               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.8.2021.
            COM(2021) 492 final
            2021/0279(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za suradnju osnovanog Sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, u pogledu produljivanja prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet

                  Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću za suradnju osnovanom Sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane („Sporazum”), u pogledu donošenja Preporuke br. XX/2020 o produljenju prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana na razdoblje 2021.–2027.

               2.Kontekst

               2.1.Sporazum

               Sporazumom se nastoji pružiti okvir za politički dijalog i suradnju Europskih zajednica i njihovih država članica i Republike Azerbajdžana („stranke”) radi razvoja političkih odnosa. Sporazum je stupio na snagu 1. srpnja 1999.

               2.2.Vijeće za suradnju

               Vijeće za suradnju razmatra sva bitna pitanja koja proizlaze iz Sporazuma i sva ostala bilateralna ili međunarodna pitanja od obostranog interesa u svrhu postizanja ciljeva Sporazuma. Vijeće za suradnju može davati odgovarajuće preporuke, prema dogovoru stranaka. Vijeće za suradnju sastoji se od članova Vijeća Europske unije i članova Europske komisije, s jedne strane, i članova Vlade Republike Azerbajdžana, s druge strane. Vijeće za suradnju ima svoj poslovnik.

               2.3.Predviđeni akt Vijeća za suradnju

               Vijeće za suradnju trebalo bi pisanim postupkom donijeti preporuku o produljenju prioriteta partnerstva (2018.–2020.) na razdoblje 2021.–2027. („akt”).

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Stajalište koje Unija treba zauzeti u Vijeću za suradnju temelji se na preporuci priloženoj ovoj Odluci.

               Prioriteti partnerstva i dalje ispunjavaju ciljeve revidirane europske politike susjedstva i ciljeve istočnog partnerstva. Poslužit će kao smjernice za višegodišnje programiranje financijske suradnje EU-a s Azerbajdžanom.

               Stranke su potvrdile da su prioriteti partnerstva i dalje valjana osnova za razvoj međusobnih odnosa i svoju potpunu predanost provedbi tih prioriteta.

               Prioriteti partnerstva za razdoblje 2018.–2020. ostaju osnova za suradnju EU-a i Azerbajdžana u razdoblju 2021.–2027.

               Produljenje prioriteta partnerstva u interesu je Unije.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojmom „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaćeni su akti koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  1
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Vijeće za suradnju je Sporazumom uspostavljeno tijelo.

               Akt koji Vijeće za suradnju treba donijeti je akt koji proizvodi pravne učinke. Akt može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a; konkretno, na višegodišnje programiranje financijske suradnje u kontekstu jedinstvenog okvira za potporu. To je tako jer se člankom 7. stavkom 2. Uredbe br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo
                  2
                za zemlje za koje postoje dokumenti iz članka 3. stavka 2. te uredbe predviđa da se sveobuhvatni višegodišnji okvir za jedinstvenu potporu mora donijeti skladu s postupkom ispitivanja iz članka 16. stavka 3. Uredbe (EU) br. 236/2014
                  3
               . Takvi su dokumenti akcijski planovi ili jednakovrijedni zajednički dogovoreni dokumenti poput prioritetâ partnerstva.

               Aktom se ne dopunjuje niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma. Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a ovisi o cilju i sadržaju akta u pogledu kojeg se zauzima stajalište u ime Unije. Ako akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, i to onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj akta odnosi se na suradnju s Azerbajdžanom na temelju Sporazuma i na revidiranu europsku politiku susjedstva.

               4.3.Zaključak

               Pravna su osnova za ovu Odluku članci 207. i 209. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava

               Budući da će se aktom Vijeća za suradnju izmijeniti razdoblje provedbe prioritetâ partnerstva, nakon donošenja trebalo bi ga objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0279 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za suradnju osnovanog Sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, u pogledu produljivanja prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 209. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, („Sporazum”) potpisan je 22. travnja 1996., a na snagu je stupio 1. srpnja 1999.

               (2)Na temelju članka 81. Sporazuma Vijeće za suradnju osnovano Sporazumom može davati preporuke radi postizanja ciljeva Sporazuma.

               (3)Na sastanku Vijeća za suradnju EU-a i Azerbajdžana 28. rujna 2018. doneseni su prioriteti partnerstva između EU-a i Azerbajdžana za razdoblje 2018.–2020.

               (4)Vijeće za suradnju trebalo bi pisanim postupkom donijeti preporuku o produljenju provedbenog razdoblja za prioritete partnerstva između EU-a i Azerbajdžana do 2027.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću za suradnju u pogledu produljenja prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću za suradnju osnovanom Sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, u pogledu donošenja preporuke o produljenju razdoblja provedbe prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana do 2027. temelji se na nacrtu preporuke Vijeća za suradnju priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Europskoj komisiji te potpredsjedniku Europske komisije i Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014. u predmetu C-399/12, Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (2)

                        SL L 77 15.3.2014.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 236/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o utvrđivanju zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja, SL L 77, 15.3.2014.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.8.2021.
            COM(2021) 492 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za suradnju osnovanog Sporazumom o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, u pogledu produljivanja prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana

               PRILOG

               NACRT

               PREPORUKE br. XX/2020
                  VIJEĆA ZA SURADNJU EU-a I AZERBAJDŽANA

               o odobravanju produljenja prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana 2021.–2027.

               VIJEĆE ZA SURADNJU EU-a I AZERBAJDŽANA,

               uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, a posebno njegov članak 81.,

               uzimajući u obzir Preporuku br. 1/2018 Vijeća za suradnju EU-a i Azerbajdžana od 28. rujna 2018. o prioritetima partnerstva između EU-a i Azerbajdžana (2018.–2020.),

               budući da:

               1.
                     Sporazum o partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžana, s druge strane, („Sporazum”) potpisan je 22. travnja 1996., a na snagu je stupio 1. srpnja 1999.

               2.
                     U skladu s člankom 81. Sporazuma Vijeće za suradnju može davati odgovarajuće preporuke radi postizanja ciljeva Sporazuma.

               3.
                     U skladu s člankom 98. Sporazuma, stranke Sporazuma trebaju poduzimati sve opće i posebne mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza predviđenih u skladu sa Sporazumom i brinuti se za to da se ciljevi određeni Sporazumom postignu.

               4.
                     Europska unija i Azerbajdžan odobrili su 28. rujna 2018. prioritete partnerstva između EU-a i Azerbajdžana za razdoblje 2018.–2020. kako je utvrđeno u Prilogu.

               5.
                     EU i Azerbajdžan bilateralno će uzeti u obzir dugoročne ciljeve prioritetâ partnerstva i rezultate o kojima će se dogovoriti u kontekstu istočnog partnerstva, uključujući jačanje suradnje u području javnog zdravlja,

               DONIJELO JE SLJEDEĆU PREPORUKU:

               Članak 1.

               Vijeće za suradnju preporučuje produljenje prioritetâ partnerstva između EU-a i Azerbajdžana, kako su utvrđeni u Prilogu, do 2027. Prioriteti partnerstva mogu se ažurirati ili dodatno produljiti dogovorom u Vijeću za suradnju.

               Članak 2.

               Ova Preporuka proizvodi učinke od dana donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

               Za Vijeće za suradnju

               Europska unija

                     Republika Azerbajdžan


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.8.2021.
            COM(2021) 498 final
            2021/0281(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije trebaju zauzeti sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima u pisanom postupku u pogledu pojedinačnog posebnog dogovora o privremenom smanjenju minimalnog predujma

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) trebaju zauzeti u ime Unije u pisanom postupku u vezi s predviđenim pojedinačnim posebnim dogovorom o privremenom smanjenju minimalnog predujma.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Sporazum je džentlmenski sporazum čiji je cilj pružiti okvir za pravilnu upotrebu službeno podupiranih izvoznih kredita. U praksi to znači da se nastoje stvoriti ravnopravni tržišni uvjeti (tržišno natjecanje koje se temelji na cijeni i kvaliteti izvezene robe i usluga, a ne na odobrenim financijskim uvjetima) te spriječiti subvencioniranje i narušavanje trgovine povezane sa službeno podupiranim izvoznim kreditima („službena potpora”). Sporazum je stupio na snagu u travnju 1978. i to na neodređeno vrijeme.

               Sporazum je administrativno ugrađen u OECD i ima potporu tajništva OECD-a za kredite. Međutim, on nije akt OECD-a
                  1
               .

               Europska unija, a ne države članice, sudionica je Sporazuma, koji je prenesen u pravnu stečevinu na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011.
                  2
                Stoga je Sporazum pravno obvezujući na temelju prava Unije.

               2.2.Sudionice Sporazuma

               Sporazum trenutačno obuhvaća jedanaest sudionica („sudionice Sporazuma”): Australija, Kanada, Europska unija, Japan, Koreja, Novi Zeland, Norveška, Švicarska, Turska, Ujedinjena Kraljevina i Sjedinjene Američke Države.

               Sudionice Sporazuma mogu donositi odluke o izmjenama Sporazuma, a osobito mogu prihvaćati pojedinačne posebne dogovore u skladu s poglavljem IV. odjeljkom 5. Sporazuma. Odluke se donose konsenzusom, pa se odluka o izmjeni Sporazuma ili pojedinačnog posebnog dogovora ne može donijeti ako se tome protivi bilo koja sudionica.

               Europska komisija zastupa Uniju na sastancima sudionica Sporazuma te u pisanim postupcima kojima sudionice Sporazuma donose odluke.

               Pojedinačni posebni dogovor instrument je u okviru Sporazuma koji sudionicama omogućuje da iznimno odstupe od odredbi Sporazuma u pogledu određene transakcije ili privremeno za neodređen broj transakcija. Pojedinačni posebni dogovor može se prihvatiti prešutno u pisanom postupku jer se smatra da je sudionica koja se odluči na šutnju prihvatila prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora. Isto vrijedi i za sudionicu koja izrazi da nema stajalište. Odgovori na prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora u načelu se daju u roku od 20 kalendarskih dana, uz moguće produljenje za osam kalendarskih dana (članci 56. i 57. Sporazuma). Tajništvo OECD-a za izvozne kredite obavješćuje sudionice o tome je li pojedinačni posebni dogovor prihvaćen te će dogovoreni pojedinačni posebni dogovor početi proizvoditi učinke tri kalendarska dana nakon te objave (točka 59. Sporazuma).

               2.3.Predviđeni akt sudionica Sporazuma

               Predviđena mjera prijedlog je pojedinačnog posebnog dogovora koji bi se podnio sudionicama Sporazuma u skladu s poglavljem IV. odjeljkom 5. Sporazuma. Predloženi pojedinačni posebni dogovor bio bi hitna i izvanredna mjera u cilju odgovora na gospodarski pad prouzročen zdravstvenom krizom izazvanom bolešću COVID-19 i ublažavanja teških posljedica te krize za provedbu važnih projekata izvozne industrije EU-a u zemljama s niskim i srednjim dohotkom (vidjeti više pojedinosti u odjeljku 3.). Predloženim pojedinačnim posebnim dogovorom, ako se usuglasi, privremeno bi se izmijenile odredbe Sporazuma kojima se uređuje zahtjev o predujmu i maksimalna službena potpora (članak 11. točka (a) i članak 11. točka (c) Sporazuma).

               S obzirom na hitnu prirodu mjere prijedlog bi trebalo podnijeti što prije te bi predviđeni pojedinačni posebni dogovor, ako bude postignut, isto trebao što prije postati primjenjiv za sve sudionice. Kao posljedica posebnog 28-dnevnog prešutnog postupka koji je propisan u Sporazumu (vidjeti odjeljak 2.2.), sudionice mogu prijedlog Unije o pojedinačnom posebnom dogovoru automatski dogovoriti kao konačnu verziju pojedinačnog posebnog dogovora, pod uvjetom da ne bude protivljenja tomu, te bi trebao stupiti na snagu tri dana od završetka postupka.

               S obzirom na navedeno, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru tijela osnovanog na temelju sporazuma jer će predloženi pojedinačni posebni dogovor biti obvezujući za Uniju i utjecat će na pravo Unije, u skladu s člankom 1. Uredbe (EU) br. 1233/2011, u kojem se navodi sljedeće: „Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima (‚Sporazum’) primjenjuju se u Uniji. Tekst Sporazuma priložen je ovoj Uredbi.”

               Očekuje se da će se postupak pojedinačnog posebnog dogovora pokrenuti u srpnju 2021.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Predloženi pojedinačni posebni dogovor izravno je povezan sa zdravstvenom krizom uzrokovanom bolešću COVID-19.

               Predloženim pojedinačnim posebnim dogovorom javnim naručiteljima u zemljama s niskim i srednjim dohotkom, koji kupuju robu i usluge koji su predmet službene potpore za izvozne kredite, omogućilo bi se plaćanje predujma u iznosu od najmanje 5 % vrijednosti izvoznog ugovora u razdoblju od 12 mjeseci umjesto 15 % kako se trenutačno zahtijeva člankom 11. točkom (a) Sporazuma. To bi pak značilo privremeno povećanje ograničenja maksimalne službene potpore koju sudionice mogu pružiti u skladu s člankom 11. točkom (c) Sporazuma, s gornje granice od 85 % na 95 % vrijednosti izvoznog ugovora, za isto razdoblje.

               U kontekstu gospodarske krize uzrokovane bolešću COVID-19 treće zemlje koje uvoze robu, usluge i projekte (npr. u sektoru zdravstva i obrazovanja, ali i drugim sektorima) od poduzeća iz EU-a izložene su velikom financijskom pritisku. Većina predmetnih projekata izvodi se s državnim/javnim naručiteljima u zemljama u razvoju. U uobičajenim gospodarskim okolnostima banke koje financiraju kredite obično bi na privatnom tržištu uzele osiguranje za pokriće dijela koji se odnosi na predujam zajma. Međutim, zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 privatno tržište nesklono je ili čak ne želi pružiti to pokriće zemljama u razvoju. Bez tog pokrića banke odbijaju financirati dio projekta koji se odnosi na predujam u zemljama u razvoju, kojima su ti projekti najpotrebniji, što znači da se ti projekti ne mogu realizirati. Taj tržišni nedostatak treba hitno riješiti.

               Predloženi pojedinačni posebni dogovor koristio bi i uvoznicima i izvoznicima: njime bi se vladi zemlje kupca pružila neposredna financijska pomoć i povećala njezina sposobnost da nastavi investicijske projekte. Istodobno bi se izvoznicima pružila mogućnost da ponude fleksibilna rješenja u teškim vremenima i nastave poslovati.

               Na temelju prethodno navedenog predlaže se smanjenje zahtjeva o predujmu javnih naručitelja s 15 % na 5 % vrijednosti izvoznog ugovora. Međutim, postojala bi dva važna ograničenja te mjere, kojima se naglašavaju njezini razvojni ciljevi i iznimna priroda. Prvo, predložena mjera primjenjivala bi se samo na javne naručitelje u zemljama s niskim i srednjim dohotkom (takozvane zemlje kategorije II. u skladu s člankom 11. Sporazuma i u skladu s definicijom Svjetske banke). Drugo, mjera bi bila vremenski ograničena tijekom očekivanog trajanja gospodarskih posljedica pandemije. Stoga bi koristila samo transakcijama za koje je zahtjev za potporu za izvozne kredite zaprimljen u roku od 12 mjeseci od početka razdoblja valjanosti pojedinačnog posebnog dogovora, pod uvjetom da su pregovori o uvjetima transakcije zaključeni u roku od 18 mjeseci nakon isteka razdoblja valjanosti tog pojedinačnog posebnog dogovora (kako je potvrđeno konačnom obvezom izvozno-kreditne agencije). Naposljetku, u kontekstu pravila Sporazuma važno je napomenuti i da bi se predloženom mjerom podržao izvoz ne samo iz zemalja EU-a, već bi se jednako primjenjivala i na službenu potporu u svim zemljama koje sudjeluju u Sporazumu.

               Uzimajući u obzir da je svrha predloženog pojedinačnog posebnog dogovora ublažiti teške posljedice zdravstvene krize uzrokovane bolešću COVID-19 na realizaciju važnih projekata izvozne industrije EU-a u zemljama u razvoju te da Unija predviđa iznošenje prijedloga tog pojedinačnog posebnog dogovora, stajalište koje treba zauzeti u ime Unije trebalo bi biti to da se iznese i podrži nacrt prijedloga iz priloga ovoj Odluci.

               3.1.Postupovna pravna osnova

               3.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               3.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Predloženi pojedinačni posebni dogovor, koji će sudionice Sporazuma trebati donijeti pisanim postupkom, akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt proizvodi pravne učinke na temelju članka 1. Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ, u kojem se navodi sljedeće: „Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima (‚Sporazum’) primjenjuju se u Uniji. Tekst Sporazuma priložen je ovoj Uredbi.”

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               3.2.Materijalna pravna osnova

               3.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije.

               3.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnosi se na zajedničku trgovinsku politiku. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               3.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               4.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom sudionica Sporazuma izmijeniti Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima iz Priloga II. Uredbi (EU) br. 1233/2011, primjereno ga je nakon prihvaćanja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0281 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije trebaju zauzeti sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima u pisanom postupku u pogledu pojedinačnog posebnog dogovora o privremenom smanjenju minimalnog predujma

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Smjernice iz Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) prenesene su Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
                u zakonodavstvo Unije te su time postale pravno obvezujuće u Europskoj uniji.

               (2)Sudionice Sporazuma („sudionice”) trebaju u pisanom postupku odlučiti o prijedlogu Europske unije za pojedinačni posebni dogovor u skladu s poglavljem IV. odjeljkom 5. Sporazuma kako bi se omogućilo privremeno smanjenje minimalnog predujma koji se zahtijeva u skladu s člankom 11. točkom (a) Sporazuma („predloženi pojedinačni posebni dogovor”), s obzirom na trenutačni gospodarski pad uzrokovan bolešću COVID-19.

               (3)Predloženim pojedinačnim posebnim dogovorom javnim naručiteljima u zemljama s niskim i srednjim dohotkom, koji kupuju robu i usluge koji su predmet službene potpore za izvozne kredite, omogućilo bi se plaćanje predujma u iznosu od najmanje 5 % vrijednosti izvoznog ugovora u razdoblju od 12 mjeseci umjesto 15 % kako se zahtijeva člankom 11. točkom (a) Sporazuma. To bi pak značilo povećanje ograničenja maksimalne službene potpore koju sudionice mogu pružiti u skladu s člankom 11. točkom (c) Sporazuma, s gornje granice od 85 % na 95 % vrijednosti izvoznog ugovora, za isto razdoblje.

               (4)Ova izvanredna mjera potrebna je kako bi se reagiralo na gospodarski pad koji je posljedica sanitarne krize uzrokovane bolešću COVID-19 i kako bi se ublažile teške posljedice krize na provedbu važnih projekata industrije EU-a u zemljama s niskim i srednjim dohotkom.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u pogledu predloženog pojedinačnog posebnog dogovora sudionica u pisanom postupku jer će predloženi pojedinačni posebni dogovor, nakon što se postigne dogovor, moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u pisanom postupku sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima u vezi s prijedlogom pojedinačnog posebnog dogovora o privremenom smanjenju minimalnog predujma temelji se na Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Kako je utvrđeno u članku 5. Konvencije OECD-a.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

                     (3)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (4)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.8.2021.
            COM(2021) 498 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije trebaju zauzeti sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima u pisanom postupku u pogledu pojedinačnog posebnog dogovora o privremenom smanjenju minimalnog predujma

               PRILOG

               Nacrt prijedloga Europske unije za pojedinačni posebni dogovor

               u skladu s poglavljem IV. odjeljkom 5. Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               ECH [•]/2021

               Smanjenje zahtjeva o predujmu na 5 %

               Kriza uzrokovana bolešću COVID-19 utječe na živote i životne uvjete ljudi u cijelom svijetu. Bitan čimbenik koji doprinosi negativnim posljedicama jest pad globalne gospodarske aktivnosti koji proizlazi iz sanitarne krize. Vlade i međunarodne institucije počele su reagirati u toj izvanrednoj situaciji. Znatan dio njihovih napora odnosi se na mjere namijenjene ublažavanju negativnih gospodarskih posljedica. Dok industrijalizirane zemlje obično imaju više resursa i mogućnosti za rješavanje problema, zemlje s niskim i srednjim dohotkom suočavaju se s mnogim ograničenjima, a posebno im nedostaju odgovarajuća financijska sredstva.

               Izvozno-kreditne agencije i njihova tijela proveli su niz mjera s ciljem održavanja međunarodnih trgovinskih tokova i zadovoljavanja potreba njihovih industrija i stranih kupaca/zemalja. Iako se očekuje da će mnoge zemlje smanjiti svoje programe ulaganja, i dalje će postojati znatna potreba za ulaganjima u projekte za sprečavanje krize i projekte osnovne infrastrukture. Međutim, postoje mjere koje se mogu poduzeti samo zajednički jer podliježu međunarodno dogovorenim pravilima kao što je Sporazum OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima.

               S obzirom na tešku gospodarsku situaciju, i industrijska udruženja i pojedinačna poduzeća pozvali su izvozno-kreditne agencije da ublaže trenutačni zahtjev o predujmu jer su zemlje kupci sve izloženije financijskom pritisku. Većina predmetnih projekata izvodi se s državnim/javnim naručiteljima u zemljama u razvoju. U uobičajenim gospodarskim okolnostima kupci bi imali mogućnost financirati predujam s dužim rokovima otplate, a banke koje pružaju financijska sredstva zatražile bi i obično dobile pokriće za taj dio zajma na privatnom tržištu. Čini se da je zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 privatni sektor vrlo nesklon ili čak ne želi pružiti to pokriće zemljama u razvoju. Bez takvog pokrića banke nisu spremne financirati taj dio projekta u zemljama kojima su najpotrebniji takvi projekti. Zbog toga smo u situaciji jasnog tržišnog nedostatka koju je potrebno hitno riješiti.

               Predloženi pojedinačni posebni dogovor koristio bi objema stranama: njime bi se vladi zemlje kupca pružila neposredna financijska pomoć i povećala njezina sposobnost da nastavi investicijske projekte. Njime bi se povećao obujam koji se može mobilizirati za prioritetne projekte, npr. u sektoru zdravstva, te bi se izvoznicima pružila mogućnost da u teškim vremenima ponude fleksibilna rješenja i nastave poslovati.

               U tom kontekstu predlažemo smanjenje obveznog iznosa predujma državnih i javnih naručitelja u zemljama s niskim i srednjim dohotkom na 5 %, uzimajući u obzir sljedeće:

               ·mjera bi imala neposredan fiskalni učinak na zemlje koje se bore s krizom,

               ·mjerom bi se povećala fleksibilnost koja izvoznicima sada treba da nastave poslovati,

               ·mjerom bi se odgovorilo na zabrinutost koju je izrazila industrija,

               ·mjera bi bila vrlo ograničena i ciljana te bi obuhvaćala samo odabrane kategorije kupaca,

               ·mjerom se ne bi ugrozila održivost duga jer bi usklađenost s odredbama Preporuke OECD-a o održivom kreditiranju i obvezama u okviru programâ MMF-a i Svjetske banke i dalje bila preduvjet za podupiranje takvih projekata, i

               ·mjera bi bila privremena i automatski bi prestala biti na snazi nakon 12 mjeseci.

               Prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora: ECH [•]/2021

                        1. Referentni broj:

                        ECH [•]/2021

                        2. Zemlje uvoznice i kupci:

                        Državni kupci ili javni naručitelji (u skladu s Prilogom XII.) u zemljama kategorije II. (članak 10.) s jamstvom Ministarstva financija ili središnje banke.

                        3. Opis transakcije:

                        Projekt koji podliježe članku 11. Sporazuma.

                        4. Uvjeti:

                        U skladu sa svim ostalim člancima Sporazuma.

                        5. Prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora:

                        Smanjenje obveznog iznosa predujma na 5 % (članak 11. točka (a)) i povećanje gornje granice službene potpore na 95 % vrijednosti izvoznog ugovora (članak 11. točka (c)). Mjera će odmah stupiti na snagu i ostati na snazi 12 mjeseci nakon stupanja na snagu. Za transakcije obuhvaćene područjem primjene Sporazuma može se pružiti službena potpora u skladu s uvjetima ovog pojedinačnog posebnog dogovora pod uvjetom:

                        1.da je zahtjev za potporu za izvozne kredite zaprimljen najkasnije do kraja razdoblja valjanosti ovog pojedinačnog posebnog dogovora, i

                        2.da je datum konačne obveze u razdoblju od 18 mjeseci nakon isteka razdoblja valjanosti ovog pojedinačnog posebnog dogovora.

                        6. Nacionalnost i nazivi poznatih konkurentskih podnositelja ponuda:

                        Nije primjenjivo zbog opće prirode ovog prijedloga.

                        7. Natječajno razdoblje:

                        Nije primjenjivo

                        8. Ostale informacije:

                        Cilj je ove mjere ublažiti fiskalni pritisak na zemlje s niskim i srednjim dohotkom i osloboditi resurse kako bi se nastavili prioritetni projekti; osim toga, ona pomaže u mobilizaciji potrebnih financijskih sredstava iz privatnih izvora rješavanjem tržišnih nedostataka uzrokovanih aktualnom krizom prouzročenom bolešću COVID-19.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.8.2021.
            COM(2021) 495 final
            2021/0280(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Posebnom odboru za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju osnovanom Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, u pogledu produljenja razdoblja iz članka 540. stavka 3. Sporazuma o trgovini i suradnji Ujedinjene Kraljevine (Prüm) tijekom kojeg se profili DNK-a i otisci prstiju mogu razmjenjivati s Ujedinjenom Kraljevinom

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Posebnog odbora za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju u vezi s člankom 540. stavkom 3. Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (dalje u tekstu: „Sporazum”).

               Sporazum uključuje mogućnosti uzajamne suradnje između nadležnih tijela kaznenog progona država članica s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine s druge strane, u vezi s automatiziranom usporedbom profila DNK-a, daktiloskopskih podataka i podataka iz registra vozila. Kako bi Ujedinjena Kraljevina iskoristila te mogućnosti, najprije mora poduzeti potrebne provedbene mjere i proći evaluaciju.

               Prije donošenja Sporazuma Ujedinjena Kraljevina i države članice već su surađivale u pogledu automatske usporedbe profila DNK-a i otisaka prstiju te pružanjem osobnih podataka u slučaju podudaranja. Kako bi se izbjegao prekid u kontinuiranoj suradnji, Sporazumom se propisuje da države članice mogu dostavljati takve podatke Ujedinjenoj Kraljevini do završetka evaluacija propisanih Sporazumom, to jest do 30. rujna 2021. Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju može jednom produljiti to privremeno razdoblje za najviše devet mjeseci, tj. do 30. lipnja 2022.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine

               Sporazumom se uspostavlja temelj za opsežan odnos između EU-a i Ujedinjene Kraljevine u području blagostanja i dobrosusjedskih odnosa obilježenih bliskim i miroljubivim odnosima koji se temelje na suradnji i kojima se poštuju autonomija i suverenitet stranaka. Sporazum o partnerstvu i suradnji stupio je na snagu 1. svibnja 2021. i njime je, među ostalim, uspostavljen Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju.

               2.2.Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju

               Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju osnovan je radi rješavanja pitanja obuhvaćenih trećim dijelom Sporazuma, naslovljenim „Izvršavanje zakonodavstva i pravosudna suradnja u kaznenim stvarima”. Sporazumom se osniva nekoliko posebnih odbora.

               Kad je riječ o njihovoj nadležnosti, posebni odbori ovlašteni su, među ostalim, za praćenje i preispitivanje provedbe te osiguravanje pravilnog funkcioniranja Sporazuma, pomaganje krovnom Vijeću za partnerstvo u obavljanju njegovih zadaća, kao i za donošenje odluka, uključujući izmjene, i preporuka u vezi sa svim pitanjima za koja je to predviđeno ovim Sporazumom ili bilo kojim dopunskim sporazumom.

               2.3.Predviđeni akt Posebnog odbora za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju

               Člankom 540. stavkom  3. Sporazuma predviđeno je da Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju može produljiti razdoblje tijekom kojeg države članice mogu nastaviti razmjenjivati osobne podatke kako je navedeno u člancima 530., 531. i 534. te, u slučaju podudaranja, dostavljati dodatne dostupne osobne podatke u skladu s nacionalnim pravom, uključujući pravila o pravnoj pomoći, kako je navedeno u članku 536. Sporazuma. To će razdoblje završiti 30. rujna 2021., osim ako Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju odluči produljiti ga za najviše devet mjeseci.

               Odluka Posebnog odbora za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju o produljenju navedenog roka može se donijeti u bilo kojem obliku. Odluke supredsjedatelja donose se uz uzajamnu suglasnost (vidjeti članak 1. Stavak 2. Priloga 1. Sporazumu). Odluka se može donijeti u bilo kojem trenutku, ali kako bi se izbjegao prekid u suradnji, trebalo bi je donijeti prije 1. listopada 2021.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               3.1.Kontekst

               Sporazum uključuje mogućnosti uzajamne suradnje između nadležnih tijela kaznenog progona država članica s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine s druge strane, u vezi s automatiziranom usporedbom profila DNK-a, daktiloskopskih podataka i podataka iz registra vozila. Kako bi Ujedinjena Kraljevina iskoristila te mogućnosti, najprije mora poduzeti potrebne provedbene mjere i proći evaluaciju.

               Na temelju cjelovitog izvješća o evaluacijskom posjetu i, ako je primjenjivo, probnog rada, Unija utvrđuje datum ili datume od kojih države članice mogu Ujedinjenoj Kraljevini dostavljati te podatke.

               U skladu sa Sporazumom Ujedinjena Kraljevina mora biti podvrgnuta i evaluaciji u pogledu automatiziranog prijenosa podataka o DNK i daktiloskopskih podataka za koje su veze s Ujedinjenom Kraljevinom već utvrđene u Unijinom okviru iz Prüma
                  1
               .

               U skladu s člankom 540. stavkom 2. Sporazuma Unija utvrđuje datum ili datume od kojih države članice mogu u skladu sa Sporazumom Ujedinjenoj Kraljevini dostavljati osobne podatke na temelju cjelovitog izvješća o evaluacijskom posjetu i, prema potrebi, probnog rada.

               Kako bi se izbjegao prekid u kontinuiranoj suradnji u pogledu podataka o DNK-a i daktiloskopskih podataka, Sporazumom se propisuje da države članice mogu dostavljati podatke Ujedinjenoj Kraljevini do završetka evaluacija i donošenja odluke iz članka 540. stavka 2. Sporazuma, odnosno do 30. rujna 2021. Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju može jednom produljiti to privremeno razdoblje za najviše devet mjeseci, tj. do 30. lipnja 2022.

               3.2.Potreba za odlukom Vijeća

               Evaluacija Ujedinjene Kraljevine u okviru Sporazuma u vrlo je ranoj fazi. Prethodni postupci ocjenjivanja provedeni u skladu s Unijinim okvirom iz Prüma trajali su najmanje šest mjeseci. Nakon toga potrebno je dodatno razdoblje kako bi Vijeće moglo obraditi evaluacijsko izvješće i službeno odlučiti da se takvi podaci mogu razmjenjivati. Stoga je malo vjerojatno da će navedeni postupak biti dovršen do rujna 2021. To znači da postoji znatan rizik da će od 1. listopada 2021. nastati prekid u suradnji u pogledu podataka o DNK i daktiloskopskih podataka. To bi predstavljalo konkretne rizike za unutarnju sigurnost Unije. Budući da Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju može produljiti prijelazno razdoblje samo jednom, predlaže se produljenje za najdulje dopušteno razdoblje od devet mjeseci, to jest do 30. lipnja 2022.

               Istodobno treba uzeti u obzir da je Unija već evaluirala Ujedinjenu Kraljevinu u pogledu razmjene profila DNK-a i daktiloskopskih podataka u skladu s okvirom iz Prüma. Komisija nema saznanja o zakonodavnim ili regulatornim mjerama koje je Ujedinjena Kraljevina poduzela otkako su provedene te evaluacije i koje bi mogle utjecati na ishod tekuće evaluacije u okviru Sporazuma. Drugim riječima, na prvi pogled Komisija pretpostavlja da Ujedinjena Kraljevina i dalje primjenjuje iste postupke i uvjete kao i kada je ocijenjena 2018. (za profile DNK-a) i 2019. (za daktiloskopske podatke) u Unijinom okviru „Prüm”.

               U tim okolnostima stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Posebnom odboru za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju o mogućem produljenju razdoblja, u skladu s člankom 540. stavkom 3. Sporazuma, tijekom kojeg države članice mogu nastaviti razmjenjivati podatke s Ujedinjenom Kraljevinom, kako je navedeno u člancima 530., 531. i 534. te, u slučaju podudaranja, dostavljati dodatne dostupne osobne podatke Ujedinjenoj Kraljevini u skladu s nacionalnim pravom, uključujući pravila o pravnoj pomoći, kako je navedeno u članku 536. Sporazuma.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  2
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o trgovini i suradnji između EU-a i Ujedinjene Kraljevine.

               Člankom 540. stavkom  3. Sporazuma predviđa se mogućnost da Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju produlji razdoblje tijekom kojeg države članice mogu nastaviti razmjenjivati osobne podatke s Ujedinjenom Kraljevinom kako je navedeno u člancima 530., 531. i 534. te, u slučaju podudaranja, dostavljati Ujedinjenoj Kraljevini dodatne dostupne osobne podatke kako je navedeno u članku 536. Sporazuma. Stoga je donošenje stajališta Unije u pogledu takve odluke obuhvaćeno područjem primjene članka 218. stavka 9. UFEU-a.

               Pravni učinci produljenja u potpunosti se primjenjuju na Uniji kao stranku Sporazuma. To podrazumijeva da, u skladu s člankom 3. stavkom 2. UFEU-a, Unija ima isključivu nadležnost u tom pitanju.

               Odluka o produljenju razdoblja iz članka 540. stavka 3. Sporazuma ne podrazumijeva dopunu ili izmjenu okvira Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               U pogledu predviđenog akta kojim se istovremeno želi postići više ciljeva ili koji ima više elemenata, koji su neodvojivo povezani, a nijedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a iznimno se mora temeljiti na različitim odgovarajućim pravnim osnovama.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Produljenjem razdoblja iz članka 540. stavka 3. Sporazuma žele se ostvariti ciljevi i sastavnice u području policijske suradnje.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 87. stavak 2. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 87. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0280 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Posebnom odboru za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju osnovanom Sporazumom o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, u pogledu produljenja razdoblja iz članka 540. stavka 3. Sporazuma o trgovini i suradnji Ujedinjene Kraljevine (Prüm) tijekom kojeg se profili DNK-a i otisci prstiju mogu razmjenjivati s Ujedinjenom Kraljevinom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 87. stavak 2. točku (a) u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”)
                  3
                predviđa uzajamnu suradnju između nadležnih tijela kaznenog progona država članica s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine s druge strane, u vezi s automatiziranom usporedbom profila DNK-a, daktiloskopskih podataka i podataka iz registra vozila. Kao preduvjet za takvu suradnju, Ujedinjena Kraljevina najprije treba poduzeti potrebne provedbene mjere i podvrći se evaluaciji Unije.

               (2)Na temelju cjelovitog izvješća o evaluacijskom posjetu i, ako je primjenjivo, probnog rada, Unija utvrđuje datum ili datume od kojih države članice mogu Ujedinjenoj Kraljevini dostavljati te podatke u skladu sa Sporazumom.

               (3)Ujedinjena Kraljevina mora biti podvrgnuta i evaluaciji u pogledu pretraživanja i usporedbe profila DNK-a i daktiloskopskih podataka za koje su veze s Ujedinjenom Kraljevinom već utvrđene u Unijinu okviru iz Prüma
                  4
               .

               (4)U skladu s člankom 540. stavkom 2. Sporazuma Unija utvrđuje datum ili datume od kojih države članice mogu Ujedinjenoj Kraljevini dostavljati osobne podatke na temelju cjelovitog izvješća o evaluacijskom posjetu i, prema potrebi, probnog rada.

               (5)U očekivanju ishoda evaluacije i odluke iz članka 540. stavka 2. Sporazuma, kako bi se izbjegao prekid u kontinuiranoj suradnji u pogledu profila DNK-a i daktiloskopskih podataka, člankom 540. stavkom 3. Sporazuma predviđa se da države članice mogu dostavljati takve podatke Ujedinjenoj Kraljevini do 30. rujna 2021.

               (6)Člankom 540. stavkom 3. Sporazuma Posebni odbor za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju ovlašćuje se da to razdoblje jednom produlji za najviše devet mjeseci, tj. do 30. lipnja 2022.

               (7)Postupak iz uvodnih izjava od 3. do 6. vjerojatno neće biti dovršen do 30. rujna 2021. Stoga postoji znatan rizik da će od 1. listopada 2021. nastati prekid u suradnji u pogledu profila DNK-a i daktiloskopskih podataka. To bi predstavljalo konkretne rizike za unutarnju sigurnost Unije.

               (8)Unija je istodobno već ocijenila Ujedinjenu Kraljevinu u pogledu razmjene profila DNK-a i daktiloskopskih podataka u kontekstu Unijina okvira iz Prüma dok je Ujedinjena Kraljevina još bila država članica. Unija nema saznanja o zakonodavnim ili regulatornim mjerama koje je Ujedinjena Kraljevina poduzela otkako su provedene te evaluacije i koje bi mogle utjecati na ishod tekuće evaluacije u okviru Sporazuma.

               (9)U tim je okolnostima primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Posebnom odboru za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju kojim Unija pristaje da se do 30. lipnja 2022. odobri produljenje razdoblja tijekom kojeg države članice mogu nastaviti razmjenjivati podatke kako je navedeno u člancima 530., 531. i 534. te, u slučaju podudaranja, dostavljati dodatne dostupne osobne podatke kako je navedeno u članku 536. Sporazuma,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Posebnom odboru za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnu suradnju u skladu s člankom 540. stavkom 3. Sporazuma jest da se do 30. lipnja 2022. odobri produljenje razdoblja tijekom kojeg države članice mogu nastaviti razmjenjivati osobne podatke s Ujedinjenom Kraljevinom kako je navedeno u člancima 530., 531. i 534. te dostavljati Ujedinjenoj Kraljevini dodatne dostupne osobne podatke kako je navedeno u članku 536. Sporazuma.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.) i Odluka Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).

                     (2)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (3)

                        SL L 149, 30.4.2021., str. 10.–2539.

                     (4)

                        Odluka Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.) i Odluka Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.7.2021.
            COM(2021) 426 final
            2021/0243(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na osmom sastanku stranaka Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica u vezi s donošenjem određenih izmjena Priloga 3. Sporazumu

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na osmom sastanku stranaka Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica (AEWA) u vezi s predviđenim donošenjem određenih izmjena Priloga 3. tom sporazumu.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica

               Sporazum o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica („AEWA”) posvećen je zaštiti migratornih ptica močvarica i njihovih staništa diljem Afrike, Europe, Bliskog istoka, središnje Azije, Grenlanda i Kanadskog arhipelaga.

               Putem tog sporazuma, koji je sastavljen u okviru Konvencije o zaštiti migratornih vrsta (CMS) i kojim upravlja Program Ujedinjenih naroda za zaštitu okoliša (UNEP), zemlje i šira međunarodna zajednica za očuvanje prirode zajednički rade na uspostavljanju usklađenog očuvanja migratornih ptica močvarica i upravljanja njima na čitavom području njihove migracije.

               Sporazum je stupio na snagu 1. studenoga 1999. Europska unija ugovorna je stranka tog Sporazuma od 1. listopada 2005.
                  1
                Sporazum trenutačno ima 82 ugovorne stranke, 44 s područja Euroazije (uključujući EU) i 38 s područja Afrike. Dvadeset četiri države članice EU-a stranke su Sporazuma
                  2
               .

               Direktivom 2009/147/EZ o očuvanju divljih ptica („Direktiva o pticama”)
                  3
                u zakonodavstvo EU-a uključene su obveze utvrđene Sporazumom. Direktiva o pticama odnosi se na očuvanje svih vrsta divljih ptica koje prirodno obitavaju na europskom državnom području država članica i na koje se primjenjuje Ugovor. Ona obuhvaća zaštitu i očuvanje tih vrsta te se njome utvrđuju pravila o njihovu iskorištavanju.

               2.2.Sastanak stranaka

               Sastanak stranaka glavno je tijelo za donošenje odluka u okviru Sporazuma. To tijelo ovlašteno je za preispitivanje prilogâ Sporazumu i sastaje se svake tri godine. Svaka stranka ima jedan glas, no regionalne organizacije za gospodarsku integraciju, poput Europske unije, ostvaruju pravo glasa brojem glasova koji je jednak broju njihovih država članica koje su stranke Sporazuma. Sve izmjene priloga donose se dvotrećinskom većinom glasova stranaka prisutnih na sastanku.

               Osmi sastanak stranaka Sporazuma održat će se od 5. do 8. listopada 2021. u Mađarskoj.

               2.3.Predviđeni akt koji se donosi na sastanku stranaka

               Na osmom sastanku stranaka, koji će se održati od 5. do 8. listopada 2021., treba se donijeti Rezolucija 8.xx o donošenju izmjena prilogâ Sporazumu u skladu s njegovim člankom X. stavkom 5. („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta izmjena Priloga 3. (Akcijski plan) Sporazumu. Prilog 2. sadržava popis migratornih ptica močvarica na koje se Sporazum primjenjuje, a u Prilogu 3. navedene su radnje koje stranke poduzimaju u vezi s prioritetnim vrstama. Prioritetne vrste navedene su u Tablici 1. Priloga 3. u skladu s određenim kriterijima navedenima u toj tablici.

               Člankom II. Sporazuma propisuje se sljedeće: „Stranke poduzimaju koordinirane mjere za održavanje povoljnog stanja očuvanosti vrsta migratornih ptica močvarica, odnosno za njihovo vraćanje u takvo stanje. U tu svrhu, u granicama svojih nacionalnih nadležnosti stranke primjenjuju mjere propisane člankom III. i provode posebne akcije određene Akcijskim planom iz članka IV. ovog Sporazuma.”

               Predviđeni akt stupit će na snagu za sve stranke i postati obvezujući za njih devedeset dana od njegova donošenja na sastanku stranaka, osim za stranke koje su izrazile rezervu. Tijekom tog razdoblja od devedeset dana svaka stranka može putem pisane obavijesti upućene depozitaru izraziti rezervu povezanu s izmjenom nekog priloga.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Predloženo stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti na osmom sastanku stranaka jest podržati predviđeni akt.

               Izmjene tablice 1. u Prilogu 3. navedene u predviđenom aktu predložila je Ujedinjena Kraljevina na temelju preporuka Tehničkog odbora AEWA-e te one obuhvaćaju:

               (1)stvaranje i dodavanje nove kategorije (f) za populacije vrsta navedenih u tablici 1. stupcu A kategoriji 3 i stupcu B kategoriji 2 u Prilogu 3. Sporazumu, u slučajevima u kojima su podaci za njih manjkavi, na primjer ako nisu dostupne informacije o kretanju veličine populacije;

               (2)označivanje kategorija u tablici 1. koje se temelje na statistički nepouzdanim kretanjima i nepoznatim veličinama populacija s „()” te

               (3)promjenu kategorija populacija na temelju dokaza iz 8. izdanja izvješća o stanju očuvanja u okviru AEWA-e.

               Predložene izmjene navedene u točkama (1) i (2) temelje se na načelu opreznosti jer će se njima osigurati da se nedostatak informacija o kretanju veličine populacije s oprezom uzme u obzir pri uvrštavanju populacija na popis, a time i postizanju više razine zaštite, kad je to potrebno. Te izmjene u ime Europske unije odobrava Komisija u skladu s člankom 3. stavcima 1. i 3. Odluke Vijeća 2006/871/EZ od 18. srpnja 2005. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica.

               Predložene izmjene iz točke (3) podrazumijevaju promjenu u uvrštavanju na popis za niz vrsta i njihovih populacija. Od tih predloženih izmjena Priloga 3. Sporazumu, promjene u uvrštavanju na popis za pet populacija četiriju vrsta nije u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a (Direktiva o pticama). Tim se izmjenama predviđa:

               –premještanje iz stupca B1 u stupac A3 u tablici 1. za:

               ·dvije populacije divlje guske (Anser anser) (Island/Ujedinjena Kraljevina i Irska te Crno more i Turska),

               ·crnomorsku i istočnosredozemnu populaciju patke gogoljice (Netta rufina) te

               ·populaciju zlatara pijukavca (Pluvialis squatarola squatarola) iz središnjeg i istočnog Sibira/jugozapadne Azije te istočne i južne Afrike,

               –promjena kojom se na populaciju oštrigara (Haematopus ostralegus longipes) iz jugoistočne Europe i zapadne Azije/jugozapadne Azije i sjeveroistočne Afrike više ne primjenjuje mjerilo 4 u stupcu A nego mjerilo (3c) u stupcu A tablice 1.

               Uključivanjem tih predloženih izmjena u Sporazum navedenih se pet populacija četiriju vrsta više ne bi smjelo izlovljavati, iako su to vrste koje se mogu izlovljavati u skladu s Direktivom o pticama jer su navedene u dijelu B Priloga II. toj direktivi. Na temelju tih izmjena bit će stoga potrebna snažnija pravna zaštita od one koja je propisana pravom EU-a.

               Ako predložene promjene budu popraćene zvjezdicom „*”, to bi značilo da bi se lov na predmetnu vrstu mogao nastaviti na održivoj osnovi u okviru međunarodnog akcijskog plana kojim se provode načela prilagodljivog upravljanja lovom. Stoga se rezerva koju je Europska unija izrazila u vezi s tim populacijama može povući nakon uvođenja mehanizma za prilagodljivo upravljanje lovom u okviru međunarodnog tijela, u skladu sa zahtjevima iz članka 7. Direktive o pticama. Međutim, nijedna od predloženih izmjena nije popraćena zvjezdicom „*”.

               Sve predložene izmjene odobravaju se u ime Europske unije na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a. Međutim, u skladu s člankom 3. stavkom 4. Odluke Vijeća 2006/871/EZ od 18. srpnja 2005., Komisija izražava rezervu u pogledu predloženih izmjena povezanih s navedenih pet populacija četiriju vrsta, kao što je učinila u slučaju izmjena sa sličnim učincima na prethodnim sastancima stranaka, jer bi to zahtijevalo izmjenu Direktive o pticama, koja nije moguća u roku od devedeset dana od njihova donošenja na sastanku stranaka.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovnopravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali im je namjena da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  4
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Sastanak stranaka tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica.

               Akt koji se na sastanku stranaka treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujuć prema međunarodnom pravu i može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva Europske unije, odnosno na Direktivu o pticama. Razlog tomu je taj što neke radnje, posebice radnje povezane s lovom, koje stranke poduzimaju u vezi s prioritetnim vrstama navedenima u tablici 1. Priloga 3. Sporazumu nisu uvijek u skladu s onim što je za te vrste propisano Direktivom o pticama. Naime, ako se vrsta navedena u Prilogu II. Direktivi o pticama prema AEWA-i više ne smije loviti, potrebno je izmijeniti Direktivu o pticama.Na temelju članka 3. Odluke Vijeća 2006/871/EZ od 18. srpnja 2005. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica, kad je riječ o pitanjima za koja je nadležna Zajednica, Komisija je ovlaštena odobriti u ime Zajednice izmjene prilogâ Sporazumu donesene u skladu s člankom X. stavkom 5. Sporazuma. Međutim, to ovlaštenje ograničeno je na izmjene koje su u skladu sa zakonodavstvom Zajednice o zaštiti divljih ptica i njihovih prirodnih staništa i koje ne zahtijevaju nikakve promjene tog zakonodavstva.

               Budući da bi donošenje predloženih izmjena tablice 1. u Prilogu 3. Sporazumu povezanih s vrstama divlja guska (Anser anser), patka gogoljica (Netta rufina), zlatar pijukavac (Pluvialis squatarola squatarola) i oštrigar (Haematopus ostralegus longipes) zahtijevalo izmjenu Direktive o pticama, potrebna je odluka Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije na osmom sastanku stranaka Sporazuma s obzirom na to pitanje
                  5
               .

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na okoliš.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da se predviđenim aktom Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica mijenja njegov Prilog 3., primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0243 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na osmom sastanku stranaka Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica u vezi s donošenjem određenih izmjena Priloga 3. Sporazumu

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica („Sporazum”) stupio je na snagu 1. studenoga 1999. i odobren je u ime Europske zajednice Odlukom Vijeća 2006/871/EZ
                  6
               .

               (2)U skladu s člankom X. stavkom 5. Sporazuma, na sastanku stranaka mogu se donositi izmjene prilogâ Sporazumu.

               (3)Očekuje se da će se na osmom sastanku stranaka Sporazuma, koji će se održati od 5. do 8. listopada 2021., donijeti rezolucija o izmjenama Priloga 3. Sporazumu.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na sastanku stranaka jer će ta rezolucija biti obvezujuća za Uniju i može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva Unije, to jest na Direktivu o pticama.

               (5)Predložene izmjene Priloga 3. Sporazumu koje je podnijela Ujedinjena Kraljevina, koje su navedene u nacrtu rezolucije 8.xx, odnose se na vrste divlja guska (Anser anser), patka gogoljica (Netta rufina), zlatar pijukavac (Pluvialis squatarola squatarola) i oštrigar (Haematopus ostralegus longipes) te nisu u skladu s relevantnim zakonodavstvom Unije (Direktiva o pticama) trebalo bi odobriti u ime Unije jer pridonose postizanju višeg stupnja zaštite populacija tih vrsta koja su u opadanju. Međutim, u skladu s člankom 3. stavkom 4. Odluke Vijeća 2006/871/EZ od 18. srpnja 2005., Komisija bi trebala izraziti rezervu u pogledu predloženih izmjena povezanih s navedene četiri vrste jer bi to zahtijevalo izmjenu Direktive o pticama, koja nije moguća u roku od devedeset dana od njihova donošenja na sastanku stranaka,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na osmom sastanku stranaka Sporazuma sljedeće je:

               Izmjene Priloga 3. Sporazumu koje je podnijela Ujedinjena Kraljevina i koje su navedene u nacrtu rezolucije 8.xx donesenom na osmom sastanku stranaka Sporazuma, a odnose se na vrste divlja guska (Anser anser), patka gogoljica (Netta rufina), zlatar pijukavac (Pluvialis squatarola squatarola) i oštrigar (Haematopus ostralegus longipes) odobrit će se u ime Europske unije na osmom sastanku stranaka.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 2006/871/EZ od 18. srpnja 2005. o zaključivanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma o zaštiti afričko-euroazijskih migratornih ptica močvarica, SL L 345, 8.12.2006., str. 24.

                     (2)

                        Tri države članice EU-a nisu stranke Sporazuma: Austrija, Malta i Poljska.

                     (3)

                        SL L 20, 26.1.2010., str. 7.,
                  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:020:0007:0025:EN:PDF
                  .

                     (4)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (5)

                        Izmjene za koje nije nužna izmjena Direktive o pticama Komisija može odobriti u skladu s Odlukom Vijeća 2006/871/EZ od 18. srpnja 2005.

                     (6)

                        SL L 345, 8.12.2006., str. 24.