               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.10.2020.
            COM(2020) 960 final
            2020/0299(BUD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Hrvatskoj i Poljskoj u vezi s prirodnom katastrofom te isplate predujmova Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja

               OBRAZLOŽENJE

               1.Kontekst prijedloga

               Ova Odluka odnosi se na mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije (dalje u tekstu „EUSF”) u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002
                  1
                (dalje u tekstu „Uredba”) u iznosu od 823 548 633 EUR za pružanje pomoći Hrvatskoj i Poljskoj nakon prirodnih katastrofa koje su se u tim zemljama dogodile tijekom 2020. te za predujmove za sedam država članica (Hrvatsku, Njemačku, Grčku, Mađarsku, Irsku, Portugal, Španjolsku) kao odgovor na izvanredno stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja prouzročeno pandemijom bolesti COVID-19 početkom 2020. Mobilizaciji je priložen nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 9/2020
                  2
               , u kojem se predlaže unos potrebnih odobrenih sredstava u opći proračun za 2020. i za obveze i za plaćanja.

               2.Informacije i uvjeti

               2.1.Hrvatska – potres koji je u ožujku 2020. pogodio Grad Zagreb te Zagrebačku i Krapinsko-zagorsku županiju

               (1)Republika Hrvatska (dalje u tekstu „Hrvatska”) podnijela je 10. lipnja 2020. zahtjev za doprinos iz EUSF-a za financiranje hitnih operacija i operacija oporavka nakon potresa 22. ožujka 2020. koji je pogodio Grad Zagreb te Zagrebačku i Krapinsko-zagorsku županiju.

               (2)Zahtjev je podnesen unutar razdoblja od dvanaest tjedana nakon prvog nastanka štete koju je prouzročila katastrofa i sadržava sve podatke koji su potrebni na temelju članka 4. Uredbe.

               (3)Potres je prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćen područjem primjene EUSF-a.

               (4)Hrvatska tijela procijenila su ukupnu izravnu štetu na 11 572 586 387 EUR. Taj iznos čini 22,9 % bruto nacionalnog dohotka (BND) Hrvatske i premašuje prag za mobilizaciju EUSF-a za „katastrofe velikih razmjera” od 303,3 milijuna EUR (0,6 % hrvatskog BND-a u 2020.). Ta se katastrofa stoga može smatrati „prirodnom katastrofom velikih razmjera” i obuhvaćena je područjem primjene Uredbe.

               (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski se doprinos smije upotrijebiti samo za hitne operacije od ključne važnosti kako je utvrđeno člankom 3. Uredbe.

               (6)Službe Komisije zahtjev su podrobno ispitale u skladu s Uredbom, a posebno njezinim člancima 2., 3. i 4. Komisija je 17. srpnja 2020. od Hrvatske zatražila dopunu informacija o metodologiji koja je primijenjena za procjenu troškova popravka stambenih zgrada i obrazovnih ustanova. Hrvatska je te informacije propisno dostavila 28. i 31. srpnja 2020., čime je Komisiji omogućeno da dovrši procjenu.

               (7)Hrvatska tijela u svojem zahtjevu detaljno opisuju događaj i nastalu štetu. U najpogođenija područja ubrajaju se Grad Zagreb te Zagrebačka i Krapinsko-zagorska županija s ukupno 1,23 milijuna stanovnika, od kojih 1,18 milijuna živi u općinama i gradovima u kojima je proglašeno stanje prirodne katastrofe. Potres jačine 5,5 stupnja po Richterovoj ljestvici bio je najjači potres koji je od 1880. pogodio Zagreb. Ozlijeđeno je 27 osoba, a jedna je osoba podlegla ozljedama.

               (8)Potres je prouzročio velike strukturne štete na zgradama, posebno stambenim i javnim zgradama (tj. obrazovnim ustanovama, bolnicama, zgradama institucija). Hrvatska tijela procijenila su da je oštećeno 26 000 zgrada (oko 5 % znatno, 20 % umjereno i 74 % blago). Procjenjuje se da je 30 000 osoba moralo napustiti svoje domove. Tim je osobama Vlada Republike Hrvatske odobrila subvencije za najam privremenog smještaja.

               (9)Potres je prouzročio veliku štetu na većini zgrada u povijesnoj jezgri grada Zagreba te na pojedinačnim kulturnim dobrima, uglavnom crkvama, koja se nalaze na širem gradskom području i u susjednim županijama. Urušio se jedan od zvonika Zagrebačke katedrale, najpoznatije kulturne znamenitosti grada. Potres je izravno pogodio više od 80 % bolničkih zgrada, a za njih 17 % procijenjeno je da su privremeno ili trajno neupotrebljive. Potres je prouzročio štetu u mnogim obrazovnim ustanovama. Prema prvoj procjeni, oštećeno je 106 zgrada za predškolski odgoj, 214 školskih zgrada i centara za obrazovanje te 12 učeničkih domova. Nadalje, 36 sastavnih jedinica Sveučilišta u Zagrebu prijavilo je štetu na 142 zgrade. Pogođene su i zgrade u kojima je smješteno 29 znanstvenih instituta. Detaljne informacije o ukupnoj šteti, povezanim troškovima i društveno-gospodarskom učinku katastrofe dostupne su u izvješću Croatia Earthquake. Rapid Damage and Needs Assessment 2020 („Potres u Hrvatskoj – brza procjena štete i potreba 2020.”), koje je sastavila Vlada Republike Hrvatske uz potporu Svjetske banke.

               (10)Neovisnom procjenom koju su provele službe Komisije potvrđeno je pogođeno područje i ukupan broj ugroženog stanovništva koji je prijavljen u zahtjevu. Namjenskom analizom štete na javnim dobrima i stambenim zgradama potvrđena je prostorna raspodjela štete i konkretni podaci koji se odnose na štetu nastalu na obrazovnim ustanovama. Dopunom informacija koje je Hrvatska dostavila na zahtjev službi Komisije omogućeno je bolje razumijevanje podrijetla ukupnih troškova navedenih u zahtjevu. Uzimajući u obzir taj trošak u Komisijinoj metodologiji procjene troškova koju je izradio Zajednički istraživački centar, ukupna izravna nastala šteta u granicama je veličine koju su procijenila hrvatska tijela.

               (11)Hrvatska je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija oporavka koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 2 270,1 milijuna EUR te ih je raščlanila po vrsti operacija. Najveći dio odnosi se na troškove obnove infrastrukture, osobito obrazovne i zdravstvene, te na troškove privremenog smještaja.

               (12)Hrvatska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (13)Hrvatska je u zahtjevu od 10. lipnja 2020. zatražila isplatu predujma u skladu s člankom 4.a Uredbe. Komisija je 10. kolovoza 2020. donijela Provedbenu odluku C(2020) 5575 o odobrenju predujma iz EUSF-a u iznosu od 88 951 877 EUR te ga je potom isplatila Hrvatskoj.

               (14)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               (15)Člankom 47.a hrvatskog Zakona o izmjenama i dopunama Zakona o gradnji, koji je stupio na snagu 28. prosinca 2019., propisana je obveza donošenja dugoročne strategije za obnovu nacionalnog fonda zgrada, uključujući politike i mjere kojima se pridonosi povećanju zaštite od rizika povezanih s potresima koji utječu na životni vijek zgrada.

               2.2.Poljska – poplave u Potkarpatskom vojvodstvu u lipnju 2020.

               (1)Republika Poljska (dalje u tekstu „Poljska”) podnijela je 24. kolovoza 2020. zahtjev za doprinos iz EUSF-a u vezi s poplavama u Potkarpatskom vojvodstvu u lipnju 2020.

               (2)Zahtjev je podnesen unutar razdoblja od dvanaest tjedana nakon prvog nastanka štete koju je prouzročila katastrofa i sadržava sve podatke koji su potrebni na temelju članka 4. Uredbe.

               (3)Bujične poplave prirodnog su podrijetla i stoga su obuhvaćene područjem primjene EUSF-a.

               (4)U zahtjevu je događaj predstavljen kao „regionalna prirodna katastrofa” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, prema kojem je to prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice veću od 1,5 % bruto domaćeg proizvoda (BDP) te regije. Poljska tijela procijenila su ukupnu izravnu štetu na 282 851 202 EUR. Nastala šteta čini 1,56 % BDP-a predmetne regije na razini NUTS 2 (Potkarpatsko vojvodstvo) i stoga prelazi prag od 270 961 950 EUR (1,5 % regionalnog BDP-a). Zahtjev Poljske stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

               (5)Ukupna izravna šteta temelj je za izračun iznosa financijskog doprinosa iz EUSF-a. Financijski se doprinos smije upotrijebiti samo za hitne operacije od ključne važnosti kako je utvrđeno člankom 3. Uredbe.

               (6)Poljska nije zatražila isplatu predujma.

               (7)Službe Komisije zahtjev su podrobno ispitale u skladu s Uredbom, a posebno njezinim člancima 2., 3. i 4. Komisija je 3. rujna 2020. od Poljske zatražila dodatne informacije o detaljnijoj raščlambi vrsta štete (podstavke) uključene u kategoriju šteta za poduzeća, poljoprivredu i šumarstvo. Poljska je te informacije propisno dostavila 7. rujna 2020., čime je Komisiji omogućeno da dovrši procjenu.

               (8)U zahtjevu se detaljno opisuju događaj i nastala šteta. U razdoblju od 7. lipnja 2020. do 29. lipnja 2020. cijelo Potkarpatsko vojvodstvo pogodio je niz meteoroloških nepogoda sa snažnim olujnim frontama i obilnim kišama. Nastale bujične poplave pogodile su uglavnom južni, jugozapadni, jugoistočni i središnji dio vojvodstva. Zbog obilnih padalina mali potoci i pritoci glavnih rijeka brzo su narasli i izlili se iz korita, što je dovelo do bujica koje su poplavile 2000 stambenih, poljoprivrednih i komunalnih zgrada. Tijekom tog razdoblja Državna vatrogasna služba i jedinice Dobrovoljne vatrogasne službe imale su ukupno 4569 intervencija koje su se odnosile na jačanje i podizanje riječnih nasipa, evakuaciju ljudi (više od 400 osoba) i kuća, ispumpavanje vode iz zgrada, čišćenje cestovnih odvoda te uklanjanje srušenih stabala i grana. Ukupno je oko 4300 osoba privremeno izgubilo pristup električnoj energiji.

               (9)Poplave su uništile ili oštetile oko 251 km reguliranog i nereguliranog vodotoka. Prouzročile su i štetu na mrežnoj infrastrukturi te na poduzećima koja posluju u pogođenom području; mnogi su proizvodni pogoni, spremišta, strojevi i oprema uništeni ili otplavljeni. Više od 2000 poljoprivrednika pretrpjelo je znatnu štetu, pogođeno je oko 9000 hektara obrađenog zemljišta, a oštećene su i brojne poljoprivredne zgrade i strojevi.

               (10)Poljska je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija oporavka koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 216 180 849 EUR te ih je raščlanila po vrsti operacija. Najveći dio odnosi se na troškove obnove prometne infrastrukture, osiguravanje preventivne infrastrukture i hitnu obnovu pogođenih prirodnih područja kako bi se izbjegla neposredna erozija tla.

               (11)Poljska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (12)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               2.3.Hrvatska, Njemačka, Grčka, Mađarska, Irska, Portugal i Španjolska – izvanredno stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja prouzročeno pandemijom bolesti COVID-19 početkom 2020.

               U prosincu 2019. Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji prijavljena je epidemija upale pluća nepoznatog podrijetla koja se pojavila u Wuhanu u Kini. Poslije je identificirana kao novi soj koronavirusa koji dotad nije bio zabilježen kod ljudi – koronavirusna bolest 2019. (COVID-19) – zarazna bolest uzrokovana koronavirusom teškog akutnog respiratornog sindroma 2 (SARS-CoV-2). Populacija nema imunitet na taj novi virus. Virus se kapljičnom infekcijom širi s osobe na osobu i relativno brzo uzrokuje velik broj zaraženih koji uglavnom imaju respiratorne simptome. Svjetska zdravstvena organizacija proglasila je 30. siječnja 2020. zbog nove epidemije koronavirusa izvanredno stanje međunarodnih razmjera.

               Uredba je 2020. u okviru Investicijske inicijative kao odgovor na koronavirus (CRII) izmijenjena kako bi se omogućilo sveobuhvatno djelovanje Unije kao odgovor na izvanredno stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja uključivanjem tog izvanrednog stanja u područje primjene načela solidarnosti EU-a
                  3
               .

               Nakon toga, Komisija je do roka koji je bio 24. lipnja 2020. zaprimila 22 zahtjeva za financijski doprinos iz Fonda u vezi s izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja prouzročenim pandemijom bolesti COVID-19 početkom 2020.

               (1)Pomoć je ukupno zatražilo 19 država članica EU-a (Austrija, Belgija, Češka, Estonija, Francuska, Grčka, Hrvatska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Njemačka, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija i Španjolska) i tri zemlje pristupnice (Albanija, Crna Gora i Srbija).

               (2)Sedam država članica EU-a u svojim je zahtjevima zatražilo isplatu predujma očekivanog doprinosa iz EUSF-a (Grčka, Hrvatska, Irska, Mađarska, Njemačka, Portugal i Španjolska). Uredbom je predviđeno da isplatu predujma u okviru EUSF-a mogu zatražiti samo države članice.

               (3)Pandemija bolesti COVID-19 izvanredno je stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

               (4)Službe Komisije provele su preliminarnu procjenu zahtjeva zaprimljenih od sedam navedenih država članica i zaključile da su uvjeti za isplatu predujma iz EUSF-a ispunjeni za svih sedam zahtjeva.

               (5)Člankom 4.a stavkom 2. Uredbe utvrđeno je da se predujam može isplatiti ako ne premašuje 25 % očekivanog iznosa financijskog doprinosa te ni u kojem slučaju ne premašuje 100 milijuna EUR. Budući da su odobrena sredstva za predujmove iz EUSF-a koja su prvotno bila dostupna u proračunu za 2020. već u potpunosti iskorištena, Komisija predlaže mobilizaciju potrebnih dodatnih sredstava u okviru godišnje gornje granice utvrđene za EUSF.

               (6)Na temelju preliminarne procjene službe Komisije utvrdile su ukupne rashode koji su privremeno prihvaćeni za Hrvatsku, Njemačku, Grčku, Mađarsku, Irsku, Portugal i Španjolsku isključivo u svrhu određivanja predujma. U slučaju da su neki rashodi utvrđeni kao neprihvatljivi, iznos je odbijen od ukupnog iznosa. Isplatom predujma ne dovode se u pitanje rezultati potpune procjene koju će provesti službe Komisije.

               (7)Iznos predujma trebalo bi uzeti u obzir prije nego što se državi korisnici isplati preostali iznos doprinosa.

               (8)Komisija bi trebala osigurati povrat nepropisno isplaćenih predujmova.

               (9)Država korisnica odgovorna je za odabir pojedinačnih operacija i izvršenje predujma doprinosa iz FSEU-a u skladu s člankom 3., člankom 5. stavkom 3. i člankom 6. Uredbe.

               Zaključno, uvjeti za isplatu predujma Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj ispunjeni su za svih sedam zahtjeva za financijski doprinos iz EUSF-a zbog izvanrednog stanja velikih razmjera u području javnog zdravlja prouzročenog pandemijom bolesti COVID-19 početkom 2020.

               2.4.Zaključak

               Zbog navedenih razloga katastrofe navedene u zahtjevima koje su podnijele Hrvatska i Poljska te sedam zahtjeva povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 ispunjavaju uvjete utvrđene u Uredbi.

               3.Financiranje iz sredstava EUSF-a dodijeljenih za 2020.

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013., kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  4
                (dalje u tekstu „Uredba o VFO-u”), a posebno njezinim člankom 10., omogućuje se mobilizacija EUSF-a do godišnje gornje granice od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.). Točkom 11. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  5
                (IIA) utvrđuju se modaliteti za mobilizaciju EUSF-a.

               Budući da je glavni razlog za osnivanje EUSF-a bila solidarnost, Komisija smatra da bi pomoć trebala biti progresivna. To znači da bi, u skladu s dosadašnjom praksom, za dio štete koji premašuje prag za mobilizaciju EUSF-a za „prirodne katastrofe velikih razmjera” (tj. 0,6 % BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2011., ovisno o tome koji je iznos manji) intenzitet pomoći trebao biti veći od onoga za štetu do tog praga. Primijenjena stopa za utvrđivanje dodijeljenih sredstava za katastrofe velikih razmjera u prošlosti je bila 2,5 % ukupne izravne štete ispod praga i 6 % za dio štete iznad praga. Za regionalne katastrofe i katastrofe prihvaćene u okviru odredbe o „susjednoj zemlji“ stopa iznosi 2,5 %.

               Doprinos ne smije premašiti procijenjene ukupne troškove prihvatljivih operacija. Metodologija za izračun pomoći navedena je u Godišnjem izvješću o EUSF-u za razdoblje 2002.–2003. te su je prihvatili Vijeće i Europski parlament.

               Na temelju zahtjeva Hrvatske i Poljske izračun financijskog doprinosa iz EUSF-a, koji se temelji na procjeni ukupne izravne nastale štete, utvrđuje se kako slijedi:

                        Država članica

                        Kategorizacija katastrofe

                        Ukupna izravna šteta

                        (u milijunima EUR)

                        Primijenjeni prag za regionalne katastrofe
                        [1.5 % BDP-a/
                        1 % GDP-a za najudaljenije regije]

                         (u milijunima EUR)

                        Prag za katastrofe velikih razmjera

                        (u milijunima EUR)

                        2,5 % izravne štete do praga

                        (u EUR)

                        6 % izravne štete iznad praga

                        (u EUR)

                        Ukupni predloženi iznos pomoći

                        (u EUR)

                        Isplaćeni predujam

                        (u EUR)

                        HRVATSKA

                        Velikih razmjera

                        (članak 2. stavak 2.)

                        11 572,586

                        –

                        303,276

                        7 581 900

                        676 158 623

                        683 740 523

                        88 951 877

                        POLJSKA

                        Regionalna

                        (članak 2. stavak 3.)

                        282,851

                        270,962

                        –

                        7 071 280

                        –

                        7 071 280

                        UKUPNO

                        690 811 803

               Komisija će u slučaju izvanrednog stanja velikih razmjera u području javnog zdravlja primijeniti jednaku metodu za određivanje iznosa potpore kao za prirodne katastrofe. U skladu s tim, zemlja dobiva 2,5 % ukupnog iznosa prihvatljivih javnih rashoda do praga za pojedinu zemlju za izvanredno stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja, uvećano za 6 % dijela javnih rashoda koji premašuju prag. Ako taj izračun dovede do ukupnog iznosa za sve zemlje koji premašuje raspoloživa proračunska sredstva, iznosi po zemlji razmjerno će se smanjiti.

               Komisija je na temelju preliminarne procjene zahtjeva sedam zemalja koje su zatražile isplatu predujma utvrdila ukupne rashode koji su privremeno prihvaćeni za Hrvatsku, Njemačku, Grčku, Mađarsku, Irsku, Portugal i Španjolsku u vezi s izvanrednim stanjem zbog bolesti COVID-19 isključivo u svrhu utvrđivanja predujma kako slijedi:

                        Država podnositeljica zahtjeva

                        Ukupni prijavljeni javni izravni rashodi (u EUR)

                        Ukupni rashodi koje je Europska komisija privremeno prihvatila

                        (u EUR)

                        Prag koji se primjenjuje za izvanredno stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja

                        (u milijunima EUR)

                        2,5 % ukupne izravne štete do praga za izvanredno stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja
                        (u EUR)

                        6 % izravne štete iznad praga za izvanredno stanje velikih razmjera u području javnog zdravlja
                        (u EUR)

                        Mogući iznos potpore

                        (u EUR)

                        Predujam od 25 %

                        (u EUR)

                        Hrvatska

                        658 771 839

                        652 607 470

                        151,638

                        3 790 950

                        30 058 168

                        33 849 118

                        8 462 280

                        Njemačka

                        2 079 000 000

                        2 079 000 000

                        1 792,639

                        44 815 975

                        17 181 660

                        61 997 635

                        15 499 409

                        Grčka

                        623 925 000

                        623 925 000

                        551,220

                        13 780 500

                        4 362 300

                        18 142 800

                        4 535 700

                        Mađarska

                        1 997 208 000

                        1 997 208 000

                        385,263

                        9 631 575

                        93 944 140

                        106 348 275

                        26 587 069

                        Irska

                        1 997 000 000

                        1 997 000 000

                        762,921

                        19 073 025

                        74 044 740

                        93 117 765

                        23 279 441

                        Portugal

                        3 470 870 000

                        2 850 870 000

                        598,233

                        14 955 825

                        103 198 020

                        150 114 045

                        37 528 511

                        Španjolska

                        15 750 543 061

                        2 168 667 388

                        1 792,639

                        44 815 975

                        22 561 703

                        67 377 678

                        16 844 420

                        UKUPNO

                        132 736 830

               Godišnja dodijeljena sredstva dostupna EUSF-u u 2020. iznose 597 546 284 EUR (tj. 500 milijuna EUR u cijenama iz 2011.). Osim toga, dodijeljena sredstva za 2019. u iznosu od 552 977 761 EUR nisu iskorištena do kraja te godine te su prenesena u 2020.

               U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe o VFO-u
                  6
                25 % izvornih dodijeljenih sredstava za 2020. (149 386 571 EUR) treba zadržati do 1. listopada 2020., nakon čega postaju dostupna. Stoga najveći iznos dostupan u okviru Fonda solidarnosti za cijelu godinu 2020. iznosi 1 150 524 045 EUR.

               Slijedom prethodne Odluke o mobilizaciji iz 2020. EUSF je već mobiliziran
                  7
                za sljedeća četiri zahtjeva, čime su smanjena ukupna raspoloživa sredstva za ostatak godine:

                        Katastrofa

                        Ukupni predloženi iznos pomoći
                        (u EUR)

                        PORTUGAL – uragan Lorenzo 2019. (regionalna katastrofa)

                        8 212 697

                        ŠPANJOLSKA – ekstremna vremenska nepogoda „DANA” 2019. (regionalna katastrofa)

                        56 743 358

                        ITALIJA – teška vremenska nepogoda 2019. (katastrofa velikih razmjera)

                        211 707 982

                        AUSTRIJA – teška vremenska nepogoda 2019. (katastrofa u susjedstvu)

                        2 329 777

                        UKUPNO

                        278 993 814

               Stoga najveći raspoloživi iznos u okviru EUSF-a u ovom trenutku 2020. iznosi 871 530 231 EUR, što je dovoljno za pokrivanje potreba u okviru ove Odluke o mobilizaciji, kako je prethodno navedeno (823 548 633 EUR, od čega 683 740 523 EUR za potres u Hrvatskoj, 7 071 280 EUR za poplave u Poljskoj i 132 736 830 EUR za predujmove u okviru zahtjeva povezanih s pandemijom bolesti COVID-19)
                  8
               .

                        Trenutačno raspoloživ iznos u okviru Fonda solidarnosti:

                        Godišnja dodijeljena sredstva za 2020.

                          597 546 284 EUR

                        Uvećano za nepotrošeni iznos dodijeljenih sredstava za 2019. prenesen u 2020.

                        +552 977 761 EUR

                        [25 % dodijeljenih sredstava za 2020. zadržava se do 1. listopada 2020.]

                        [149 386 571 EUR]

                        Umanjeno za ukupni iznos potpore predložen za Portugal (uragan Lorenzo), Španjolsku (ekstremna vremenska nepogoda DANA 2019.), Italiju (teška vremenska nepogoda 2019.) i Austriju (teška vremenska nepogoda 2019.)

                        -278 993 814 EUR

                        Iznos raspoloživ od siječnja do rujna 2020.

                        722 143 660 EUR

                        Najveći trenutačno dostupan iznos

                        871 530 231 EUR

                        Ukupni iznos predložen za mobilizaciju za Hrvatsku, Poljsku i predujmove za pandemiju bolesti COVID-19

                        -823 548 633 EUR

                        Preostala raspoloživa sredstva do 31.12.2020.

                        47 981 598 EUR

               2020/0299 (BUD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Hrvatskoj i Poljskoj u vezi s prirodnom katastrofom te isplate predujmova Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije
                  9
               , a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  10
               , a posebno njegovu točku 11.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na izvanredne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih velikim ili regionalnim prirodnim katastrofama ili izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja.

               (2)Sredstva Fonda ne smiju prijeći maksimalni godišnji iznos od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  11
               .

               (3)Hrvatska je 10. lipnja 2020. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon potresa u ožujku 2020. koji je pogodio Grad Zagreb te Zagrebačku i Krapinsko-zagorsku županiju.

               (4)Poljska je 24. kolovoza 2020. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplava u lipnju 2020. u Potkarpatskom vojvodstvu.

               (5)Do 24. lipnja 2020. Hrvatska, Njemačka, Grčka, Mađarska, Irska, Portugal i Španjolska podnijele su zahtjev za mobilizaciju Fonda u vezi s izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja prouzročenim pandemijom bolesti COVID-19 početkom 2020. Svih sedam država članica u svojim je zahtjevima zatražilo isplatu predujma očekivanog doprinosa iz Fonda.

               (6)Zahtjevi Hrvatske i Poljske u vezi s prirodnim katastrofama ispunjavaju uvjete za osiguravanje financijskog doprinosa iz Fonda kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 2012/2002.

               (7)Stoga bi trebalo mobilizirati sredstva iz Fonda kako bi se osigurao financijski doprinos za Hrvatsku i Poljsku.

               (8)Kako bi se osigurala dostupnost dostatnih proračunskih sredstava u općem proračunu Unije za 2020., trebalo bi mobilizirati Fond radi isplate predujmova Hrvatskoj, Njemačkoj, Grčkoj, Mađarskoj, Irskoj, Portugalu i Španjolskoj u vezi s izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja.

               (9)Radi što brže mobilizacije Fonda ova bi se Odluka trebala primjenjivati od datuma njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2020. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije te se u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje u vezi s prirodnim katastrofama osiguravaju sljedeći iznosi:

               (a) iznos od 683 740 523 EUR za Hrvatsku;

               (b) iznos od 7 071 280 EUR za Poljsku;

               Članak 2.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2020. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije te se u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje za potrebe isplate predujmova u vezi s izvanrednim stanjem velikih razmjera u području javnog zdravlja osiguravaju sljedeći iznosi:

               (a) iznos od 8 462 280 EUR za Hrvatsku;

               (b) iznos od 15 499 409 EUR za Njemačku;

               (c) iznos od 4 535 700 EUR za Grčku;

               (d) iznos od 26 587 069 EUR za Mađarsku;

               (e) iznos od 23 279 441 EUR za Irsku;

               (f) iznos od 37 528 511 EUR za Portugal;

               (g) iznos od 16 844 420 EUR za Španjolsku.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od … [datum donošenja ]
                  12***.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                     (1)

                        SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

                     (2)

                        COM(2020) 961, 9.10.2020.

                     (3)

                        Uredba (EU) 2020/461 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020.

                     (4)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (5)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (6)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.

                     (7)

                        Odluka (EU) 2020/1076 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Portugalu, Španjolskoj, Italiji i Austriji, čiji su krajnji učinci uključeni u izmjenu proračuna br. 4/2020 donesenu istog dana.

                     (8)

                        Preostali iznos od 47 981 598 EUR neće se iskoristiti u 2020. te će se povezana odobrena sredstva za preuzimanje obveza prenijeti u 2021.

                     (9)

                        SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

                     (10)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (11)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (12)
                  ** Datum unosi Parlament prije objave u SL-u.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.10.2020.
            COM(2020) 656 final
            2020/0295(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Svjetskom forumu za usklađivanje pravilnika o vozilima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 i 153, o prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnika br. 7, 15 i 18, o prijedlogu izmjena Zajedničke rezolucije M.R.3, o prijedlozima dvaju novih pravilnika UN-a koji se odnose na vožnju unatrag i sustave za obavješćivanje pri polasku vozila te o prijedlogu novog globalnog tehničkog pravilnika o utvrđivanju snage električnog vozila

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovo je prijedlog odluke o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Svjetskom forumu za usklađivanje pravilnika o vozilima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (WP.29) u vezi s donošenjem novih pravilnika UN-a i izmjena postojećih pravilnika UN-a, novih globalnih tehničkih pravilnika UN-a i izmjena postojećih globalnih tehničkih pravilnika UN-a i jedne rezolucije.

               2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1.Sporazum iz 1958. i Sporazum iz 1998.

               Cilj je Sporazuma Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”) i Sporazuma o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) izraditi usklađene zahtjeve s ciljem uklanjanja tehničkih prepreka trgovini motornim vozilima među ugovornim strankama UNECE-a i osigurati da takva vozila pružaju visoku razinu sigurnosti i zaštite okoliša. Sporazumi su za EU stupili na snagu 24. ožujka 1998. odnosno 15. veljače 2000. Njihovom primjenom upravlja UNECE-ov Svjetski forum za usklađivanje pravilnika o vozilima (Radna skupina 29 ili WP.29).

               2.2. Svjetski forum za usklađivanje pravilnika o vozilima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) – Radna skupina 29 ili WP. 29

               WP.29 je jedinstven okvir za rad na globalno usklađenim pravilnicima o vozilima. To je stalna radna skupina u institucionalnom okviru Ujedinjenih naroda s posebnim mandatom i poslovnikom. Funkcionira kao globalni forum za otvorene rasprave o pravilnicima o motornim vozilima i o provedbi Revidiranog sporazuma iz 1958. i Usporednog sporazuma. Svaka zemlja članica Ujedinjenih naroda i svaka regionalna organizacija za gospodarsku integraciju koju su osnovale članice Ujedinjenih naroda može u potpunosti sudjelovati u aktivnostima WP.29 te može postati ugovorna stranka sporazumâ o vozilima čijom primjenom upravlja WP.29. Europska unija stranka je tih sporazuma
                  1
               .

               Sastanci WP.29 UNECE-a održavaju se tri puta godišnje, u ožujku, lipnju i studenome. Na svakom se zasjedanju donose novi pravilnici UN-a, novi globalni tehnički pravilnici UN-a, izmjene postojećih pravilnika UN-a i rezolucija na temelju Revidiranog sporazuma iz 1958. i izmjene globalnih tehničkih pravilnika UN-a na temelju Usporednog sporazuma kako bi se u obzir uzeo tehnički napredak. Prije svakog sastanka WP.29 o tim se izmjenama prvo raspravlja na tehničkoj razini u specijaliziranim pomoćnim tijelima WP.29.

               Potom se održava glasanje na razini WP.29 (tj. kvalificiranom većinom ugovornih stranaka koje su prisutne i glasaju za prijedloge na temelju Revidiranog sporazuma iz 1958. te konsenzusom ugovornih stranaka koje su prisutne i glasaju za prijedloge na temelju Usporednog sporazuma).

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti o novim pravilnicima i globalnim tehničkim pravilnicima i o njihovim izmjenama, dopunama i ispravcima te o rezolucijama utvrđuje se prije svakog sastanka WP.29 odlukom Vijeća na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a.

               2.3. Predviđeni akt WP.29

               Na svojem 182. zasjedanju, koje će se održati 10. studenoga 2020., WP.29 može donijeti prijedloge izmjena pravilnika UN-a br. 0, 13, 16, 17, 35, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 i 153, prijedlog novog pravilnika UN-a o globalnim stvarnim emisijama tijekom vožnje, prijedlog novog pravilnika UN-a o homologaciji uređaja za vožnju unatrag i motornih vozila s obzirom na osviještenost vozača o prisutnosti nezaštićenih sudionika u prometu iza vozila, prijedlog novog pravilnika UN-a o homologaciji motornih vozila s obzirom na sustav za detekciju i obavješćivanje o prisutnosti pješaka i biciklista pri polasku vozila, prijedlog novog pravilnika UN-a o uređaju za snimanje podataka o događaju, prijedloge izmjena globalnih tehničkih pravilnika (UN GTR) br. 7, 15 i 18, prijedlog novog globalnog tehničkog pravilnika o utvrđivanju snage električnog vozila te prijedlog izmjena Zajedničke rezolucije o kvaliteti zraka u unutrašnjosti vozila (VIAQ) M.R.3.

               3. STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE

               Sustavom WP.29 poboljšava se međunarodno usklađivanje normi za vozila. Sporazum iz 1958. ima ključnu ulogu u postizanju tog cilja jer proizvođači iz EU-a mogu poslovati na temelju zajedničkog skupa homologacijskih pravilnika i pritom biti sigurni da će ugovorne stranke priznati da su proizvodi u skladu s njihovim nacionalnim zakonodavstvom. Time je, na primjer, omogućeno da se Uredbom (EZ) br. 661/2009 o općoj sigurnosti motornih vozila stavi izvan snage više od 50 direktiva EU-a i da ih se zamijeni odgovarajućim pravilnicima sastavljenima na temelju Sporazuma iz 1958.

               Sličan je pristup primijenjen u slučaju Uredbe (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
               , kojom se utvrđuju administrativne odredbe i tehnički zahtjevi za homologaciju i stavljanje na tržište svih novih vozila, sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica. Tom su uredbom pravilnici doneseni na temelju Revidiranog sporazuma iz 1958. („pravilnici UN-a”) uključeni u homologacijski sustav EU-a kao zahtjevi za homologaciju tipa ili kao alternativa zakonodavstvu Unije.

               Šest mjeseci nakon što WP.29 donese prijedloge izmjena pravilnika UN-a ili nove pravilnike UN-a i izvršni tajnik UNECE-a obavijesti ugovorne stranke o tim aktima, oni mogu konačno stupiti na snagu i mogu se prenijeti u primjenjive nacionalne pravilnike svake ugovorne stranke ako ne bude prigovora ugovornih stranaka koje čine blokirajuću manjinu. Prijenos u EU-u dovršen je nakon objave tih akata u Službenom listu EU-a.

               Stoga je potrebno definirati stajalište Unije o:

               –prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 i 153, koji se odnose na ažuriranje odredaba o međunarodnoj homologacija tipa vozila kao cjeline, kočnim sustavima teških vozila, sigurnosnim pojasevima, čvrstoći sjedala, sustavima za držanje djeteta, mehaničkim spojnicama ugrađenima na motorna vozila, emisijama iz vozila kategorija M1 i N1, napravama za zaštitu od prednjeg podlijetanja, zaštiti od bočnog i čeonog sudara, vozilima s električnim pogonskim sklopom, sustavima na ukapljeni naftni plin i stlačeni prirodni plin za naknadnu ugradnju, čeonom sudaru s fokusom na sustavima za držanje, sustavima za hitne pozive u slučaju nesreće, sustavu za upozoravanje na objekte u mrtvom kutu, naprednim sustavima za kočenje u nuždi za vozila kategorija M1 i N1 te o cjelovitosti sustava za dovod goriva i sigurnosti električnog pogonskog sklopa u slučaju sudara straga;

               –prijedlogu novog pravilnika UN-a o homologaciji uređaja za vožnju unatrag i motornih vozila s obzirom na osviještenost vozača o prisutnosti nezaštićenih sudionika u prometu iza vozila;

               –prijedlogu novog pravilnika UN-a o homologaciji motornih vozila s obzirom na sustav za detekciju i obavješćivanje o prisutnosti pješaka i biciklista pri polasku vozila

               –prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnika (UN GTR) br. 7, 15, i 18 o naslonima za glavu, globalno usklađenim ispitnim postupcima za laka vozila (WLTP) i ugrađenim dijagnostičkim sustavima (OBD) za vozila kategorije L;

               –prijedlogu novog globalnog tehničkog pravilnika o određivanju snage električnih vozila;

               – prijedlogu izmjena Zajedničke rezolucije M.R. 3 o kvaliteti zraka u unutrašnjosti vozila (VIAQ)

               koji će biti izneseni na glasovanje na studenskom sastanku WP.29 koji će se održati 10. studenoga 2020. Potrebno je također definirati stajalište Unije o:

               –prijedlozima za ovlaštenja za izradu izmjena Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 8 o elektroničkim sustavima za nadzor stabilnosti i izradu novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a o trajnosti ugrađenih baterija;

               –prijedlozima dokumenata za tumačenje pravilnika UN-a br. 155 i 156 te prijedlogu smjernica za upotrebu baze podataka za razmjenu homologacija (DETA) u skladu s Pravilnikom UN-a br. 155.

               Unija bi trebala podržati navedene akte jer su u potpunosti u skladu s politikom Unije o unutarnjem tržištu u pogledu automobilske industrije te su u skladu s prometnim, klimatskim i energetskim politikama Unije. Ti akti imaju vrlo pozitivan učinak na konkurentnost automobilskog sektora EU-a i međunarodnu trgovinu. Glasovanjem za te akte potaknut će se tehnološki napredak, omogućiti prednosti ekonomije razmjera, spriječiti fragmentacija unutarnjeg tržišta i osigurati jednaka primjena automobilskih standarda u cijeloj Uniji.

               Budući da Unija ne primjenjuje jedinstvene odredbe Pravilnika UN-a br. 35, nije potrebno utvrditi stajalište Unije o prijedlogu izmjena Pravilnika br. 35, koje su razmotrene u dokumentu ECE/TRANS/WP.29,

               Prijedlog novog pravilnika UN-a o globalnim stvarnim emisijama tijekom vožnje i prijedlog novog pravilnika UN-a o uređaju za snimanje podataka o događaju još nisu spremni za glasovanje na sastanku WP.29 u studenom 2020. i o njima se još mora raspravljati.

               Obraćanje vanjskim stručnjacima nije relevantno za ovaj prijedlog. Međutim, pregledat će ga Tehnički odbor za motorna vozila.

               4.PRAVNA OSNOVA

               4.1.
                     Postupovnopravna osnova

               4.1.1.
                     Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               4.1.2.
                     Primjena na ovaj predmet

               WP.29 je tijelo u kojem ugovorne stranke UNECE-a raspravljaju o provedbi Revidiranog sporazuma iz 1958. i Usporednog sporazuma.

               Akti koje je WP.29 pozvan donositi akti su koji proizvode pravne učinke.

               Pravilnici UN-a iz predviđenog akta bit će obvezujući za Uniju i zajedno s globalnim tehničkim pravilnicima UN-a i rezolucijama UN-a mogu bitno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a u području homologacije vozila.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu Odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.
                     Materijalnopravna osnova

               4.2.1.
                     Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojem se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2. Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na usklađivanje propisa. Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 114. UFEU-a.

               4.3.
                     Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 114. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0295 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Svjetskom forumu za usklađivanje pravilnika o vozilima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 i 153, o prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnika br. 7, 15 i 18, o prijedlogu izmjena Zajedničke rezolucije M.R.3, o prijedlozima dvaju novih pravilnika UN-a koji se odnose na vožnju unatrag i sustave za obavješćivanje pri polasku vozila te o prijedlogu novog globalnog tehničkog pravilnika o utvrđivanju snage električnog vozila

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je Odlukom Vijeća 97/836/EZ
                  4
                pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o donošenju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”). Revidirani sporazum iz 1958. stupio je na snagu 24. ožujka 1998.

               (2)Unija je Odlukom Vijeća 2000/125/EZ
                  5
                pristupila Sporazumu o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”). Usporedni sporazum stupio je na snagu 15. veljače 2000.

               (3)Uredbom (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća
                  6
                utvrđene su administrativne odredbe i tehnički zahtjevi za homologaciju i stavljanje na tržište svih novih vozila, sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica. Tom su uredbom pravilnici doneseni na temelju Revidiranog sporazuma iz 1958. („pravilnici UN-a”) uključeni u homologacijski sustav EU-a kao zahtjevi za homologaciju tipa ili kao alternativa zakonodavstvu Unije.

               (4)Na temelju članka 1. Revidiranog sporazuma iz 1958. i članka 6. Usporednog sporazuma UNECE-ov Svjetski forum za usklađivanje pravilnikâ o vozilima (UNECE-ova radna skupina WP.29) može donijeti prijedloge izmjena pravilnikâ UN-a, globalnih tehničkih pravilnika UN-a i rezolucija UN-a te prijedloge novih pravilnika UN-a, globalnih tehničkih pravilnika UN-a i rezolucija UN-a o homologaciji vozila. Uz to, u skladu s tim odredbama UNECE-ova radna skupina WP.29 može donijeti prijedloge za ovlaštenja za izradu izmjena globalnih tehničkih pravilnika UN-a ili za izradu novih globalnih tehničkih pravilnika UN-a i može donositi prijedloge za produljenje ovlaštenja za globalne tehničke pravilnike UN-a.

               (5)Na svojem 182. zasjedanju, koje će se održati 10. studenoga 2020., WP.29 UNECE-a može donijeti prijedloge izmjena pravilnika UN-a br. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 i 153, prijedlog novog pravilnika UN-a o homologaciji uređaja za vožnju unatrag i motornih vozila s obzirom na osviještenost vozača o prisutnosti nezaštićenih sudionika u prometu iza vozila, prijedlog novog pravilnika UN-a o homologaciji motornih vozila s obzirom na sustav za detekciju i obavješćivanje o prisutnosti pješaka i biciklista pri polasku vozila, prijedloge izmjena globalnih tehničkih pravilnika (UN GTR) br. 7, 15 i 18, prijedlog novog globalnog tehničkog pravilnika o utvrđivanju snage električnog vozila te prijedlog izmjena Zajedničke rezolucije M.R. 3 o kvaliteti zraka u unutrašnjosti vozila (VIAQ) WP.29. Usto, WP.29 UNECE-a trebao bi donijeti prijedlog za ovlaštenja za izradu izmjena Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 8 i novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a o trajnosti ugrađenih baterija.

               (6)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u WP.29 u vezi s donošenjem tih prijedloga jer će ti pravilnici UN-a biti obvezujući za Uniju i zajedno s globalnim tehničkim pravilnicima UN-a i Zajedničkom rezolucijom moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije u području homologacije vozila.

               (7)S obzirom na iskustvo i tehnički napredak potrebno je izmijeniti ili dopuniti zahtjeve koji se odnose na određene elemente ili obilježja obuhvaćene pravilnicima UN-a br. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 i 153 te Zajedničkom rezolucijom M.R.3.

               (8)Uz to je potrebno izmijeniti neke odredbe globalnih tehničkih pravilnika UN-a br. 7, 15 i 18.

               (9)Kako bi se uzeo u obzir tehnički napredak i poboljšalo sigurnost vozila i ispitivanje emisija, potrebno je donijeti dva nova pravilnika UN-a: o homologaciji uređaja za vožnju unatrag i motornih vozila s obzirom na osviještenost vozača o prisutnosti nezaštićenih sudionika u prometu iza vozila te o homologaciji motornih vozila s obzirom na sustav za detekciju i obavješćivanje o prisutnosti pješaka i biciklista pri polasku vozila. Istodobno treba donijeti novi globalni tehnički pravilnik o utvrđivanju snage električnih vozila.

               (10)Kako bi se omogućio daljnji razvoj tehničkih zahtjeva, na temelju zahtjeva ugovornih stranaka UNECE-a koje podupiru rad na globalnim tehničkim pravilnicima UN-a ili specijaliziranih pomoćnih tijela WP.29 potrebno je donijeti prijedloge za ovlaštenja za izradu izmjene Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 8 i novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a o trajnosti ugrađenih baterija.

               (11)Radi dosljednosti tumačenja pravilnika UN-a br. 155 i 156, trebalo bi donijeti prijedloge dokumenata za tumačenje tih pravilnika te prijedlog smjernica za upotrebu baze podataka za razmjenu homologacija (DETA) u skladu s Pravilnikom UN-a br. 155.

               (12)Vijeće je 16. lipnja 2020. donijelo Odluku (EU) 2020/848
                  7
                o stajalištu koje treba zauzeti o globalnom tehničkom pravilniku UN-a br. 7 i prijedlozima za odobrenje izrade izmjene Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 8 i novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a o trajnosti ugrađenih baterija na 181. zasjedanju WP.29, koje je održano od 24. lipnja 2020. Međutim, WP.29 nije mogao održati glasovanje na tom zasjedanju te je odlučeno da se ti prijedlozi ponovno podnesu na glasovanje na zasjedanju u studenom.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 182. zasjedanju UNECE-ova Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima, koje će se održati 10. studenoga 2020., je glasovanje za prijedloge navedene u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Predsjednik

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”) (SL L 346, 17.12.1997., str. 78.).Odluka Vijeća 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o sklapanju Sporazuma o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) (SL L 35, 10.2.2000., str. 12.).

                     (2)

                        Uredba (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (SL L 151, 14.6.2018., str. 1.).

                     (3)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (4)

                        Odluka Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”) (SL L 346, 17.12.1997., str. 78.).

                     (5)

                        Odluka Vijeća 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o sklapanju Sporazuma o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) (SL L 35, 10.2.2000., str. 12.).

                     (6)

                        Uredba (EU) 2018/858 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o homologaciji i nadzoru tržišta motornih vozila i njihovih prikolica te sustavâ, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila, o izmjeni uredaba (EZ) br. 715/2007 i (EZ) br. 595/2009 te o stavljanju izvan snage Direktive 2007/46/EZ (SL L 151, 14.6.2018., str. 1.).

                     (7)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/848 od 16. lipnja 2020. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Svjetskom forumu za usklađivanje pravilnika o vozilima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 13, 14, 16, 22, 30, 41, 78, 79, 83, 94, 95, 101, 108, 109, 117, 129, 137, 138, 140 i 152, o prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnika br. 3, 6, 7, 16 i 19, o prijedlogu izmjena Konsolidirane rezolucije R.E.3 i o prijedlozima pet novih pravilnika UN-a koji se odnose na sigurnost, emisije i automatizaciju u području motornih vozila

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.10.2020.
            COM(2020) 656 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Svjetskom forumu za usklađivanje pravilnika o vozilima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prijedlozima izmjena pravilnika UN-a br. 0, 13, 16, 17, 44, 55, 83, 93, 94, 95, 100, 115, 137, 144, 151, 152 i 153, o prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnika br. 7, 15 i 18, o prijedlogu izmjena Zajedničke rezolucije M.R.3, o prijedlozima dvaju novih pravilnika UN-a koji se odnose na vožnju unatrag i sustave za obavješćivanje pri polasku vozila te o prijedlogu novog globalnog tehničkog pravilnika o utvrđivanju snage električnog vozila

               PRILOG

                        Pravilnik br.

                        Naslov točke dnevnog reda

                        Oznaka dokumenta
                           1

                        0

                        Prijedlog niza izmjena 03 Pravilnika UN-a br. 0 (IWVTA) (ECE/TRANS/WP.29/1153, stavak 32, na temelju WP.29-181-03)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/101

                        13

                        Prijedlog dopune 17. nizu izmjena 11 Pravilnika UN-a br. 13 (kočni sustavi teških vozila) (ECE/TRANS/WP.29/GRVA/5, stavak 67., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/13)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/119

                        16

                        Prijedlog dopune 6. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 16 (sigurnosni pojasevi, ISOFIX i i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 9. i Prilog III., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 kako je izmijenjen dokumentom GRSP-67-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/112

                        16

                        Prijedlog dopune 2. nizu izmjena 08 Pravilnika UN-a br. 16 (sigurnosni pojasevi, ISOFIX i i-Size) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 9. i Prilog III., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/2 kako je izmijenjen dokumentom GRSP-67-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/113

                        17

                        Prijedlog niza izmjena 10 Pravilnika UN-a br. 17 (čvrstoća sjedala, njihovih sidrišta i naslona za glavu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 12. i Prilog IV., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/8)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/106

                        44

                        Prijedlog dopune 18. nizu izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 44 (sustavi za držanje djece) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 33. i Prilog V., na temelju GRSP-67-14 i GRSP-6731)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/111

                        55

                        Prijedlog dopune 1. nizu izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 55 (mehaničke spojnice) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, stavak XX., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8 kako je izmijenjen dokumentom GRSG-118-35)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/103

                        55

                        Prijedlog dopune 9. nizu izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 55 (mehaničke spojnice)

                        (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/8)

                           ECE/TRANS/WP.29/2020/132

                        83

                        Prijedlog dopune 13. nizu izmjena 05 Pravilnika UN-a br. 83 (emisije iz vozila kategorija M1 i N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, stavak 8., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 i GRPE-81-21 kako je izmijenjen Prilogom IV.)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/115

                        83

                        Prijedlog dopune 15. nizu izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 83 (emisije iz vozila kategorija M1 i N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, stavak 8., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 i GRPE-81-21 kako je izmijenjen Prilogom IV.)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/116

                        83

                        Prijedlog dopune 12. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 83 (emisije iz vozila kategorija M1 i N1) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, stavak 8., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/10 i GRPE-81-21 kako je izmijenjen Prilogom IV.)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/117

                        93

                        Prijedlog dopune 1. Pravilniku UN-a br. 93 (naprave za zaštitu od prednjeg podlijetanja) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, stavak XX)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/83

                        94

                        Prijedlog niza izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 94 (zaštita od čeonog sudara) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 17. i Prilog VI., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/4 kako je izmijenjen dokumentom GRSP-67-20-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/107

                        95

                        Prijedlog niza izmjena 05 Pravilnika UN-a br. 95 (zaštita od bočnog sudara) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 18., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/5 kako je izmijenjen dokumentom GRSP-67-21-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/108

                        100

                        Prijedlog niza izmjena 03 Pravilnika UN-a br. 100 (vozila s električnim pogonskim sklopom) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 19., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/6 kako je izmijenjen dokumentom GRSP-67-22-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/109

                        115

                        Prijedlog dopune 9. Pravilniku UN-a br. 115 (sustavi na ukapljeni naftni plin i stlačeni prirodni plin za naknadnu ugradnju) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/81, stavak 28., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/11 i GRPE-81-37 kako je izmijenjen Prilogom VI.)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/118

                        137

                        Prijedlog niza izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 137 (čeoni sudar s fokusom na sustavima za držanje) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 25. i Prilog IX., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSP/2020/7 kako je izmijenjen dokumentom GRSP-67-18-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/110

                        144

                        Prijedlog dopune 1. nizu izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 144 (sustav za hitne pozive u slučaju nesreće) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, stavak XX., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/13)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/104

                        151

                        Prijedlog dopune 2. Pravilniku UN-a br. 151 (sustav za upozoravanje na objekte u mrtvom kutu) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, stavak XX., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/7 kako je izmijenjen dokumentom GRSG-118-09)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/105

                        152

                        Prijedlog dopune 1. nizu izmjena 01 Pravilnika br. 152 (napredni sustavi za kočenje u nuždi vozila kategorija M1 i N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/131

                        153

                        Prijedlog dopune 1. Pravilniku UN-a br. [153] (cjelovitost sustava za dovod goriva i sigurnost električnog pogonskog sklopa u slučaju sudara straga) (ECE/TRANS/WP.29/GRSP/67, stavak 35. i Prilog X., na temelju GRSP-67-19-Rev.1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/114

                        Novi pravilnik

                        Prijedlog novog pravilnika UN-a o homologaciji uređaja za vožnju unatrag i motornih vozila s obzirom na osviještenost vozača o prisutnosti nezaštićenih sudionika u prometu iza vozila (vožnja unatrag) (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, stavak XX., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/4 kako je izmijenjen dokumentom GRSG-118-05)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/121

                        Novi pravilnik

                        Prijedlog novog pravilnika UN-a o homologaciji motornih vozila s obzirom na sustav za detekciju i obavješćivanje o prisutnosti pješaka i biciklista pri polasku vozila (ECE/TRANS/WP.29/GRSG/97, stavak XX., na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRSG/2020/5 kako je izmijenjen dokumentom GRSG-118-06)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/122

                        Broj GTR-a

                        Naslov točke dnevnog reda

                        Oznaka dokumenta

                        7

                        Prijedlog izmjene 1. Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 7 (nasloni za glavu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/85

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/86

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/25/Rev.1

                        15

                        Prijedlog izmjene 6. Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 15 (WLTP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/127

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/128

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/57

                        18

                        Prijedlog izmjene 1. Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 18 (ugrađeni dijagnostički sustavi (OBD) za vozila kategorije L)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/129

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/130

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/58

                        Novi globalni tehnički pravilnik

                        Prijedlog novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a o utvrđivanju snage elektrificiranog vozila (DEVP)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/125

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/126

                        ECE/TRANS/WP.29/AC.3/56

                        Br. rezolucije

                        Naslov točke dnevnog reda

                        Oznaka dokumenta

                        M.R.3

                        Prijedlog izmjene 1. Zajedničke rezolucije br. 3 o kvaliteti zraka u unutrašnjosti vozila (VIAQ) (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, stavak [59.], na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRPE/2020/16)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/124

                        Razno

                        Naslov točke dnevnog reda

                        Oznaka dokumenta

                        Ovlaštenje za izradu izmjena globalnog tehničkog pravilnika

                        Zahtjev za ovlaštenje za izradu izmjena Globalnog tehničkog pravilnika UN-a br. 8 (ESC)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/99

                        Odobrenje za izradu globalnog tehničkog pravilnika

                        Zahtjev za ovlaštenje za izradu novog Globalnog tehničkog pravilnika UN-a o trajnosti ugrađenih baterija (ECE/TRANS/WP.29/GRPE/80, stavak 59, na temelju GRPE-80-41 kako je izmijenjen Prilogom X.)

                        ECE/TRANS/WP.29/2020/96

                        Dokument za tumačenje

                        Prijedlog dokumenta za tumačenje Pravilnika UN-a br. 155 (kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću) na temelju GRVA-07-04-Rev.1

                        WP.29-182-05

                        Dokument za tumačenje

                        Prijedlog dokumenta za tumačenje Pravilnika UN-a br. 156 (ažuriranje softvera i sustav za upravljanje ažuriranjem softvera) na temelju ECE/TRANS/WP.29/GRVA/2020/29 kako je izmijenjen dokumentom GRVA-07-50

                        WP.29-182-06

                        Smjernice

                        Prijedlog smjernica za upotrebu DETA-e u skladu s Pravilnikom UN-a br. 155 (kibersigurnost i sustav za upravljanje kibersigurnošću), na temelju GRVA-07-25

                        WP.29-182-07

                     (1)

                        Svi dokumenti na koje se upućuje u tablici dostupni su na:
                  http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/gen2020.html


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.10.2020.
            COM(2020) 654 final
            2020/0293(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na 40. sastanku Stalnog odbora Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti na 40. sastanku Stalnog odbora Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa, koji se održava od 1. do 4. prosinca 2020. u Strasbourgu (Francuska), u vezi s predviđenim donošenjem dviju odluka Stalnog odbora o izmjeni Konvencije i uspostavi proširenog djelomičnog sporazuma.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija)

               Konvencijom o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa („Konvencija”) žele se zaštititi europska divlja flora i fauna te njihova prirodna staništa, posebice ona za čije je očuvanje potrebna suradnja nekoliko država. Riječ je o međuvladinom ugovoru sklopljenom pod pokroviteljstvom Vijeća Europe. Konvencija je stupila na snagu 1. lipnja 1982.

               Europska unija ugovorna je stranka te konvencije od 1. rujna 1982
                  1
               . Konvencija trenutačno ima 51 ugovornu stranku, među kojima su sve države članice EU-a.

               2.2.Stalni odbor

               Stalni odbor je tijelo Konvencije koje donosi odluke.  Odgovorno je za praćenje primjene Konvencije. Njegove su funkcije nabrojene u člancima od 13. do 15. Konvencije. Sastaje se barem svake dvije godine i kad to zatraži većina ugovornih stranaka. Postalo je uobičajeno da se Stalni odbor sastaje svake godine.

               U skladu s člankom 16. Konvencije, izmjena članaka 13. do 24. Konvencije usvaja se tročetvrtinskom većinom stranaka Stalnog odbora, nakon čega se podnosi Ministarskom odboru na odobrenje.

               U skladu s člankom 14. Konvencije Stalni odbor može davati prijedloge za povećanje učinkovitosti Konvencije. Stoga Stalni odbor može odlučiti da će Ministarskom odboru predložiti donošenje proširenog djelomičnog sporazuma za poboljšanje primjene Konvencije.  U skladu s člankom 8.b Poslovnika, ta odluka Stalnog odbora donosi se dvotrećinskom većinom danih glasova.

               2.3.Predviđeni akt Stalnog odbora

               Očekuje se da će Stalni odbor na svojem 40. sastanku od 1. do 4. prosinca 2020. u Strasbourgu (Francuska) donijeti odluke o:

               ·izmjeni Konvencije radi uvođenja financijskih klauzula („prvi predviđeni akt”) i

               ·uspostavi proširenog djelomičnog sporazuma o Fondu za provedbu Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa („drugi predviđeni akt”).

               Svrha prvog predviđenog akta jest izmjena Konvencije kako bi se uveo financijski mehanizam kojim bi Stalni odbor odredio ljestvicu obveznih financijskih doprinosa stranaka kako bi se dopunila redovna proračunska sredstva Vijeća Europe.

               U skladu s člankom 16. Konvencije, prvi predviđeni akt stupa na snagu za sve stranke nakon odobrenja Ministarskog odbora i, nakon toga, tridesetog dana od obavijesti svih ugovornih stranaka o njegovu prihvaćanju.

               Svrha drugog predviđenog akta jest jačanje međuvladine suradnje u provedbi Bernske konvencije, među ostalim, uspostavom obveznog financijskog doprinosa stranaka proširenog djelomičnog sporazuma.

               U skladu s člankom 20. točkom d) Statuta Vijeća Europe i člankom 2. Vodiča Ministarskog odbora Vijeća Europe o postupcima i metodama rada, nakon odluke Stalnog odbora drugi predviđeni akt stupa na snagu za sve stranke proširenog djelomičnog sporazuma nakon što ga donese Ministarski odbor dvotrećinskom većinom danih glasova, a koji čine većinu glasova predstavnika koji imaju pravo zasjedati u Ministarskom odboru, te nakon što se dosegne prag potpisnika. Osim ako Ministarski odbor ne odluči drukčije, minimalni prag članstva je trećina država članica Vijeća Europe, što bi trenutačno bilo 16 zemalja.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               U skladu s Rezolucijom br. 9 (2019) s 39. sastanka Stalnog odbora, donesenom 6. prosinca 2019., o financiranju Bernske konvencije i uspostavi novog sustava obveznih financijskih doprinosa stranaka osnovana je stručna radna skupina između sastanaka kako bi se Tajništvu pomoglo u predstavljanju prijedlogâ za uključivanje financijskih klauzula izmjenom članaka Bernske konvencije i za uspostavu proširenog djelomičnog sporazuma, koji će se razmatrati na 40. sastanku Stalnog odbora.

               Redovna dodjela sredstava Vijeća Europe Bernskoj konvenciji s godinama se postupno se smanjivala, do te mjere da se uloga Bernske konvencije ne može ispuniti bez znatnih dobrovoljnih doprinosa stranaka, koje je također sve manje.  Stoga je ključno uspostaviti pouzdan izvor financiranja Konvencije.

               Prijedlog izmjene Konvencije kako bi se uključio mehanizam za uspostavu obveznog doprinosa u skladu je s odredbama većine multilateralnih sporazuma u području okoliša te bi ga stoga načelno trebalo podržati.  Međutim, u kontekstu drugih multilateralnih sporazuma u području okoliša obično postoji razlika između općeg proračuna i programskog proračuna, pri čemu su doprinosi obvezni samo za opći.  U predloženoj izmjeni Konvencije ne pojašnjava se da bi mehanizam koji treba uspostaviti bio u skladu s tim presedanom.  U predloženoj izmjeni ne navodi se ni ljestvica doprinosa koja će se primjenjivati.  Unija stoga ne bi trebala podržati izmjenu u sadašnjem obliku, nego se zalagati za odgodu glasovanja o tom pitanju kako bi se omogućilo razdoblje pregovora za doradu teksta predložene izmjene i zajamčila jasnoća u vezi s tim pitanjima.

               S obzirom na to koliko je vremena potrebno za pregovore o predloženoj izmjeni i njezino stupanje na snagu, potrebno je i hitnije rješenje.  Unija bi stoga trebala podržati prijedlog o uspostavi proširenog djelomičnog sporazuma kako bi se onim strankama i nečlanicama koje to žele omogućilo pristupanje tom sporazumu i time poduprle aktivnosti povezane s provedbom Konvencije.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  2
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Stalni odbor je tijelo osnovano Konvencijom.

               Akte koje Stalni odbor treba donijeti akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti bit će obvezujući prema međunarodnom pravu, u skladu s člankom 6. Konvencije.

               Predviđenim se aktima ne dopunjuje niti mijenja institucijski okvir Konvencije.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na okoliš.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da je za predviđene akte Stalnog odbora potrebno dodatno odobrenje Ministarskog odbora, nije ih primjereno nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2020/0293 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na 40. sastanku Stalnog odbora Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Bernska konvencija)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa („Konvencija”) Unija je sklopila Odlukom Vijeća 82/72/EEZ
                  3
                te je ona stupila na snagu 1. rujna 1982.

               (2)U skladu s člankom 16. Konvencije Stalni odbor može donositi izmjene Konvencije koje podnosi Ministarskom odboru na odobrenje.

               (3)U skladu s člankom 14. Konvencije, prema kojem je Stalni odbor ugovornih stranaka Bernske konvencije odgovoran za praćenje primjene Konvencije, a posebno može iznijeti prijedloge za poboljšanje učinkovitosti Konvencije, Stalni odbor može odlučiti da će Ministarskom odboru predložiti uspostavu proširenog djelomičnog sporazuma za poboljšanje primjene Konvencije.

               (4)Stalni odbor na svojem 40. sastanku od 1. do 4. prosinca 2020. treba donijeti odluke o izmjeni Konvencije radi uvođenja financijskih klauzula i uspostave proširenog djelomičnog sporazuma o Fondu za provedbu Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa.

               (5)Budući da će te odluke biti obvezujuće za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje u Stalnom odboru treba zauzeti u ime Unije.

               (6)Tajništvo je predstavilo prijedlog izmjene Konvencije s ciljem uvođenja financijskog mehanizma kojim bi Stalni odbor odredio ljestvicu obveznih financijskih doprinosa stranaka kako bi se dopunila redovna proračunska sredstva Vijeća Europe.

               (7)U skladu s člankom 16. Konvencije, ova izmjena stupa na snagu za sve stranke nakon odobrenja Ministarskog odbora i, nakon toga, tridesetog dana od obavijesti svih ugovornih stranaka o njezinu prihvaćanju.

               (8)Tajništvo je predstavilo i prijedlog za jačanje međuvladine suradnje u provedbi Bernske konvencije uspostavom proširenog djelomičnog sporazuma koji bi uključivao obvezni financijski doprinos za stranke proširenog djelomičnog sporazuma.

               (9)U skladu s člankom 20. točkom d) Statuta Vijeća Europe i člankom 2. Vodiča Ministarskog odbora Vijeća Europe o postupcima i metodama rada, nakon odluke Stalnog odbora, predloženi prošireni djelomični sporazum stupa na snagu za sve stranke proširenog djelomičnog sporazuma nakon što ga donese Ministarski odbor dvotrećinskom većinom danih glasova, a koji čine većinu glasova predstavnika koji imaju pravo zasjedati u Ministarskom odboru, te nakon što se dosegne prag potpisnika.

               (10)Prijeko je potrebno uspostaviti siguran i pouzdan izvor financiranja za funkcioniranje Bernske konvencije, uzimajući u obzir smanjenje financijskih sredstava koja se osiguravaju redovnim doprinosom Vijeća Europe, kao i smanjenje dobrovoljnih doprinosa stranaka.

               (11)Izmjenom Konvencije s ciljem uvođenja financijskog mehanizma usklađuje se s načinom financiranja drugih multilateralnih sporazuma u području okoliša te se nastoji osigurati pravedan doprinos svih stranaka Konvencije. Međutim, predloženi tekst o izmjeni Konvencije ostavlja nesigurnost u pogledu financijskog mehanizma koji treba uspostaviti, posebno u pogledu razlike između općeg i programskog proračuna te u pogledu razine doprinosa koji će se zahtijevati.

               (12)Potpora izmjeni Konvencije radi uvođenja financijskog mehanizma mora biti u skladu s postupkom utvrđenim u članku 218. stavcima od 2. do 4. Ugovora.

               (13)Vrijeme potrebno za pregovore i stupanje na snagu izmjene Konvencije ukazuje na potrebu za hitnijim rješenjem koje bi se postiglo predloženim proširenim djelomičnim sporazumom.

               (14)Prošireni djelomični sporazumi nisu sami po sebi međunarodni ugovori, nego oblik suradnje unutar Vijeća Europe.

               (15)S obzirom na obveze koje proizlaze iz ugovora u pogledu lojalne suradnje, one države članice koje postanu stranke proširenog djelomičnog sporazuma bile bi obvezne osigurati primjenu tog sporazuma u skladu s interesima Unije u kontekstu Bernske konvencije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 40. sastanku Stalnog odbora Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa je sljedeće:

               ·predložiti odgodu glasovanja o prijedlogu izmjene Konvencije do 41. sastanka Stalnog odbora;

               ·podržati prijedlog o uspostavi proširenog djelomičnog sporazuma.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 82/72/EEZ od 3. prosinca 1981. o sklapanju Konvencije o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa, SL L 38, 10.2.1982., str. 1.

                     (2)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (3)

                        SL L 38, 10.2.1982., str. 1.