               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.7.2021.
            COM(2021) 571 final
            2021/0202(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Odluke (EU) 2015/1814 u pogledu količine emisijskih jedinica koje treba staviti u rezervu za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije do 2030.
            {SWD(2021) 552 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               U Komunikaciji o europskom zelenom planu
                  1
                iznesena je nova strategija rasta čiji je cilj da EU postane pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom. Pri tome je potvrđena predanost Komisije da postroži klimatske ciljeve, da time Europa do 2050. postane prvi klimatsko neutralni kontinent te da se zaštiti zdravlje i dobrobit građana od elementarnih nepogoda i povezanih opasnosti. Potreba za europskim zelenim planom i njegova vrijednost dodatno su potvrđene u kontekstu vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje, život, radne uvjete i dobrobit građana Unije.

               Klimatske promjene potrebno je hitno obuzdati. Prema znanstvenim zaključcima Posebnog izvješća Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC), globalna nulta neto stopa emisija CO2 mora se postići oko 2050., a što prije nakon toga i nulta stopa za sve ostale stakleničke plinove. Zbog te hitnosti EU mora pojačati svoje djelovanje i globalno voditi primjerom te postići klimatsku neutralnost do 2050.. Taj je cilj postavljen u Komunikaciji „Čist planet za sve– Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo”
                  2
               .

               Na temelju europskog zelenog plana i sveobuhvatne procjene učinka u Komunikaciji Komisije iz rujna 2020. o povećanju klimatskih ambicija Europe za 2030.
                  3
                „(Plan za postizanje klimatskog cilja do 2030.”) predloženo je povećanje ambicije EU-a i iznesen sveobuhvatan plan za postroživanje obvezujućeg cilja Europske unije za 2030. tako da se do tada emisije smanje za najmanje 55 %, na odgovoran način. Podizanje ambicija za 2030. omogućit će izvjesnost kreatorima politika i ulagačima, tako da se odlukama koje će se donositi u narednim godinama ne zadrže razine emisija koje nisu u skladu s ciljem EU-a da postane klimatski neutralan do 2050. Cilj za 2030. usklađen je s ciljem Pariškog sporazuma da se porast globalne temperature zadrži na razini znatno manjoj od 2 °C te da ga se nastoji zadržati na razini od 1,5 °C.

               Europsko vijeće odobrilo je novi obvezujući cilj EU-a za 2030. na svojem sastanku u prosincu 2020.
                  4
                Uz to je pozvalo Komisiju da „procijeni kako svi gospodarski sektori mogu na najbolji način doprinijeti cilju za 2030. i da podnese potrebne prijedloge popraćene dubinskim ispitivanjem okolišnog, gospodarskog i socijalnog učinka na razini država članica, uzimajući u obzir nacionalne energetske i klimatske planove i preispitujući postojeće fleksibilnosti.”

               Stoga će europski zakon o klimi
                  5
               , kako je dogovoren sa suzakonodavcima, učiniti cilj klimatske neutralnosti EU-a pravno obvezujućim i podići ambicije za 2030. postavljanjem cilja da se do 2030. postigne smanjenje emisija za barem 55 % u odnosu na 1990.

               Kako bi slijedila put koji je predložen u europskom zakonu o klimi i ostvarila te veće ambicije do 2030. Komisija je preispitala važeće propise o klimi i energetici za koje se očekuje da bi emisije stakleničkih plinova smanjili za samo 40 % do 2030. i 60 % do 2050. Zakonodavni paket za ostvarivanje cilja od 55 %, kako je najavljeno u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030., najsveobuhvatnija je sastavnica nastojanja da se do 2030. ostvare novi klimatski ciljevi, čemu će morati pridonijeti svi sektori gospodarstva i sve gospodarske politike.

               U okviru tog paketa Komisija mora povećati doprinos za zaštitu okoliša u sustavu EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS) izmjenom Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  6
                (Direktiva EU ETS) na način koji je razmjeran glavnom cilju. Osim toga, potrebna su dosad nezapamćena ulaganja kako bi se prevladao negativan učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na radna mjesta, dohodak i poslovanje, među ostalim u sektorima obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS).

               Radi rješavanja pitanja strukturne neravnoteže između ponude i potražnje za emisijskim jedinicama i povećavanja otpornosti sustava EU-a za trgovanje emisijama na velike šokove, Odlukom (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
                (Odluka MSR) uspostavljena je 2018. rezerva za stabilnost tržišta. MSR je funkcionalan od 2019.

               Rezerva bi trebala pokretati prilagodbe godišnjih količina emisijskih jedinica za prodaju na dražbi. Kako bi se zadržao maksimalan stupanj predvidljivosti, Odlukom (EU) 2015/1814 (Odluka MSR) utvrđena su jasna pravila za stavljanje emisijskih jedinica u rezervu i njihovo oslobađanje iz nje.

               Ta su pravila izmijenjena Direktivom (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća
                  8
               . Direktivom (EU) 2018/410 stopa unosa (postotak ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koji se stavlja u rezervu) je do 2023. udvostručena s 12 na 24 %, a minimum koji treba staviti u rezervu udvostručen je sa 100 na 200 milijuna emisijskih jedinica.

               Treba napomenuti da minimalna količina emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu neizravno određuje i minimalni ukupan broj jedinica u optjecaju koji pokreće unos emisijskih jedinica u rezervu (tj. gornji prag rezerve). Taj broj mora biti najmanje 833 milijuna, tako da 12 % tog iznosa znači stavljanje najmanje 100 milijuna emisijskih jedinica u rezervu, Minimalni iznos udvostručen je zajedno s udvostručenjem stope unosa tako da je gornji prag rezerve ostao isti (24 % od 833 iznosi 200).

               Izmjene sustava EU-a za trgovanje emisijama kako bi se povećale ambicije za 2030., kao i učinak vanjskih čimbenika kao što su COVID-19 ili nacionalne mjere kao što je postupno ukidanje ugljena, znače da osnovna pravila rezerve za stabilnost tržišta moraju ostati prikladna za nastavak rješavanja strukturnih neravnoteža između ponude i potražnje tijekom cijelog desetljeća. Nadalje, člankom 3. Odluke MSR Komisiji je zadano da preispita funkcioniranje rezerve za stabilnost tržišta prije nego što proteknu tri godine od početka njezina rada, na temelju analize urednog funkcioniranja europskog tržišta ugljika. Pri preispitivanju treba obratiti posebnu pozornost na ključne brojčane parametre i pravilo o prestanku važenja
                  9
                te razmotriti učinak rezerve na rast, radna mjesta, industrijsku konkurentnost Unije i rizik od izmještanja emisija ugljika.

               Analiza provedena u okviru procjene učinka, u kontekstu preispitivanja, pokazuje da bi rezervu za stabilnost tržišta trebalo prilagoditi novoj politici i tržišnim uvjetima te šokovima. Utvrdila je i da bi se u rezervu za stabilnost tržišta trebala uključiti ponuda i potražnja iz zrakoplovstva. Iz analize je proizašlo i da je unos podložan učinku praga, što bi trebalo ispraviti
                  10
               .

               Trebalo bi razmotriti preispitivanje tih elemenata zajedno s učincima povećanja ambicija sustava EU-a za trgovanje emisijama na stabilnost tržišta. Stoga se to preispitivanje provodi u okviru prijedloga Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijama i Odluke o rezervi za stabilnost tržišta radi jačanja sustava trgovanja emisijama EU-a
                  11
               .

               U skladu s člankom 1. stavkom 5. Odluke o rezervi za stabilnost tržišta stopa unosa vraća se na 12 % nakon 2023. Ako se parametri rezerve za stabilnost tržišta ne prilagode pravodobno i na odgovarajući način, moglo bi doći do potencijalno štetnog povećanja viška. Stoga bi se zadržavanje postojećih parametara rezerve za stabilnost tržišta, kako je utvrđeno u skladu s Direktivom (EU) 2018/410 (stopa unosa od 24 % i minimalna količina koja se stavlja u rezervu od 200 milijuna emisijskih jedinica), trebalo donijeti odvojeno od općeg preispitivanja sustava trgovanja emisijama EU-a kao dijela paketa za ostvarivanje cilja od 55 %, kako bi se osigurala predvidljivost tržišta.

               Iz toga proizlazi da bi Odluku o rezervi za stabilnost tržišta trebalo izmijeniti i provesti tu bitnu prilagodbu kako bi sustav EU-a za trgovanje emisijama i dalje bio ambiciozan i dobro funkcionirao.

               •
                     Usklađenost s postojećim odredbama politike

               MSR je instrument za stabilnost tržišta uspostavljen u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. Stoga se usklađenost rezerve za stabilnost tržišta s drugim politikama Unije osigurava uglavnom usklađenošću sustava EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama s drugim politikama Unije. Budući da trenutačni prijedlog uključuje samo izmjene značajki strukture rezerve za stabilnost tržišta, on ne utječe izravno na druge politike Unije.

               Usklađenost s drugim politikama Unije osigurava se usklađenošću procjene učinka za preispitivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama i rezerve za stabilnost tržišta s preostalim dijelom klimatskog i energetskog paketa za ostvarivanje cilja do 55 %: posebno procjenama učinka povezanima s ESR-om; Uredbom o korištenju zemljišta, prenamjeni zemljišta i šumarstvu (LULUCF); normama za emisije CO2 iz automobila i kombija; Direktivom o energiji iz obnovljivih izvora (RED II); Direktivom o energetskoj učinkovitosti (EED); te u kasnijoj fazi Direktivom o energetskoj učinkovitosti zgrada. Rezerva za stabilnost tržišta obuhvaća promjene u potražnji zbog tih komplementarnih politika.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 192. UFEU-a. U skladu s člankom 191. i člankom 192. stavkom 1. UFEU-a Europska unija doprinosi, među ostalim, ostvarenju sljedećih ciljeva: očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša, promicanju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih problema okoliša, a osobito borbi protiv klimatskih promjena.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Pravo EU-a na djelovanje proizlazi iz činjenice da sustav EU-a za trgovanje emisijama funkcionira kao sustav na razini Unije na potpuno usklađen način. Direktiva o sustavu EU-a za trgovanje emisijama postojeći je instrument politike EU-a, uveden 2003.

               Klimatske promjene prekogranični su problem, a djelovanjem EU-a može se djelotvorno nadopuniti i ojačati regionalno, nacionalno i lokalno djelovanje. Postroživanje cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova u EU-u za 2030. utjecat će na mnoge sektore u cijelom gospodarstvu EU-a te je stoga neophodno koordinirano djelovanje na razini EU-a, koje ima mnogo veće izglede da dovede do potrebne preobrazbe svojim djelovanjem kao snažan pokretač troškovno učinkovitih promjena i uzlazne konvergencije.

               Stoga ciljeve Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijama ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti države članice kad djeluju pojedinačno, nego ih se zbog opsega i učinaka te direktive može bolje ostvariti na razini Unije. Osim toga, budući da je MSR instrument za stabilnost tržišta uspostavljen Direktivom o sustavu EU-a za trgovanje emisijama, njegov cilj ne može se u dovoljnoj mjeri ostvariti jednostranim djelovanjem država članica. On je postojeći je instrument politike EU-a, uveden 2015. U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. UFEU-a ciljevi prijedloga o izmjeni tog instrumenta mogu se ostvariti samo prijedlogom Komisije na razini EU-a.

               •Proporcionalnost

               Kao što je navedeno odjeljku 7. procjene učinka, ovaj je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti jer ne prelazi ono što je potrebno za provedbu EU-ova cilja smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. na troškovno učinkovit način, istodobno osiguravajući ispravno funkcioniranje unutarnjeg tržišta EU-a.

               •Odabir instrumenta

                  Odluka je primjeren instrument za izmjenu Odluke o uspostavi rezerve za stabilnost tržišta.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               S obzirom na ranu fazu provedbe postojećeg zakonodavstva i, posljedično, ograničenu dostupnost podataka, nije provedena ex post evaluacija ni provjera primjerenosti u vezi s prijedlozima.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Na općem savjetovanju o reviziji sustava EU-a za trgovanje emisijama prikupljena su mišljenja dionika o preispitivanju rezerve za stabilnost tržišta.

               Komisija je prvo pozvala da joj se dostave povratne informacije o početnoj procjeni učinka u kojoj su iznesena početna razmatranja i političke opcije revizije. Početna procjena učinka bila je otvorena za povratne informacije od 29. listopada 2020. do 26. studenoga 2020., tijekom čega je primljeno 250 odgovora
                  12
               . Komisija je zatim organizirala internetsko javno savjetovanje izdavanjem upitnika. Bio je otvoren 12 tjedana, od 13. studenoga 2020. do 5. veljače 2021., tijekom čega je primljeno gotovo 500 odgovora
                  13
               . Komisija je također naložila podizvođaču Vivid Economics da organizira dvije stručne radionice
                  14
                o reviziji rezerve za stabilnost tržišta.

               MSR ima široku potporu među skupinama dionika, no ne postoji konsenzus o potrebnim izmjenama njegovih parametara, posebno u pogledu pragova i stope unosa. Civilno društvo izrazilo je relativno veću potporu jačanju parametara rezerve za stabilnost tržišta nego privatni sektor. Prijedlogom da se zadrži stopa unosa od 24 % i minimalni iznos od 200 milijuna emisijskih jedinica koji će se staviti u rezervu nakon 2023., do kraja četvrte faze sustava EU-a za trgovanje emisijama 2030., uspostavlja se razumna ravnoteža, što također odražava činjenicu da je MSR s trenutačnim parametrima dosad dobro funkcionirao.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Ovaj se prijedlog temelji na dokazima prikupljenima u kontekstu procjene učinka
                  15
                priložene planu za postizanje klimatskog cilja do 2030. Koristi se ažuriranim referentnim scenarijem EU-a
                  16
               , koji uključuje posljedice pandemije bolesti COVID-19, i ažuriranim scenarijima politika na temelju scenarija izrađenih za plan za postizanje klimatskog cilja do 2030.

               Osim toga, Komisija se oslanja na sve veći broj stručno recenziranih empirijskih istraživanja o sustavu EU-a za trgovanje emisijama te nekoliko ugovora o potpori. U okviru ugovora o potpori društvo Vivid Economics provelo je studiju za potporu Komisiji u preispitivanju rezerve za stabilnost tržišta
                  17
               . U kontekstu studije, društvo Vivid Economics organiziralo je dvije stručne radionice u kojima su sudjelovali analitičari, stručnjaci za tržište i dionici. Studija je pokazala da je preporučljivo održavanje trenutačne stope unosa nakon 2023.

               •Procjena učinka

               Prijedlogu je priložena procjena učinka koja se temelji na nalazima sveobuhvatne procjene učinka plana za postizanje klimatskog cilja do 2030.
                  18
                Temelji se na integriranim scenarijima modeliranja koji odražavaju interakciju različitih instrumenata politike s gospodarskim subjektima, kako bi se osigurala komplementarnost, usklađenost i djelotvornost u ostvarivanju klimatskih ambicija za 2030. i 2050. Sažetak i pozitivno mišljenje Odbora za regulatorni nadzor bit će javno dostupni. U pogledu ovog prijedloga procjena učinka pokazala je da se za održavanje dobrog funkcioniranja sustava EU-a za trgovanje emisijama stopa unosa ne bi smjela vratiti na 12 % nakon 2023., već bi se trebala zadržati na 24 % sve dok se ne provede potpuna revizija.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

               Ovaj prijedlog provodi Komisija, pa on neće podrazumijevati izravno administrativno opterećenje za poduzeća.

               U skladu s Komisijinom predanošću boljoj regulativi, prijedlog je pripremljen na uključiv način, utemeljen je na punoj transparentnosti i stalnoj suradnji s dionicima uz uvažavanje povratnih informacija i uzimanje u obzir vanjskih informacija kako bi se osiguralo da prijedlog bude dobro uravnotežen (vidjeti i odjeljak o prikupljanju i primjeni stručnog znanja).

               •Temeljna prava

               U ovom se prijedlogu poštuju temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima
                  19
               . On posebno pridonosi cilju visoke razine zaštite okoliša u skladu s načelom održivog razvoja iz članka 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima
                  20
               .

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Sustav EU-a za trgovanje emisijskim jedinicama stvara znatne prihode za proračune država članica. Većina prihoda od dražbi knjiži se državama članicama. Prijedlog utječe na nacionalne proračune i državne uprave prvenstveno zbog te poveznice. Zadržavanjem trenutačne stope unosa rezerve za stabilnost tržišta smanjit će se količine za prodaju na dražbi država članica. Međutim, očekuje se da će se to nadoknaditi učinkom na cijenu smanjenog viška emisijskih jedinica na tržištu zbog povećane ambicije sustava EU-a za trgovanje emisijama i predloženim proširenjem područja primjene Direktive o ETS-u EU-a kako bi se obuhvatio pomorski i cestovni promet te zgrade. Komisija će u okviru predstojećeg paketa o vlastitim sredstvima, koji uključuje prijedlog izmjene višegodišnjeg financijskog okvira, predstaviti prilagodbe proračunskog okvira EU-a.

               Odluke u pogledu razvoja IT-a i javne nabave donosit će se u skladu s Komunikacijom o financiranju informacijske tehnologije i kibersigurnosti od 10. rujna 2020
                  21
               .

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Komisija će u svojem godišnjem izvješću o tržištu ugljika, kako je predviđeno člankom 10. stavkom 5. Direktive o sustava EU-a za trgovanje emisijama, nastaviti pratiti i ocjenjivati funkcioniranje sustava EU-a za trgovanje emisijama, uključujući rezervu za stabilnost tržišta. Inicijativa se oslanja na postupak utemeljen na integriranim nacionalnim energetskim i klimatskim planovima i čvrsti okvir za transparentnost emisija stakleničkih plinova i drugih informacija o klimi iz Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća
                  22
               . Komisija će informacije koje su dostavile države članice u skladu s Uredbom o upravljanju upotrebljavati, među ostalim, kao osnovu za redovitu procjenu napretka. To uključuje informacije o emisijama stakleničkih plinova, politikama i mjerama, predviđanjima i prilagodbi. Komisija će se tim informacijama služiti i za izradu pregleda aktivnosti u području okoliša i praćenje programa djelovanja za okoliš.

               Nadalje, evaluacija napretka u primjeni Direktive o sustavu EU-a za trgovanje emisijama uređena je člankom 21. te direktive, kojim se od država članica zahtijeva da Komisiji podnose godišnja izvješća u kojima se posebna pozornost posvećuje pitanjima kao što su dodjela emisijskih jedinica, rad Registra, primjena praćenja i izvješćivanja, verifikacija i akreditacija te pitanja koja se odnose na poštovanje propisa.

               Osim toga, člankom 3. Odluke o rezervi za stabilnost tržišta od Komisije se zahtijeva da nakon ovog prvog preispitivanja redovito preispituje rezervu za stabilnost tržišta.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  U skladu s Odlukom o rezervi za stabilnost tržišta, stopa unosa u rezervu za stabilnost tržišta od 24 % i minimalni iznos od 200 milijuna koji se stavlja u rezervu emisijskih jedinica prestat će vrijediti 2023. Nakon 2024. stopa unosa iznosila bi 12 %. Procjena učinka pokazala je da stopa unosa od 12 % ne bi bila dovoljna za daljnje ispunjavanje ciljeva rezerve za stabilnost tržišta u pogledu smanjenja viška i osiguravanja otpornosti tržišta. Cilj je ovog prijedloga osigurati da se trenutačni parametri rezerve za stabilnost tržišta (stopa unosa od 24 % i minimalni iznos od 200 milijuna emisijskih jedinica koji se stavlja u rezervu) zadrže nakon 2023., do kraja četvrte faze sustava EU-a za trgovanje emisijama 31. prosinca 2030., kako bi se osigurala predvidljivost tržišta. Stopa unosa u rezervu za stabilnost tržišta vratila bi se na 12 % nakon 2030.

               2021/0202 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Odluke (EU) 2015/1814 u pogledu količine emisijskih jedinica koje treba staviti u rezervu za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije do 2030.

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  23
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  24
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Pariški sporazum, donesen u prosincu 2015. na temelju Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), stupio je na snagu u studenome 2016. („Pariški sporazum”)
                  25
               . Stranke Pariškog sporazuma postigle su dogovor da će zadržati povećanje globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razina iz predindustrijskog razdoblja te nastojati ograničiti porast temperature na 1,5 °C iznad razina iz predindustrijskog razdoblja.

               (2)Suočavanje s izazovima povezanima s klimom i okolišem te postizanje ciljeva Pariškog sporazuma u središtu su Komunikacije o europskom zelenom planu, koju je Komisija donijela 11. prosinca 2019.
                  26

               (3)U europskom zelenom planu objedinjuje se sveobuhvatan skup mjera i inicijativa koje se međusobno podupiru radi postizanja klimatske neutralnosti u EU-u do 2050. i utvrđuje nova strategija rasta, čiji je cilj preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem je prekinuta veza gospodarskog rasta s korištenjem resursa. Usto se nastoji zaštititi, očuvati i povećati prirodni kapital Unije te zaštititi zdravlje i dobrobit građana od rizika povezanih s okolišem i utjecaja okoliša na njih. Istovremeno, ta tranzicija različito utječe na žene i muškarce te ima poseban utjecaj na neke skupine u nepovoljnom položaju, kao što su starije osobe, osobe s invaliditetom i osobe manjinskog rasnog ili etničkog podrijetla. Stoga se mora osigurati da tranzicija bude pravedna i uključiva i da nitko ne bude zapostavljen.

               (4)Potreba i vrijednost europskog zelenog plana samo su se povećale nakon vrlo teških posljedica pandemije bolesti COVID-19 na zdravlje, životne i radne uvjete te dobrobit građana Unije, što je pokazalo da naše društvo i gospodarstvo moraju poboljšati svoju otpornost na vanjske šokove i rano djelovati kako bi ih se spriječilo ili ublažilo. Europski građani i dalje ističu da se to posebno odnosi na klimatske promjene
                  27
               .

               (5)Unija se u ažuriranom nacionalno utvrđenom doprinosu dostavljenom tajništvu UNFCCC-a 17. prosinca 2020.
                  28
                obvezala smanjiti neto emisije stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu Unije do 2030 za najmanje 55 %. u odnosu na razine iz 1990.

               (6)Uredbom (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća
                  29
                Unija je u zakonodavstvo unijela cilj klimatske neutralnosti u cijelom gospodarstvu do 2050. Tom se uredbom propisuje i obveza da Unija do 2030. smanji neto emisije stakleničkih plinova na domaćem tržištu (emisije nakon što se odbije uklanjanje) za najmanje 55 % u odnosu na razine iz 1990.

               (7)Svi bi gospodarski sektori trebali doprinijeti postizanju tih smanjenja emisija. Stoga bi ambicioznost sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), uspostavljenog Direktivom 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  30
                trebalo prilagoditi kako bi bila u skladu s obvezom smanjenja neto emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu za 2030.

               (8)Radi rješavanja pitanja strukturne neravnoteže između ponude i potražnje emisijskih jedinica na tržištu, Odlukom (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća
                  31
                uspostavljena je 2018. rezerva za stabilnost tržišta („rezerva”) koja je u funkciji od 2019.

               (9)Rezerva bi trebala pokretati prilagodbe godišnjih količina emisijskih jedinica za prodaju na dražbi. Kako bi se zadržao maksimalan stupanj predvidljivosti, Odlukom (EU) 2015/1814 utvrđena su jasna pravila za stavljanje emisijskih jedinica u rezervu i njihovo oslobađanje iz nje.

               (10)Ako je broj emisijskih jedinica u optjecaju iznad utvrđenog gornjeg praga, količina emisijskih jedinica koja odgovara određenom postotku tih emisijskih jedinica oduzima se od količina emisijskih jedinica koje se prodaju na dražbi i stavlja u rezervu. U međuvremenu, ako ukupan broj emisijskih jedinica u optjecaju padne ispod utvrđenog donjeg praga, odgovarajući broj emisijskih jedinica oslobađa se iz rezerve državama članicama i dodaje količini emisijskih jedinica koje će se prodavati na dražbi.

               (11)Direktivom (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća
                  32
                izmijenjena je Odluka (EU) 2015/1814 udvostručavanjem postotne stope koja se upotrebljava za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje se svake godine stavljaju u rezervu s 12 % na 24 % do 31. prosinca 2023.

               (12)U skladu s Odlukom (EU) 2015/1814, u roku od tri godine od početka rada rezerve Komisija treba provesti svoje prvo preispitivanje na temelju analize urednog funkcioniranja europskog tržišta ugljika i, bude li potrebno, podnijeti prijedlog Europskom parlamentu i Vijeću.

               (13)Pri preispitivanju posebna je pozornost bila usmjerena na postotak za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje će se staviti u rezervu, kao i brojčanoj vrijednosti gornje granice ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju i broju emisijskih jedinica koje će se osloboditi iz rezerve.

               (14)Analiza provedena u kontekstu preispitivanja rezerve i očekivana kretanja relevantna za tržište ugljika pokazuju da stopa od 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine nakon 2023. stavljaju u rezervu nije dovoljna za sprečavanje znatnog povećanja viška emisijskih jedinica u sustavu EU-a za trgovanje emisijama. Stoga bi postotak nakon 2023. trebao i dalje iznositi 24 %, a minimalni broj emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu trebao bi ostati 200 milijuna.

               (15)Ako se stopa ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju koje se svake godine stavljaju u rezervu nakon 2023. ponovno vrati na 12 %, potencijalno štetan višak emisijskih jedinica u sustav EU-a za trgovanje emisijama mogao bi narušiti stabilnost tržišta. Osim toga, kako bi se osigurala predvidljivost tržišta, stopu od 24 % nakon 2023. trebalo bi utvrditi odvojeno od općeg preispitivanja Direktive 2003/87/EZ i Odluke (EU) 2015/1814 radi jačanja sustava EU-a za trgovanje emisijama u skladu s povećanim klimatskim ambicijama Unije za 2030.

               (16)Odluku (EU) 2015/1814 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Izmjene Odluke (EU) 2015/1814

               U članku 1. stavku 5. prvom podstavku Odluke (EU) 2015/1814 posljednja rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Odstupajući od prve i druge rečenice, do 31. prosinca 2030. udvostručuju se postoci iz tih rečenica i 100 milijuna emisijskih jedinica iz tih rečenica.”.

               Članak 2.

               Stupanje na snagu

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        COM(2019) 640 final.

                     (2)

                        COM(2018) 773 final.

                     (3)

                        COM(2020) 562 final.

                     (4)

                        Zaključci Europskog vijeća od 10.i 11. prosinca 2020. EUCO 22/20 CO EUR 17 CONCL 8.

                     (5)

                        Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) (SL L 243, 9.7.2021., str. 1.).

                     (6)

                        Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

                     (7)

                        Odluka (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ (SL L 264, 9.10.2015., str. 1.).

                     (8)

                        Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.–27.).

                     (9)

                        Pravilo o prestanku važenja utvrđeno je u članku 1. stavku 5.a Odluke MSR. U njemu se navodi da će od 2023. sve emisijske jedinice koje se nalaze u rezervi, a koje premašuju ukupan broj emisijskih jedinica prodanih na dražbi u prethodnoj godini, prestati vrijediti.

                     (10)

                        Kao primjer učinka praga, ako TNAC iznosi 834 milijuna emisijskih jedinica, nešto više od gornjeg praga od 833 milijuna, tada se u skladu s pravilima rezerve za stabilnost tržišta 24 % TNAC-a stavlja u rezervu za stabilnost tržišta. Međutim, ako je TNAC malo ispod praga, 832 milijuna emisijskih jedinica, u rezervu za stabilnost tržišta ne stavlja se ništa.

                     (11)

                        Direktiva (EU) 2021/... od... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2003/87/EZ o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i Odluke (EU) 2015/1814 o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije (SL L [...], [...], str. [...]).

                     (12)

                        Dostupno na sljedećoj internetskoj stranici:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System

                     (13)

                        Dostupno na sljedećoj internetskoj stranici:
                  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12660-Updating-the-EU-Emissions-Trading-System/public-consultation

                     (14)

                  https://ec.europa.eu/clima/events/expert-workshop-market-stability-reserve_en
                  ,
                  https://ec.europa.eu/clima/events/2nd-expert-workshop-market-stability-reserve_en
                  .

                     (15)

                        Konkretno, Vivid Economics (2021.) – Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve („Preispitivanje rezerve za stabilnost tržišta u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama”), izvješće pripremljeno za GU CLIMA.

                     (16)

                        Predviđanja trendova u području energetike, prometa i emisija stakleničkih plinova do 2050. temelje se na modeliranju utemeljenom na dosljednom skupu pretpostavki iz cijelog EU-a, politikama država članica i EU-a te na posebnostima pojedinačnih država članica i oslanjaju se na savjetovanja sa stručnjacima iz država članica.

                     (17)

                        Vivid Economics (2021.) – Review of the EU ETS’ Market Stability Reserve („Preispitivanje rezerve za stabilnost tržišta u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama”), izvješće pripremljeno za GU CLIMA.

                     (18)

                        SWD(2020)176.

                     (19)

                        SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

                     (20)

                        SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

                     (21)

                        C(2020) 6126.

                     (22)

                        Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

                     (23)

                        SL C , , str. .

                     (24)

                        SL C , , str. .

                     (25)

                        Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

                     (26)

                        COM(2019) 640 final.

                     (27)

                        Posebno izvješće Eurobarometra 513 o klimatskim promjenama, 2021.(
                  https://ec.europa.eu/clima/citizens/support_hr
                  ).

                     (28)

                  https://www4.unfccc.int/sites/ndcstaging/PublishedDocuments/European %20Union %20First/EU_NDC_Submission_December %202020.pdf

                     (29)

                        Uredba (EU) 2021/1119 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. lipnja 2021. o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”) ( SL L 243, 9.7.2021., str. 1).

                     (30)

                        Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova unutar Unije i o izmjeni Direktive Vijeća 96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).

                     (31)

                        Odluka (EU) 2015/1814 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ (SL L 264, 9.10.2015., str. 1.).

                     (32)

                        Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.7.2021.
            COM(2021) 394 final
            2021/0217(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a u vezi s izmjenom Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda(Proračunska linija PA 13 17 01 – Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane)
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Zajedničkom odboru EGP-a u vezi s predviđenim donošenjem odluke Zajedničkog odbora EGP-a u o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o EGP-u

               Sporazumom o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”) jamče se jednaka prava i obveze na unutarnjem tržištu za građane i gospodarske subjekte u EGP-u. Njime se predviđa uvođenje zakonodavstva EU-a kojim su obuhvaćene četiri slobode u 30 država EGP-a koje čine države članice EU-a, Norveška, Island i Lihtenštajn. Osim toga, Sporazum o EGP-u obuhvaća suradnju u drugim važnim područjima kao što su istraživanje i razvoj, obrazovanje, socijalna politika, okoliš, zaštita potrošača, turizam i kultura, zajednički poznatima kao „neizravne i horizontalne” politike. Sporazum je stupio na snagu 1. siječnja 1994. Europska unija zajedno sa svojim državama članicama stranka je Sporazuma.

               2.2.Zajednički odbor EGP-a

               Zajednički odbor EGP-a nadležan je za upravljanje Sporazumom o EGP-u. Odbor je forum za razmjenu mišljenja povezanih s funkcioniranjem Sporazuma o EGP-u. Njegove odluke donose se konsenzusom. U skladu s Ugovorom iz Lisabona Europska služba za vanjsko djelovanje odgovorna je za koordinaciju pitanja EGP-a na strani EU-a.

               2.3.Predviđeni akt Zajedničkog odbora EGP-a

               Zajednički odbor EGP-a treba donijeti odluku Zajedničkog odbora EGP-a („predviđeni akt”) o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda.

               Svrha je predviđenog akta omogućiti državama Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) koje su članice EGP-a nastavak sudjelovanja u pripremnom djelovanju Unije za istraživanja u području obrane (dalje u tekstu „pripremno djelovanje”) u financijskoj godini 2021.

               Pripremno djelovanje trajalo je od 2017. do 2019. i samo tijekom tog razdoblja odobrena sredstva za preuzimanje obveza mogla su se uključiti u proračun Unije. Međutim, zakonske obveze iz prethodnih godina u okviru pripremnog djelovanja tek treba podmiriti. To je razlog zbog kojeg bi države EFTA-e koje su članice EGP-a trebale nastaviti sudjelovati u njemu.

                  Budući da Lihtenštajn i Island nisu izrazili interes za sudjelovanjem u tom pripremnom djelovanju, nacrt odluke Zajedničkog odbora EGP-a odnosi se stoga samo na Norvešku.

               Predviđeni akt bit će obvezujući za stranke u skladu s člancima 103. i 104. Sporazuma o EGP-u.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) u suradnji sa službama Komisije Vijeću na donošenje podnosi nacrt odluke Zajedničkog odbora EGP-a koji predstavlja stajalište Unije. ESVD se nada da će ga moći što prije iznijeti u Zajedničkom odboru EGP-a.

               Sadržaj i priroda nacrta priložene odluke Zajedničkog odbora EGP-a nadilaze puke tehničke prilagodbe u smislu Uredbe Vijeća br. 2894/94. Stoga Vijeće utvrđuje stajalište Unije.

               Člankom 78. Sporazuma o EGP-u predviđeno je da ugovorne stranke jačaju i šire suradnju u okviru aktivnosti EU-a u području istraživanja i tehnološkog razvoja.

                  Norveška je već sudjelovala u pripremnom djelovanju za istraživanja u području obrane prethodnih godina (2017.–2019.) tijekom kojih su odobrena sredstva za preuzimanje obveza i nastavit će sudjelovati dok se ne iscrpe sva odobrena sredstva za plaćanje. Osim toga, 2014. je i. Norveška već sklopila sporazum o suradnji s Europskom obrambenom agencijom i ii. povezana Direktiva (2009/81/EZ) o javnoj nabavi u području obrane i sigurnosti uključena je u Sporazum o EGP-u.

               U skladu s proračunskom politikom EU-a u aktivnostima EU-a može se sudjelovati tek kad je plaćen odgovarajući financijski doprinos. Međutim, plaćanje se izvršava nakon što se donese ovaj nacrt odluke Vijeća te nakon što se državama EFTA-e koje su članice EGP-a dostavi poziv EU-a za sredstva koji raspisuje Europska komisija.

               Kako bi se premostilo razdoblje od 1. siječnja 2021. do primanja odgovarajućeg plaćanja, nacrt odluke Zajedničkog odbora EGP-a primjenjuje se retroaktivno od 1. siječnja 2021. Retroaktivnost ne utječe na prava i obveze predmetnih osoba te je u skladu s načelom opravdanih očekivanja.

               Uz priloženu Odluku Zajedničkog odbora dostavlja se i jednostrana izjava država EFTA-e koje su članice EGP-a u kojoj se navodi da se Odlukom proširuje suradnja ugovornih stranaka radi nastavka sudjelovanja država EFTA-e koje su članice EGP-a u pripremnom djelovanju Unije za istraživanja u području obrane. Države EFTA-e koje su članice EGP-a smatraju da pitanja obrane nisu obuhvaćena Sporazumom o EGP-u i da se stoga donošenjem ove Odluke ne proširuje područje primjene Sporazuma o EGP-u kako bi se uključila pitanja obrane osim sudjelovanja država EFTA-e koje su članice EGP-a u tom pripremnom djelovanju. Države EFTA-e koje su članice EGP-a naglašavaju i da Island i Lihtenštajn ne sudjeluju niti financijski pridonose tom pripremnom djelovanju.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  1
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Zajednički odbor EGP-a tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o EGP-u. Akt koji je Zajednički odbor EGP-a pozvan donijeti predstavlja akt koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će u skladu s člankom 103. i člankom 104. Sporazuma o EGP-u obvezujući prema međunarodnom pravu.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma. Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a u vezi s člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća br. 2894/94 o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               U pogledu predviđenog akta kojim se istovremeno želi postići više ciljeva ili koji ima više elemenata, koji su neodvojivo povezani, a nijedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a iznimno se mora temeljiti na različitim odgovarajućim pravnim osnovama.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Predviđeni akt ima ciljeve i elemente u pogledu financiranja pripremnih djelovanja za istraživanja u području obrane. Materijalna pravna osnova odgovara pravnoj osnovi ovog pripremnog djelovanja, a to je članak 58. stavak 2. točka (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 („Financijska uredba”)
                  2
               .

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova za predloženu odluku trebao bi biti članak 58. stavak 2. točka (b) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046
                  3
                u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a i člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća br. 2894/94 o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

               5.Utjecaj na proračun

                  Norveška daje financijski doprinos proračunskoj liniji PA 13 17 01: „Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane”. Točan iznos utvrđuje se nakon donošenja ove Odluke Vijeća.

               6.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Zajedničkog odbora EGP-a izmijeniti Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda, primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0217 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a u vezi s izmjenom Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda

                  (Proračunska linija PA 13 17 01 – Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane)

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru
                  4
               , a posebno njezin članak 1. stavak 3.,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012
                  5
               , a posebno njezin članak 58. stavak 2. točku (b),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru
                  6
                („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

               (2)Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u.

               (3)Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u sadržava odredbe o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda.

               (4)Države EFTA-e koje su članice EGP-a nastavljaju sudjelovati u aktivnostima Unije povezanima s proračunskom linijom PA 13 17 01 („Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane”), koja je uključena u opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021.

               (5)Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućio nastavak te proširene suradnje od 1. siječnja 2021.

               (6)Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a trebalo bi se temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (2)

                        SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

                     (3)

                        SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

                     (4)

                        SL L 305, 30.11.1994., str. 6.–8.

                     (5)

                        SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

                     (6)

                        SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.7.2021.
            COM(2021) 394 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a u vezi s izmjenom Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda(Proračunska linija PA 13 17 01 – Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane)

               PRILOG

               ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

               br. […]

               оd […]

               o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u
               o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda

               ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

               uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

               budući da:

               (1)Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u u djelovanjima Unije koja se financiraju iz općeg proračuna Unije, a odnose se na pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane.

               (2)Primjereno je da se ta suradnja nastavi i nakon 31. prosinca 2020., neovisno o tome kada je ova Odluka donesena, ili o tome je li ispunjenje ustavnih zahtjeva za ovu Odluku, ako oni postoje, priopćeno nakon 10. srpnja 2021.

               (3)Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućilo ostvarivanje te proširene suradnje od 1. siječnja 2021.,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U članku 1. Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u dodaje se sljedeći stavak:

               „14.(a)Države EFTA-e od 1. siječnja 2021. sudjeluju u aktivnostima Unije povezanima sa sljedećom proračunskom linijom, koja je uključena u opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021.:

               –PA 13 17 01: „Pripremno djelovanje za istraživanja u području obrane”

               (b)Države EFTA-e financijski doprinose aktivnostima iz točke (a) u skladu s člankom 82. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma.

               (c)Island i Lihtenštajn ne sudjeluju u tom pripremnom djelovanju i ne pridonose financijski aktivnostima iz točke (a).”

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu dan nakon zadnje obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u
                  1*.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

               Članak 3.

               Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu […].

                  Za Zajednički odbor EGP-a

                  Predsjednik

                  […]

                  Tajnici

                  Zajedničkog odbora EGP-a

                     […]

               Izjava država EFTA-e

               uz Odluku br. […] o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o nastavku suradnje ugovornih stranaka u pripremnom djelovanju Unije za istraživanja u području obrane

               [za donošenje zajedno s Odlukom i za objavu u SL-u]

               Ovom Odlukom proširuje se suradnja ugovornih stranaka kako bi se nastavilo sudjelovanje država EFTA-e u pripremnom djelovanju Unije za istraživanja u području obrane. Države EFTA-e smatraju da pitanja obrane nisu obuhvaćena Sporazumom o EGP-u i da se stoga donošenjem ove Odluke ne proširuje područje primjene Sporazuma o EGP-u kako bi se uključila pitanja obrane osim sudjelovanja država EFTA-e u tom pripremnom djelovanju. Države EFTA-e naglašavaju i da Island i Lihtenštajn ne sudjeluju niti financijski pridonose tom pripremnom djelovanju.

                     (1)
                  *
                        [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni su zahtjevi navedeni.]


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.7.2021.
            COM(2021) 317 final
            2021/0220(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, u pogledu produljenja Prioriteta partnerstva EU-Alžir dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, u vezi s predviđenim donošenjem odluke o produljenju Prioriteta partnerstva EU-Alžir dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o pridruživanju

               Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane („Sporazum o pridruživanju”), potpisan je 22. travnja 2002. i stupio je na snagu 1. rujna 2005. Sporazum o pridruživanju pravna je osnova za bilateralne odnose između EU-a i Alžira. Ciljevi su Sporazuma:

               –pružiti odgovarajući okvir za politički dijalog između stranaka omogućujući razvoj bliskih odnosa i međusobne suradnje u svim područjima koja smatraju važnima za takav dijalog,

               –promicati trgovinu i širenje skladnih gospodarskih i socijalnih odnosa između stranaka i uspostaviti uvjete za postupnu liberalizaciju trgovine robom, uslugama i kapitalom,

               –olakšati razmjenu ljudi, posebno u kontekstu administrativnih postupaka,

               –poticati integraciju zemalja Magreba promicanjem trgovine i suradnje unutar skupine zemalja Magreba te između njih i Zajednice i njezinih država članica,

               –promicati gospodarsku, socijalnu, kulturnu i financijsku suradnju.

               2.2.Vijeće za pridruživanje

               Sporazumom o pridruživanju osniva se Vijeće za pridruživanje koje ima ovlast za donošenje odluka radi ostvarenja ciljeva Sporazuma u slučajevima predviđenima Sporazumom. Odluke su obvezujuće za stranke. U skladu s Poslovnikom, Vijećem za pridruživanje naizmjenično u razdoblju od 12 mjeseci predsjedaju EU i Alžir. Vijeće za pridruživanje sastaje se redovito na ministarskoj razini jednom godišnje. Izvanredne sjednice Vijeća za pridruživanje mogu se održati na zahtjev bilo koje stranke ako se stranke tako dogovore.

               2.3.Predviđeni akt Vijeća za pridruživanje

               Vijeće za pridruživanje treba donijeti odluku o produljenju Prioriteta partnerstva EU-Alžir za razdoblje 2016.–2020. dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente. Odluka se donosi pisanim postupkom u skladu s člankom 10. Poslovnika Vijeća za pridruživanje.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Stajalište koje Europska unija treba zauzeti u Vijeću za pridruživanje osnovanom Sporazumom o pridruživanju u pogledu donošenja odluke o produljenju Prioriteta partnerstva EU-Alžir temelji se na tekstu odluke priložene ovoj Odluci.

               Odlukom br. 1/2017 Vijeća za pridruživanje od 13. ožujka 2017. EU i Alžir dogovorili su prioritete partnerstva za usmjeravanje partnerstva u razdoblju 2016.–2020.

               U okviru tekućeg procesa obnove partnerstva EU-a s južnim susjedstvom te nakon donošenja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. i novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, priprema i donošenje novih ažuriranih zajedničkih dokumenata sa zemljama južnog susjedstva, uključujući Alžir, predviđeni su za 2021. U tom kontekstu i kako bi se izbjegao prekid između isteka razdoblja primjene Prioriteta partnerstva EU-Alžir i donošenja novih, u interesu je stranaka produljiti postojeće prioritete partnerstva do donošenja novih ažuriranih prioriteta.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovnopravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  1
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Vijeće za pridruživanje tijelo je osnovano na temelju sporazuma, konkretno Sporazuma o pridruživanju.

               Akt koji Vijeće za pridruživanje treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt proizvodi pravne učinke jer će se njime postojeći prioriteti partnerstva produljiti do donošenja novih ažuriranih zajedničkih dokumenata.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na suradnju s trećom zemljom u okviru sporazuma o pridruživanju i europske politike susjedstva.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 217. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Vijeća za pridruživanje izmijeniti razdoblje valjanosti Prioriteta partnerstva EU-Alžir, nakon donošenja trebalo bi ga objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0220 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, u pogledu produljenja Prioriteta partnerstva EU-Alžir dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, potpisan je 22. travnja 2002. i stupio je na snagu 1. rujna 2005.
                  2

               (2)Vijeće za pridruživanje donijelo je u ožujku 2017. Prioritete partnerstva EU-Alžir.

               (3)U razmjeni pisama obje su se stranke složile da će produljiti razdoblje valjanosti Prioriteta partnerstva EU-Alžir.

               (4)Na temelju članka 94. Euromediteranskog sporazuma, Vijeće za pridruživanje može donositi odluke radi ostvarenja ciljeva Sporazuma.

               (5)Vijeće za pridruživanje treba pisanim postupkom donijeti odluku o produljenju prioriteta partnerstva dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente.

               (6)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje jer će ta odluka biti obvezujuća za Uniju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, u pogledu produljenja Prioriteta partnerstva EU-Alžir dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente, temelji se na nacrtu odluke Vijeća za pridruživanje EU-Alžir priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (2)

                        Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane; SL L 265, 10.10.2005., str. 2.–228.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.7.2021.
            COM(2021) 317 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, u pogledu produljenja Prioriteta partnerstva EU-Alžir dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente

               PRILOG

               ODLUKA br. xx/2021 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-Alžir

               od [dd/mm/gggg]

               o produljenju Prioriteta partnerstva EU-Alžir

               VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-ALŽIR,

               uzimajući u obzir Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžira, s druge strane („Euromediteranski sporazum”),

               budući da:

               (1)Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane, potpisan je 22. travnja 2002. i stupio je na snagu 1. rujna 2005.
                  1

               (2)Člankom 94. Euro-mediteranskog sporazuma Vijeću za pridruživanje daje se ovlast za donošenje odgovarajućih odluka radi ostvarenja ciljeva Sporazuma.

               (3)Odlukom br. 1/2017 Vijeća za pridruživanje od 13. ožujka 2017. EU i Alžir dogovorili su prioritete partnerstva za usmjeravanje partnerstva u razdoblju 2016.–2020.

               (4)U razmjeni pisama obje su stranke potvrdile trajnu valjanost Prioriteta partnerstva EU-Alžir kao referentnog dokumenta za učvršćivanje partnerstva do donošenja novih ažuriranih prioriteta partnerstva.

               (5)Člankom 10. Poslovnika Vijeća za pridruživanje predviđa se mogućnost donošenja odluka pisanim postupkom između sjednica ako se stranke tako dogovore,

               ODLUČILO JE:

               Članak 1.

               Vijeće za pridruživanje pisanim postupkom odlučuje da se Prioriteti partnerstva EU-Alžir priloženi Odluci br. 1/2017 od 13. ožujka 2017. produljuju dok EU i Alžir ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u xx [dan mjesec godina].

                  Za Vijeće za pridruživanje

                     (1)

                        Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Alžirske Narodne Demokratske Republike, s druge strane; SL L 265, 10.10.2005., str. 2.–228.