
¨ treće zemlje ili tijela koja su one odredile;
–
¨ međunarodne organizacije i njihove agencije (treba ih navesti);
–
¨EIB i Europski investicijski fond;
–
¨ tijela iz članaka 208. i 209. Financijske uredbe;
–
¨ tijela javnog prava;
–
¨ tijela uređena javnim pravom koja pružaju javne usluge, u mjeri u
kojoj pružaju odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ tijela uređena javnim pravom države članice kojima je povjerena
provedba javno-privatnog partnerstva i koja pružaju odgovarajuća
financijska jamstva;
–
¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u okviru
ZVSP-a na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su
određene u odgovarajućem temeljnom aktu.
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
U
novom su sustavu nadzor i evaluacija uključeni u troškove koji su
prihvatljivi za potporu EU-a zbog njihove važnosti za dobro upravljanje i
ocjenu djelotvornosti/učinkovitosti upravljanja u ostvarenju
utvrđenih ciljeva. Uspostavljena je i povezanost s višegodišnjom
(šestogodišnjom) nacionalnom/regionalnom strategijom.
Nadzor
će se provoditi na temelju godišnjih izvješća država članica
koja sadržavaju informacije o iskorištenom proračunu, broju
uključenih škola/djece i njihovu udjelu u ukupnom broju škola/djece
ciljane skupine, učestalosti, trajanju, vremenu i sustavu raspodjele,
prosječnoj težini i cijeni obroka, prosječnoj potrošnji po djetetu i
ukupnim distribuiranim količinama. Nadalje, nadzirat će se i
prateće mjere, i to u pogledu korištenih metoda i njihova troška,
učestalosti, uključenih škola/djece, uključenosti
zainteresiranih strana, distribuiranih proizvoda.
Postupak
evaluacije sastojat će se od izvješća o evaluaciji država članica
nakon pet godina provedbe programa kako bi se izmjerili srednjoročni
učinci, nakon čega će slijediti vanjska evaluacija diljem EU-a
godinu dana nakon evaluacija država članica kako bi se ocijenila provedba
programa na razini država članica i na razini EU-a te ukupna
djelotvornost, učinkovitost, dosljednost i važnost u skladu s Komisijinim
standardima i smjernicama za evaluaciju. Osim toga, mogla bi se predvidjeti
vanjska studija o pokazateljima dugoročnog učinka.
Vanjske
evaluacije Programa distribucije voća u školama i Programa distribucije
mlijeka u školama te posebno izvješće Revizorskog suda br. 10/2011 o
tim programima već su uzeti u obzir pri osmišljavanju postupaka nadzora i
evaluacije koji se odnose na novi program.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole

2.2.1.     Utvrđeni rizik/rizici
Opći
rizik koji se može utvrditi odnosi se na učinkovitost programa, tj. da
potpora EU-a dođe do krajnjih korisnika programa i da učinkovito
pridonese ostvarenju ciljeva programa.
Sadašnje
iskustvo stečeno provedbom Programa distribucije voća u školama
ukazuje na to da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti odabiru podnositelja
zahtjeva za potporu i postupcima nabave koji se primjenjuju za sklapanje
ugovora o distribuciji, promidžbi, nadzoru i evaluaciji. Odredbe o kontroli
obuhvaćaju i provedbu navedenih ugovora. Javna nabava potencijalni je
problem za školski program.
Za
druge rizike, kao što su mogući učinak mrtvog tereta i pretjerani
troškovi distribuiranih proizvoda ili marža za dobavljače, mogu se
predvidjeti osiguranja (npr. na razini potpore EU-a po obroku).
Što
se tiče pratećih mjera, mogao bi postojati rizik preklapanja s
obrazovnim mjerama koje se provode u školama i s promicanjem poljoprivrednih
proizvoda. Kako bi se to izbjeglo, u utvrđivanju tih mjera sudjelovat
će znanstveno-stručna skupina EU-a i jasno će se navesti njihova
povezanost s ciljevima novog programa. Odredbe o kontroli koje se odnose na
prateće mjere bave se pitanjem autentičnosti izdataka općenito
te pružaju jamstva i u slučajevima kad se provedba tih mjera povjerava
vanjskim izvršiteljima.
2.2.2.     Informacije o uspostavljenom
sustavu unutarnje kontrole
Agencije
za plaćanja i delegirana nadzorna tijela na razini države članice
čine sustav kontrole.
Godišnja
izvješća država članica o kontrolama i provjerama, koja se temelje na
onima koja se već koriste za trenutačni Program distribucije
voća u školama i Program distribucije mlijeka u školama, bit će
potrebna kako bi se pružili podaci o provedenom administrativnom upravljanju i
provjerama na terenu.
Osim
toga, unutarnji sustav upravljanja i kontrole oslanjat će se na
evaluacijska izvješća država članica i na evaluaciju provedenu na
razini EU-a. Konačno, znanstveno-stručna skupina EU-a pružat će
državama članicama i Komisiji savjete o provedbi, nadzoru i evaluaciji.
2.2.3.     Procjena troškova i koristi
kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
Školski
će sustav biti obuhvaćen postojećim sustavom kontrole i
upravljanja rashodima EFJP-a.
Smatra
se da prijedlog neće dovesti do povećanja stope pogreške za EFJP.
2.3.        Mjere za sprečavanje
prijevare i nepravilnosti
Primjenjivat
će se Uredba (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru
ZPP-a.
Općenito,
sustavi kontrole predviđaju iscrpne administrativne kontrole 100 %
zahtjeva za potporu, unakrsne provjere s drugim bazama podataka kad se to
smatra primjerenim te provjere na terenu prije plaćanja za minimalan broj
transakcija, ovisno o riziku povezanom s predmetnim sustavom. Ako se tim
provjerama otkrije veliki broj nepravilnosti, moraju se provesti dodatne
provjere.
Osim
toga, paket zakonodavnih mjera za reformu ZPP-a predviđa da države
članice moraju sprečavati, otkrivati i ispravljati nepravilnosti i
prijevare, izricati učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne u
skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim pravom te vratiti sve nepravilno
isplaćene iznose uvećane za kamate. Uključuje mehanizam
automatskog poravnanja za slučajeve nepravilnosti, koji predviđa da
ako se povrat ne osigura u roku od četiri godine od zahtjeva za povratom ili
u roku od osam godina u slučaju kad je pokrenut sudski postupak, iznose za
koje nije osiguran povrat snosi predmetna država članica. Taj mehanizam
snažno potiče države članice da što je moguće brže osiguraju
povrat nepravilno isplaćenih iznosa.
U
početnoj fazi novog programa, premda nije predviđeno formalno
odobrenje EU-a za strategije država članica, odredbe o njihovu sadržaju (i
po mogućnosti uzorak) omogućit će rano utvrđivanje i
sprečavanje rizika prijevara.
Tijekom
provedbe, zahtjevi za pravnim tumačenjem i savjetima upućeni Komisiji
i/ili znanstveno-stručnoj skupini EU-a isto će tako pomoći
državama članicama u izbjegavanju prijevara.
Osim
toga, provodit će se ex post provjere i strogo će se
istraživati svi navodi o prijevarnoj zlouporabi programa.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje
se prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije u okviru rashoda
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
   || Dif./nedif. ([11])   || zemalja EFTA-e[12]   || zemalja kandidatkinja[13]   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 2 || 05 02 08 12 – Program distribucije voća u školama || Dif./nedif. || NE || NE || NE || NE
 2 || 05 02 12 08 – Program distribucije mlijeka u školama || Dif./nedif. || NE || NE || NE || NE
·      Zatražene nove proračunske linije
Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
   || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   || NP ||   || NE || NE || NE || NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 2 || Održivi rast: prirodni resursi
 || Glavna uprava: AGRI ||   ||   ||   || 2014.[14] ||   || 2016.[15] || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO ||
 ||  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 05 02 08 12 – Program distribucije voća u školama || Preuzete obveze || (1) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || (2) ||   || 122 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Program distribucije mlijeka u školama[16] || Preuzete obveze || (1a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || (2a) ||   || 75 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || UKUPNA odobrena sredstva || Preuzete obveze || =1+1a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || =2+2a ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plaćanja || (5) ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   || 0 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 2 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plaćanja || =5+ 6 ||   || 197 ||   || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi” ||
milijuna EUR
   ||   ||   || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 GU: AGRI ||   ||   ||
  Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostali administrativni rashodi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GU AGRI UKUPNO || Odobrena sredstva || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
milijuna EUR
   ||   ||   || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
X       Za prijedlog/inicijativu nije potrebno
korištenje odobrenih sredstava za poslovanje
–
¨      Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih
sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u
milijunima EUR
 Navesti ciljeve i rezultate ||   ||   || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 REALIZACIJA (rezultati) ||
 Vrsta rezultata[17]   || Prosječni trošak po rezultatu || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak
 POSEBNI CILJ || Poboljšati pristup hrani za osjetljive socijalne skupine ||
 Rezultati || Br. pratećih mjera ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultati || Br. djece obuhvaćene pratećim mjerama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultati || Br. pratećih mjera povezanih s poljoprivredom ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNI TROŠAK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva administrativne prirode
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨      Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje
administrativnih odobrenih sredstava
–
X       Za
prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih
sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
milijuna EUR
   || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostali administrativni rashodi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNO || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Potrebe za ljudskim
potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja Glavne uprave kojemu je
već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
unutar Glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
3.2.3.2.  Procijenjene potrebe u pogledu
ljudskih potencijala
–
¨      Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
potencijala.
–
X       Za prijedlog/inicijativu
potrebno je korištenje ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu navesti u ekvivalentu punog radnog
vremena
   || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „opće omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD, u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy   || - u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||
 - u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
XX se odnosi na
odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
Potrebe za ljudskim
potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja Glavne uprave kojemu je
već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
unutar Glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Upravljanje zakonodavstvom, kreiranje politike, ekonomske analize i savjetovanje, koordinacija i savjetovanje među službama, unutarnja komunikacija i obavješćivanje javnosti, predstavljanje institucije i pregovaranje, postupanje sa statističkim podacima,
 Vanjsko osoblje ||
3.2.4.     Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
–
X       Prijedlog/inicijativa
u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
–
¨      Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
–
¨      Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
3.2.5.     Sudjelovanje trećih
strana u financiranju
–
Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje trećih strana.
–
X
Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj
procjeni:
Sudjelovanje
Unije u financiranju programa navedeno je u članku 1.
točki 3. nacrta Uredbe. Osim toga, razina potpore Unije (paušalni
iznos) za pokriće troška obroka za voće i povrće te mlijeko
utvrdit će se delegiranim aktima.
Razina
doprinosa EU-a za pokriće troškova proizvoda ograničava se
maksimalnim iznosom potpore EU-a po obroku kako za voće i povrće,
tako i za mlijeko. Države članice imaju mogućnost dodjeljivati
nacionalne dodatke ili privlačiti privatno financiranje kako bi
povećale opseg i/ili intenzitet svoje intervencije u pogledu školskih
programa. U ovoj fazi nije moguće kvantificirati ukupan iznos doprinosa
trećih strana s obzirom na raznolikost trećih strana (javne i/ili
privatne) i nedostatak relevantnih informacija u ovom trenutku.
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
X       Prijedlog/inicijativa
nema financijski utjecaj na prihode.
–
¨      Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
¨         na vlastita sredstva
¨         na razne prihode
[1]               Uredba (EU) br. 1308/2013 [COM(2011)626] Europskog
parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju
zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i o stavljanju
izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79,
(EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str.671.).
[2]               Posebni odbor za poljoprivredu, 11. studenoga 2013.

[3]               Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 od
16. prosinca 2013. o određivanju mjera za utvrđivanje
određenih potpora i subvencija povezanih sa zajedničkom organizacijom
tržišta poljoprivrednih proizvoda (SL L 346, 20.12.2013., str.12.).
[4]               SL C , , str. .
[5]               SL C , , str. .
[6]               Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke
organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i o stavljanju izvan snage uredaba
Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ)
br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str.
671.).
[7]               Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i
nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i stavljanju izvan snage uredbi
Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98,
(EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347,
20.12.2013., str. 549.).
[8]               ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima)
– ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju
djelatnosti)
[9]               Kako je navedeno u članku 54. stavku 2.
točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
[10]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[12]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[13]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[14]             Iznosi za proračun 2014. navedeni su samo za
informaciju.
[15]             Radi usporedbe, pretpostavlja se da će provedba
početi u 2016. Osim toga, povećanje omotnice za voće u školama
dogovoreno reformom ZPP-a (Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 o
određivanju mjera za utvrđivanje određenih potpora i subvencija
povezanih sa zajedničkom organizacijom tržišta poljoprivrednih proizvoda)
provest će se od školske godine 2014./2015. i pretpostavlja se da će
iznos biti iskorišten u cijelosti.
[16]             Za program distribucije mlijeka prijedlogom se
predviđa utvrđivanje omotnice u visini od 80 milijuna EUR po
školskoj godini. To odgovara očekivanoj razini izvršenja proračuna i
u skladu je s ukupnim iznosima za izdatke povezane s tržištem i izravne potpore
uzete u obzir u Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020.
[17]             Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
izgrađenih prometnica itd.).


				|

		52013PC0554

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1215/2012 o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima /* COM/2013/0554 final - 2013/0268 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1. Opći kontekst
Uredbom Vijeća (EZ) br. 44/2001 o
nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i
trgovačkim stvarima (dalje u tekstu: „Uredba Bruxelles I.”) utvrđuju
se pravila o međunarodnoj nadležnosti sudova država članica i pravila
o sprječavanju paralelnih postupaka pred sudovima raznih država
članica. Utvrđuju se i pravila o priznavanju i izvršenju sudskih
odluka koje su donijeli nacionalni sudovi u državama članicama. Među
ostalim, pokriveni su postupci u području prava intelektualnog vlasništva,
uključujući patente. Dana 12. prosinca 2012. donesena je Uredba (EU)
br. 1215/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o nadležnosti,
priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima[1] (dalje u tekstu: „Uredba
Bruxelles I. (preinaka)”) kojom je preinačena Uredba (EZ)
br. 44/2001. Uredba (EU) br. 1215/2012 počinje se primjenjivati
10. siječnja 2015.
U prosincu 2012. postignut je sporazum o
takozvanom „patentnom paketu”, – zakonodavnoj inicijativi koja uključuje
dvije uredbe[2]
(dalje u tekstu: „uredbe o jedinstvenom patentu”) i međunarodni Sporazum
(dalje u tekstu: „Sporazum o jedinstvenom sudu za patente” ili „Sporazum o
UPC-u”) u kojem su postavljeni temelji za stvaranje jedinstvene patentne
zaštite u Europskoj uniji.
Uredbe o jedinstvenom patentu donesene su u
okviru pojačane suradnje između 25 država članica (sve države
članice osim Italije i Španjolske). Sporazum o jedinstvenom sudu za
patente većina je država članica potpisala 19. veljače 2013.
Kada se uredbe počnu primjenjivati bit će moguće steći
europski patent jedinstvenog učinka,– zakonskog prava kojim se osigurava
ujednačena zaštita izuma u 25 država članica– na jednom mjestu, čime
će se osigurati troškovne prednosti i smanjiti administrativni teret.
Člankom 89. stavkom 1. Sporazuma o
jedinstvenom sudu za patente predviđeno je da Sporazum ne može stupiti na
snagu prije stupanja na snagu izmjena Uredbe Bruxelles I. (preinaka) kojima se
uređuje odnos između obaju instrumenata. Cilj je tih izmjena
dvostruk. Kao prvo cilj je tih izmjena osigurati usklađenost između
Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente i Uredbe Bruxelles I. (preinaka), a
kao drugo riješiti specifično pitanje pravila nadležnosti u odnosu na
tuženike iz država koje nisu članice Europske unije.
Tri su države članice ugovornice Ugovora
od 31. ožujka 1965. o uspostavi i statutu Suda Beneluksa 15. listopada 2012.
potpisale Protokol o izmjeni tog Ugovora. Sud Beneluksa zajednički je sud
za Belgiju, Luksemburg i Nizozemsku kojemu je zadatak osigurati ujednačenu
primjenu zajedničkih pravila država članica Beneluksa o raznim
pitanjima, poput intelektualnog vlasništva (posebice određenih vrsta prava
koja se odnose na žigove, modele i dizajne). Do sada je zadatak Suda Beneluksa
bio uglavnom odlučivanje o prethodnim pitanjima u vezi s tumačenjem
tih pravila. U okviru Protokola iz 2012. omogućeno je međutim da se
prošire ovlasti Suda Beneluksa kako bi se obuhvatile nadležnosti u posebnim
pitanjima koja spadaju u područje primjene Uredbe Bruxelles I. Ta se
mogućnost može ostvariti revizijom posebnih sporazuma između država
članica Beneluksa o specifičnim pitanjima, kojom će se
nadležnost na učinkovit način prenijeti sa nacionalnih sudova na Sud
Beneluksa. Stoga se Protokolom uz Ugovor Beneluksa zahtjeva, kao i Sporazumom o
jedinstvenom sudu za patente, izmjena Uredbe Bruxelles I. (preinaka) kako bi se
najprije osigurala usklađenost između revidiranog Ugovora i Uredbe
Bruxelles I. (preinaka), a zatim riješilo pitanje nepostojanja zajedničkih
pravila o nadležnosti u odnosu na tuženike iz država koje nisu članice
Europske unije.
1.2. Razlozi za prijedlog i njegovi
ciljevi
Prijedlogu je cilj prvenstveno omogućiti
stupanje na snagu Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente. Prema članku 89.
stavku 1. Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente stupanje na snagu Sporazuma
uvjetovano je izmjenom Uredbe (EZ) br. 1215/2012. Osim toga cilj je
prijedloga osigurati usklađenost Sporazuma s Uredbom Bruxelles I. i
Protokolom uz Ugovor iz Beneluksa iz 1965.
Jedinstveni sud za patente bit će
zajednički sud za određene države članice te će se na njega
primjenjivati iste obveze iz zakonodavstva Unije koje se primjenjuju na sve
nacionalne sudove. Jedinstveni sud za patente imat će isključivu
nadležnost i time zamijeniti nacionalne sudove u pitanjima uređenima
Sporazumom o jedinstvenom sudu za patente. Sporazumom o jedinstvenom sudu za
patente uređena je unutarnja podjela nadležnosti raznih odjela
Jedinstvenog suda za patente i izvršenje sudskih odluka Jedinstvenog suda za
patente u državama članicama ugovornicama. Sud je Beneluksa također
zajednički sud određenih država članica koji će biti
nadležan za pitanja koja odrede dotične države članice ugovornice.
Kako bi se osigurala kombinirana i
usklađena primjena navedenog Sporazuma, Protokola i Uredbe Bruxelles I.
(preinaka) potrebno je riješiti sljedeća pitanja u Uredbi Bruxelles I.
(preinaka):
1.           u tekstu Uredbe pojasniti da
su Jedinstveni sud za patente i Sud Beneluksa „sudovi” u smislu Uredbe
Bruxelles I.;
2.           pojasniti primjenu pravila o
nadležnosti za Jedinstveni sud za patente i Sud Beneluksa u odnosu na tuženike
s domicilom u državama članicama. Uspostaviti ujednačena pravila o
međunarodnoj nadležnosti u odnosu na tuženike iz trećih država u
postupcima koji se protiv tih tuženika vode pred Jedinstvenim sudom za patente
i Sudom Beneluksa u situacijama u kojima takva pravila nisu predviđena
Uredbom Bruxelles I., već se upućuje na nacionalno pravo;
3.           definirati primjenu pravila o
litispendenciji i povezanim postupcima u vezi s Jedinstvenim sudom za patente i
Sudom Beneluksa, s jedne strane, i nacionalnim sudovima država članica
koje nisu ugovorne stranke odgovarajućih međunarodnih sporazuma, s
druge strane. Potrebno je odrediti i primjenu tih pravila tijekom prijelaznog
razdoblja iz članka 83. stavka 1. Sporazuma o jedinstvenom sudu za
patente; i
4.           pojasniti primjenu pravila o
priznavanju i izvršenju u odnosima između država članica koje jesu i
država članica koje nisu ugovorne stranke odgovarajućih
međunarodnih sporazuma.
Detaljna obrazloženja pitanja koje treba
riješiti navedena su u točki 3. u nastavku („Pravni elementi prijedloga”).
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Prije njegova donošenja patentni je paket bio
predmet opsežnog savjetovanja. U okviru tog savjetovanja iskazana je široka
podrška ne samo stvaranju jedinstvenog patenta već i uspostavljanju
jedinstvenog režima nadležnosti. Ovim se prijedlogom omogućuje stupanje na
snagu Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente, kako je predviđeno
njegovim člankom 89. stavkom 1. Budući da se u Protokolu o izmjeni
Ugovora o Sudu Beneluksa iz 1965. postavljaju jednaka pitanja kao u Sporazumu o
jedinstvenom sudu za patente, obje bi izmjene trebalo provesti istovremeno. U
vezi s pravilima o nadležnosti u odnosu na tuženike iz trećih država, to
je pitanje opsežno ocijenjeno u Komisijinoj ocjeni utjecaja priloženoj uz
zakonodavni prijedlog o izmjeni Uredbe (EZ) br. 44/2001 o nadležnosti,
priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim
stvarima (dalje u tekstu: „Bruxelles I.”)[3].
Ta se ocjena odnosila na usklađivanje nadležnosti u odnosu na tuženike iz
trećih država općenito, a njezini su zaključci još i važniji za
ograničeno usklađivanje predviđeno ovim prijedlogom.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Predložene su izmjene Uredbe Bruxelles I.
(preinaka) sljedeće:
·
odredbe koje se odnose na odnos između
Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente i Protokola uz Ugovor iz Beneluksa iz
1965., s jedne strane, i Uredbe Bruxelles I., s druge strane;
·
odredbe kojima se dopunjuju pravila o jedinstvenoj
nadležnosti u vezi s tuženicima iz trećih država u građanskim i
trgovačkim sporovima pokrenutim pred Jedinstvenim sudom za patente i Sudom
Beneluksa u predmetima obuhvaćenima Sporazumom o jedinstvenom sudu za
patente i Protokolom uz Ugovor iz Beneluksa iz 1965.
Te su izmjene navedene u četiri nove
odredbe, članak 71.a do članka 71.d Uredbe Bruxelles I.
3.1. Izričito uključivanje
Jedinstvenog suda za patente i Suda Beneluksa kao „sudova” u smislu Uredbe
Bruxelles I. (preinaka)
Kao rezultat unutarnje podjele nadležnosti
unutar Jedinstvenog suda za patente tuženik može biti pozvan pred odjel
koji se ne nalazi u državi članici suda koji je određen pravilima
Uredbe Bruxelles I. Primjerice, nizozemski tuženik koji očekuje da će
biti tužen u mjestu njegova domicila u skladu s člankom 4. stavkom 1.
Uredbe Bruxelles I. (preinaka) može biti pozvan pred nadležni središnji,
regionalni ili lokalni odjel koji se može nalaziti u Francuskoj, Njemačkoj
ili Ujedinjenoj Kraljevini (ili bilo kojoj drugoj državi članici, ovisno o
tome gdje će se uspostaviti regionalni ili lokalni odjeli). To je važno i
kada tuženik ima domicil ili uobičajeno boravište u državi članici
koja nije ugovorna stranka Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente (npr.
nositelj licencije s domicilom u Španjolskoj morao je izvršiti obvezu iz
ugovora o licenciji u Nizozemskoj, a postupak je pokrenut pred njemačkim
središnjim odjelom umjesto u Nizozemskoj, prema mjestu izvršenja obveze). Isto
tako, kao rezultat prijenosa nadležnosti na Sud Beneluksa, tuženik,
uključujući one iz države članice koja nije ugovorna stranka,
može biti pozvan pred odjel koji se ne nalazi u državi članici suda koji
je određen pravilima Uredbe Bruxelles I. Premda se člankom 71. Uredbe
Bruxelles I. priznaju postojeće konvencije o posebnim pitanjima, nove se
konvencije ne dopuštaju. Stoga je potrebno pojasniti da Jedinstveni sud za
patente i Sud Beneluksa treba smatrati sudovima države članice u smislu
Uredbe Bruxelles I. te time osigurati da se Uredba primjenjuje na te sudove u
cijelosti.
U Uredbi Bruxelles I.
(preinaka) nije definiran izraz „sud”. Ograničava se na navođenje
određenih tijela obuhvaćenih izrazom „sud” u članku 3. u svrhu
primjene Uredbe Bruxelles I. Međutim, u uvodnoj izjavi 11. pojašnjeno je
da se izraz „sud” treba tumačiti na način da uključuje sudove
koji su zajednički za više država članica. U uvodnoj izjavi 11.
izričito se upućuje na Sud Beneluksa kada ostvaruje nadležnost u
stvarima koje spadaju u područje primjene Uredbe Bruxelles I. U uvodnoj
izjavi 11. pojašnjeno je da se odluke koje ti zajednički sudovi donose
trebaju priznavati i izvršavati u skladu s Uredbom Bruxelles I. Ipak, uvodna
izjava nije po svojoj prirodi obvezujuća te se njome ne može, u dostatnom
stupnju pravne sigurnosti, osigurati usklađenost odgovarajućih
međunarodnih sporazuma s Uredbom Bruxelles I. (preinaka), a posebno
njezinim člankom 71. Potrebna je stoga konkretna zakonodavna izmjena. Tom
se izmjenom prati pristup primijenjen za mađarske javne bilježnike i
švedske službe za izvršenje iz članka 3. Uredbe. U izraz „sud” u Uredbi
izričito se uključuje Jedinstveni sud za patente i Sud Beneluksa.
Radi bolje razumljivosti sve su potrebne izmjene u vezi sa Sporazumom o
jedinstvenom sudu za patente i Ugovorom o Sudu Beneluksa navedene u četiri
nove odredbe (novi članci 71.a do 71.d).
Pojašnjivanjem da se
Jedinstveni sud za patente i Sud Beneluksa trebaju smatrati „sudovima” u smislu
Uredbe Bruxelles I. (preinaka) osigurat će se da se unutarnja nadležnost
tih sudova utvrdi Uredbom Bruxelles I. Posebno će se osigurati da tuženici
koji očekuju da će biti tuženi u određenoj državi članici u
skladu s pravilima Uredbe Bruxelles I. mogu biti suđeni bilo pred odjelom
Jedinstvenog suda za patente bilo pred Sudom Beneluksa u nekoj drugoj državi
članici u odnosu na onu u kojoj se nalaze nacionalni sudovi određeni
na temelju Uredbe Bruxelles I. Radi pravne sigurnosti i predvidivosti za
tuženike potrebno je izmjenu mjesne nadležnosti jasno navesti u tekstu Uredbe
Bruxelles I.
3.2. Primjena pravila o nadležnosti u
vezi s Jedinstvenim sudom za patente i Sudom Beneluksa, s jedne strane, i
nacionalnim sudovima država članica koje nisu ugovorne stranke Sporazuma o
jedinstvenom sudu za patente ili Protokola uz Ugovor iz Beneluksa iz 1965., s
druge strane
Kao bi se postigla
potpuna transparentnost kombinirane i usklađene primjene
odgovarajućih međunarodnih sporazuma i Uredbe Bruxelles I.
(preinaka), u potonjoj se treba utvrditi način na koji se pravila o
nadležnosti iz Uredbe Bruxelles I. (preinaka) primjenjuju na Jedinstveni sud za
patente i Sud Beneluksa, na jednak način kao što je to utvrđeno u
članku 71. Uredbe Bruxelles I. (preinaka) za druge međunarodne
konvencije u pogledu posebnih pitanja. Slična pojašnjenja navedena su
primjerice u člancima 64. i 67. Luganske konvencije iz 2007. o
nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i
trgovačkim stvarima.
Novim se pravilom u
članku 71.b stoga propisuje da će Jedinstveni sud za patente i Sud
Beneluksa biti nadležni kadgod bi na temelju pravila Uredbe Bruxelles I.
nadležan bio nacionalni sud jedne od odgovarajućih država članica
ugovornica. S druge strane, Jedinstveni sud za patente i Sud Beneluksa
neće biti nadležni kada nijedan nacionalni sud države članice
ugovornice nije nadležan u skladu s Uredbom Bruxelles I. (npr. kada su u skladu
s Uredbom Bruxelles I. nadležni sudovi države članice koja nije
ugovorna stranka).
3.3. Upotpunjavanje pravila o nadležnosti
u odnosu na tuženike iz trećih država
U članku 31. Sporazuma o jedinstvenom
sudu za patente utvrđeno je da se međunarodna nadležnost Jedinstvenog
suda za patente utvrđuje u skladu s Uredbom (EU) br. 1215/2012 ili,
ako je primjenjivo, na temelju Konvencije o nadležnosti, priznavanju i
izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim stvarima (Luganska
konvencija). Međutim, ako se Uredbom Bruxelles I. (preinaka) i Luganskom
konvencijom iz 2007. odredi nadležnost na temelju nacionalnog prava (vidi
članak 6. te Uredbe i članak 4. Luganske konvencije), nije
utvrđeno koja se pravila trebaju primjenjivati pri određivanju
nadležnosti sudova koji su zajednički za više država članica, poput
Jedinstvenog suda za patente i Suda Beneluksa. Osim toga, upućivanje na
jedno ili drugo nacionalno pravo za razne odjele Jedinstvenog suda za patente
prouzročilo bi nejednak pristup pravdi u jedinstvenom sustavu nadležnosti
koji ne bi mogao biti utemeljen na nijednom objektivnom razlogu.
Sličnim se problemom bavilo u
postojećoj Uredbi o žigovima (Uredba Vijeća (EZ) br. 207/2009 o
žigu Zajednice) i Uredbi o dizajnu (Uredba Vijeća (EZ) br. 6/2002 o
dizajnu Zajednice), koje sadržavaju cjeloviti skup jedinstvenih pravila o
nadležnosti u odnosu na tuženike iz trećih država.
Potrebno je stoga upotpuniti pravila o
nadležnosti Uredbe Bruxelles I. (preinaka) u vezi s pitanjima koja će biti
u nadležnosti Jedinstvenog suda za patente i Suda Beneluksa u odnosu na
tuženike s domicilom u državama koje nisu članice Europske unije.
Jedinstvena pravila o nadležnosti u određenim situacijama već postoje
(npr. isključiva nadležnost u pogledu registracije i valjanosti patenata,
sporazumi o nadležnosti), ali ne postoje u drugim slučajevima (npr.
postupci zbog povrede patenta, ugovori o licenciji ako ne postoji nadležni
sud).
Novim se prijedlogom u članku 71.b stavku
2. stoga proširuju pravila o nadležnosti iz Uredbe na sporove u koje su
uključeni tuženici iz trećih država s domicilom u trećim
državama. Nadalje, osigurana je nadležnost Jedinstvenog suda za patente i Suda
Beneluksa za izdavanje privremenih mjera, uključujući mjere
osiguranja, čak i kada su sudovi trećih država stvarno nadležni.
Proširenje će se primjenjivati ne dovodeći u pitanje Sporazum iz
2005. između Europske zajednice i Kraljevine Danske o nadležnosti,
priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i trgovačkim
stvarima, kojim je već uređen položaj danskih tuženika, ni Lugansku
konvenciju iz 2007. o istom predmetu, kojom je već uređen položaj
švicarskih, norveških i islandskih tuženika.
Kao rezultat tog proširenja, pristup Jedinstvenom
sudu za patente i Sudu Beneluksa osigurat će se u slučajevima u
kojima tuženik nema domicil u državi članici EU-a, jednako kao što je
takav pristup osiguran u situacijama u kojima tuženik ima domicil u državi
članici EU-a. Osim toga, taj je pristup osiguran neovisno o tome u kojoj
se instanci ili odjelu unutar Jedinstvenog suda za patente vodi postupak.
Nadalje, novim se prijedlogom u članku
71.b stavku 3. utvrđuje dodatno pravilo o nadležnosti za sporove u koje su
uključeni tuženici s domicilom izvan EU-a. Prijedlogom se predviđa da
tuženik iz treće države može biti tužen u mjestu gdje se nalazi njegova
pokretna imovina pod uvjetom da njezina vrijednost nije beznačajna u
usporedbi s vrijednošću zahtjeva te da je spor u dovoljnoj mjeri povezan s
državom članicom u kojoj se vodi postupak. Nadležnost prema mjestu gdje se
imovina nalazi kompenzira činjenicu da se tuženik ne nalazi u Uniji. To
pravilo trenutačno postoji u mnogim državama članicama, a njegova je
prednost osigurati da se sudska odluka može izvršiti u državi u kojoj je
izdana. To pravilo bolje predstavlja opću filozofiju Uredbe Bruxelles I.
(preinaka) od drugih pravila o supsidijarnoj nadležnosti, poput onih iz gore
navedenih uredbi o žigu i dizajnu kojima se omogućuje pokretanje postupka
protiv tuženika iz treće države, posebice, pred sudovima države
članice u kojoj tužitelj ima domicil (forum actoris). Pravilom
nadležnosti na temelju imovine može se osigurati da Jedinstveni sud za patente
i Sud Beneluksa budu nadležni u slučajevima u kojima se pravilima o
proširenoj nadležnosti iz Uredbe ne utvrđuje nadležnost te u
slučajevima u kojima je takva nadležnost primjerena. Na primjer, u odnosu
na Jedinstveni sud za patente, nadležnošću na temelju imovine osiguralo bi
se da bi taj sud bio nadležan za turskog tuženika koji je izvršio povredu
europskog patenta koji obuhvaća nekoliko država članica i Tursku.
3.4. Primjena pravila o litispendenciji i
povezanim postupcima u vezi s Jedinstvenim sudom za patente i Sudom Beneluksa,
s jedne strane, i nacionalnim sudovima država članica koje nisu ugovorne
stranke Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente ili Protokola uz Ugovor iz
Beneluksa iz 1965., s druge strane
Novim pravilom u članku 71.c nadalje se
utvrđuje da se pravila o litispendenciji i povezanim postupcima iz Uredbe
Bruxelles I. (preinaka) primjenjuju između Jedinstvenog suda za patente
ili Suda Beneluksa, s jedne strane, i sudova država članica koje nisu
ugovorne stranke, s druge strane. Naposljetku, u tom se članku
utvrđuje i da se pravila Uredbe Bruxelles I. (preinaka) primjenjuju kada
se, tijekom prijelaznog razdoblja iz članka 83. stavka 1. Sporazuma o
jedinstvenom sudu za patente, postupci pokreću pred Jedinstvenim sudom za
patente, s jedne strane, i pred nacionalnim sudovima država članica ugovornica
tog Sporazuma, s druge strane.
3.5. Primjena pravila o priznavanju i
izvršenju u odnosima između država članica koje su ratificirale
Sporazum o jedinstvenom sudu za patente i država članica koje nisu
ratificirale Sporazum o jedinstvenom sudu za patente
Kao bi se postigla potpuna transparentnost
kombinirane i usklađene primjene odgovarajućih međunarodnih
sporazuma i Uredbe Bruxelles I. (preinaka), u potonjoj se treba utvrditi
način na koji će se pravila o priznavanju i izvršenju iz Uredbe
Bruxelles I. (preinaka) primjenjivati u odnosima između država
članica ugovornica odgovarajućih međunarodnih sporazuma i država
članica koje nisu ugovorne stranke tih sporazuma. Slične odredbe
sadržane su u članku 71. Uredbe Bruxelles I. (preinaka) u pogledu drugih međunarodnih
konvencija o posebnim pitanjima te u člancima 64. i 67. Luganske
konvencije iz 2007. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u
građanskim i trgovačkim stvarima.
U novom članku 71.d uređuje se stoga
priznavanje i izvršenje odluka Jedinstvenog suda za patente i Suda Beneluksa u
državama članicama koje nisu ugovorne stranke odgovarajućih
međunarodnih sporazuma te priznavanje i izvršenje sudskih odluka donesenih
u državama članicama koje nisu ugovorne stranke tih sporazuma u pitanjima
uređenima tim sporazumima, a koje se moraju priznati i provesti u državama
članicama ugovornicama međunarodnih sporazuma.
2013/0268 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe (EU) br. 1215/2012 o
nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u građanskim i
trgovačkim stvarima
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 67. stavak 4. i članak 81.
stavak 2. točke (a), (c) i (e),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[4],

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Dana 19. veljače 2013.
određene države članice potpisale su Sporazum o jedinstvenom sudu za
patente. U tom je Sporazumu utvrđeno da on neće stupiti na snagu
prije prvog dana četvrtog mjeseca nakon stupanja na snagu izmjena Uredbe
(EU) br. 1215/2012 u vezi s odnosima s tim Sporazumom.
(2)       Dana 15. listopada 2012. tri
su države članice ugovornice Ugovora od 31. ožujka 1965. o uspostavi i
statutu Suda Beneluksa potpisale Protokol o izmjeni tog Ugovora,
omogućavajući da se Sudu Beneluksa dodijele određene nadležnosti
u odnosu na posebna pitanja koja spadaju u područje primjene Uredbe (EU)
br. 1215/2012.
(3)       Potrebno je urediti odnos
između navedenih međunarodnih sporazuma i Uredbe (EU)
br. 1215/2012.
(4)       Jedinstveni sud za patente i
Sud Beneluksa trebaju se smatrati sudovima u smislu ove Uredbe kako bi se
osigurala pravna sigurnost i predvidivosti za tuženike koji mogu biti tuženi
pred tim sudovima u državi članici, koja nije država članica
određena pravilima ove Uredbe.
(5)       Jedinstveni sud za patente i
Sud Beneluksa trebaju moći ostvariti nadležnost u odnosu na tuženike koji
nemaju domicil u državi članici. U pogledu pitanja koja spadaju u
nadležnost Jedinstvenog suda za patente i Suda Beneluksa pravila ove Uredbe
trebaju se stoga primjenjivati na tuženike s domicilom u državama koje nisu
članice Europske unije. Postojećim pravilima o nadležnosti
zajamčena je uska veza između postupaka na koje se ova Uredba
primjenjuje i teritorija država članica, čime se opravdava njihovo
proširenje na tuženike bez obzira na njihov domicil. Osim toga, ovom Uredbom
trebaju se odrediti slučajevi u kojima Jedinstveni sud za patente i Sud
Beneluksa mogu ostvariti supsidijarnu nadležnost.
(6)       Pravila ove Uredbe u vezi s
litispendencijom i povezanim postupcima, kojima je cilj spriječiti
paralelne postupke i proturječne odluke, trebaju se primjenjivati u
postupcima pred sudovima država članica u kojima se primjenjuju navedeni
međunarodni sporazumi i pred sudovima država članica u kojima se ti
sporazumi ne primjenjuju.
(7)       Pravila ove Uredbe u vezi s
litispendencijom i povezanim postupcima trebaju se isto tako primjenjivati ako
se tijekom prijelaznog razdoblja iz članka 83. stavka 1. Sporazuma o
jedinstvenom sudu za patente postupci u vezi s određenim vrstama sporova
koji se odnose na europski patent, kako je utvrđeno tom odredbom,
pokreću pred Jedinstvenim sudom za patente, s jedne strane, i nacionalnim
sudom države članice ugovornice Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente,
s druge strane.
(8)       Odluke koje donosi
Jedinstveni sud za patente ili Sud Beneluksa trebaju se priznati i izvršiti u
državama članicama koje nisu ugovorne stranke odgovarajućih
međunarodnih sporazuma u skladu s ovom Uredbom.
(9)       Odluke koje donose sudovi
država članica koje nisu ugovorne stranke odgovarajućih
međunarodnih sporazuma trebaju se nastaviti priznavati i izvršavati u
ostalim državama članicama u skladu s ovom Uredbom.
(10)     Ova se Uredba treba
početi primjenjivati istovremeno s Uredbom (EU) br. 1215/2012 kako bi
se omogućilo primjereno stupanje na snagu Sporazuma o jedinstvenom sudu za
patente i učinkovit prijenos nadležnosti na Sud Beneluksa.
(11)     Uredbu (EU) br. 1215/2012
treba stoga na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
(1)        U Uredbi (EU) br. 1215/2012 na
kraju uvodne izjave 14. dodaje se sljedeća nova rečenica:
„Pravila o jedinstvenoj nadležnosti također
se trebaju primjenjivati bez obzira na domicil tuženika u slučajevima u
kojima sudovi koji su zajednički za više država članica ostvaruju
nadležnost u pitanjima koja spadaju u područje primjene ove Uredbe.”
(2)        U Uredbi (EU) br. 1215/2012
umeću se članci 71.a, 71.b, 71.c i 71.d:
„Članak
71.a
1.       Za potrebe ove Uredbe, sud koji je
zajednički za više država članica (dalje u tekstu: „zajednički
sud“) sud je države članice ako, u skladu sa sporazumom o njegovu
uspostavljanju, ostvaruje nadležnost u građanskim i trgovačkim
stvarima u smislu ove Uredbe.
2.       Za potrebe ove Uredbe, svaki je od
sljedećih sudova zajednički sud:
(a)      Jedinstveni sud za patente
uspostavljen na temelju Sporazuma o jedinstvenom sudu za patente
potpisanom 19. veljače 2013. (dalje u tekstu: „Jedinstveni sud za
patente“);
(b)     Sud Beneluksa uspostavljen na temelju
Ugovora od 31. ožujka 1965. o uspostavi i statutu Suda Beneluksa (dalje u
tekstu: „Ugovor iz Beneluksa“).
Članak
71.b
Nadležnost zajedničkog suda određuje se
kako slijedi:
1.       Zajednički je sud nadležan ako su, u
skladu s ovom Uredbom, sudovi države članice ugovornice sporazuma kojim se
uspostavlja zajednički sud nadležni za pitanja uređena tim
sporazumom.
2.       Ako tuženik nema domicil u državi
članici, a ovom Uredbom nadležnost nije drukčije prenesena na drugi
sud, odredbe Poglavlja II. primjenjuju se kao da tuženik ima domicil u državi
članici. Članak 35. primjenjuje se čak i kada sudovi država nečlanica
imaju stvarnu nadležnost.
3.       Ako tuženik nema domicil u državi
članici i ako na temelju ove Uredbe nijedan sud države članice nije
nadležan, tuženik može biti tužen pred zajedničkim sudom ako:
a)       se imovina koja pripada tuženiku nalazi u
državi članici ugovornici sporazuma o uspostavljanju zajedničkog
suda;
b)       vrijednost imovine nije beznačajna u
usporedbi s vrijednošću zahtjeva;
c)       je spor u dovoljnoj mjeri povezan s bilo
kojom državom članicom ugovornicom sporazuma o osnivanju zajedničkog
suda.
Članak
71.c
1.       Članci 29. do 32. primjenjuju se ako
se postupci pokreću pred zajedničkim sudom i sudom države
članice koja nije ugovorna stranka sporazuma o uspostavljanju tog
zajedničkog suda.
2.       Članci 29. do 32. primjenjuju se ako
se tijekom prijelaznog razdoblja iz članka 83. stavka 1. Sporazuma o
jedinstvenom sudu za patente postupci pokreću pred Jedinstvenim sudom za
patente i sudom države članice ugovornice Sporazuma o jedinstvenom sudu za
patente.
Članak
71.d
U pogledu priznanja i izvršenja sudskih odluka ova
se Uredba primjenjuje na priznanje i izvršenje:
a)       odluka koje donosi Jedinstveni sud za
patente ili Sud Beneluksa koje se moraju priznati i izvršiti u državama
članicama koje nisu ugovorne stranke Sporazuma o jedinstvenom sudu za
patente ili Ugovora o Sudu Beneluksa; i
b)       odluka koje donose sudovi država
članica koje nisu ugovorne stranke Sporazuma o jedinstvenom sudu za
patente ili Ugovora o Sudu Beneluksa koje se moraju priznati i izvršiti u
državama članicama ugovornicama tih sporazuma.”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 10. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s
Ugovorima.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 351, 20. 12. 2012., str. 1.
[2]               Uredba (EU) br. 1257/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća o primjeni pojačane suradnje u području stvaranja
jedinstvene patentne zaštite, SL L X; Uredba Vijeća (EU)
br. 1260/2012 o primjeni pojačane suradnje u području stvaranja
jedinstvene patentne zaštite u pogledu primjenljivih aranžmana prevođenja,
SL L
[3]               SEC(2010) 1547 završna verzija od 14.12.2010.
[4]               SL C, , str. .