               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.7.2015.
            COM(2015) 380 final
            2015/0165(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EZ) br. 866/2004 o režimu prema članku 2. Protokola br. 10 uz Akt o pristupanju u pogledu robe obuhvaćene sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

               OBRAZLOŽENJE

               1.
                     KONTEKST PRIJEDLOGA

               Uredbom Vijeća (EZ) br. 866/2004 („Uredba o zelenoj crti razgraničenja”) utvrđuju se posebna pravila koja se odnose na robu, usluge i osobe koje prelaze crtu razgraničenja između područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu i područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra vrši stvarnu kontrolu.

               Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđen je režim sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode koji može pogodovati obuhvaćenim proizvodima kad ti proizvodi budu stavljeni na tržište EU-a.

               Ovom se izmjenom utvrđuje način na koji će se, do ponovnog ujedinjenja Cipra, mehanizam kontrole robe obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1151/2012, koja se geografski odnosi na područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu, primjenjivati na tim područjima.

               Ovom je izmjenom trenutačno obuhvaćen samo halloumi/hellim za koji je Komisija zaprimila zahtjev za registraciju kao zaštićena oznaka izvornosti. Stoga se ova izmjena temelji na Zajedničkom dogovoru o privremenom rješenju za halloumi/hellim, koji je potrebno provesti do ponovnog ujedinjenja Cipra i koji je postignut pod vodstvom predsjednika Junckera tijekom njegova posjeta Cipru 16. srpnja 2015
                  1
               . Ova će se izmjena, međutim, primjenjivati i na eventualne buduće zahtjeve za registraciju naziva iz Uredbe (EU) br. 1151/2012, koja se geografski odnosi na područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu.

               2.
                     REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA

               Komisija se savjetovala s Vladom Republike Cipra i s brojnim dionicima.

               3.
                     PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Uredbom se propisuje da, kad je riječ o robi koja nosi naziv registriran prema Uredbi (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća kojom se utvrđuje režim sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode te koja se geografski odnosi na područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu, kontrolno tijelo iz članka 39. stavka 1. navedene Uredbe obavlja zadaće predviđene tim člankom u područjima Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu.

               2015/0165 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EZ) br. 866/2004 o režimu prema članku 2. Protokola br. 10 uz Akt o pristupanju u pogledu robe obuhvaćene sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Protokol br. 10 o Cipru
                  2
                uz Akt o pristupanju iz 2003., a posebno njegov članak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               postupajući u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Uredbom Vijeća (EZ) br. 866/2004
                  3
                utvrđuju se posebna pravila koja se odnose na robu, usluge i osobe koje prelaze crtu razgraničenja između područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu i područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra vrši stvarnu kontrolu.

               (2)Uredbom (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
                utvrđen je režim sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode koji može pogodovati obuhvaćenim proizvodima kad ti proizvodi budu stavljeni na tržište EU-a.

               (3)U članku 3. Protokola br. 10 o Cipru navedeno je da se njime ni na koji način ne isključuju mjere promicanja gospodarskog razvoja tih područja.

               (4)Do ponovnog je ujedinjenja Cipra potrebno utvrditi način na koji će se mehanizam kontrole robe obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1151/2012, koja se geografski odnosi na područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu, primjenjivati na tim područjima.

               (5)Pod vodstvom predsjednika Junckera, 16. srpnja 2015. postignut je Zajednički dogovor o privremenom rješenju za moguću zaštićenu oznaku izvornosti sira halloumi/hellim, koji je potrebno provesti do ponovnog ujedinjenja Cipra. Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje ovlaštenja Komisije iz Uredbe (EU) br. 1151/2012, uključujući razmatranje zahtjeva za svaku registraciju.

               (6)U skladu s tim Zajedničkim dogovorom Komisija će jamčiti potpuno poštovanje mjerodavnog prava EU-a, kako je predviđeno Ugovorima o EU-u.

               (7)Ovom Uredbom ne dovodi se u pitanje moguća buduća odluka Komisije o ukidanju zabrane kretanja predmetnih proizvoda životinjskog podrijetla koja se donosi u skladu s člankom 4. stavkom 9. Uredbe (EZ) br. 866/2004.

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EZ) 866/2004 mijenja se kako slijedi:

               Članku 4. dodaje se sljedeći stavak:

               „4.a Kad je riječ o robi koja nosi naziv registriran prema Uredbi (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća kojom se utvrđuje režim sustava kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode te koja se geografski odnosi na područja Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu, službene kontrole iz članka 36. te Uredbe u područjima Republike Cipra u kojima Vlada Republike Cipra ne vrši stvarnu kontrolu provodi kontrolno tijelo imenovano u skladu s člankom 39. stavkom 1. navedene Uredbe.

               Uz izvješća koja podnosi nadležnim tijelima Republike Cipra u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (e) Uredbe (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti životinja, tijelo navedeno u prvom podstavku svakih šest mjeseci izvješćuje Europsku komisiju o izvršavanju svojih zadaća iz ove Uredbe.”

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        http://europa.eu/rapid/press-release_MEX-15-5402_en.htm

                     (2)
                  SL L 236, 23.9.2003., str. 955.

                     (3)
                  SL L 161, 30.4.2004., str. 128.

                     (4)
                  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.


				|

		52013PC0226

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. [RR] u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i uredaba (EU) br. [IP], (EU) br. [HZ] i (EU) br. [jZOT] u pogledu njihove primjene u godini 2014. /* COM/2013/0226 final - 2013/0117 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Europska komisija zalaže se za postizanje
dogovora među institucijama EU-a o reformi ZPP-a kako bi izmijenjeni ZPP
mogao stupiti na snagu 1. siječnja 2014.
U cilju postizanja dogovora među
institucijama o višegodišnjem financijskom okviru i političkog dogovora o
reformi zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) do ljeta 2013., stupanje
na snagu pravnih osnova izmijenjenog ZPP-a predviđa se 1. siječnja
2014.
Međutim, potrebna su prijelazna pravila
radi definiranja tehničkih rješenja kojima će se omogućiti
neometana prilagodba na nove uvjete i kako bi se istovremeno osigurao
kontinuitet različitih oblika potpore u okviru ZPP-a.
Kad je riječ o izravnim plaćanjima,
dovoljno vremena mora biti na raspolaganju kako bi se države članice, a
osobito njihove agencije za plaćanja, mogle dobro pripremiti te kako bi se
poljoprivrednike podrobno i dovoljno unaprijed izvijestilo o novim pravilima.
Stoga će se sa zahtjevima za 2014. postupati u skladu s prijelaznim pravilima.

U pogledu drugog stupa, utvrđivanje
prijelaznih pravila između dva programska razdoblja uobičajena je
praksa. Prijelazna pravila uglavnom su potrebna kako bi se povezala dva
uzastopna programska razdoblja, što se pokazalo već na početku tekućeg
programskog razdoblja. Međutim, u području ruralnog razvoja ovog su
puta potrebni posebni prijelazni postupci, poglavito kako bi se riješile
posljedice odgode novog režima izravnih plaćanja na određene mjere
ruralnog razvoja, posebno u vezi s temeljima poljoprivredno-okolišnih i
klimatskih mjera i primjenom pravila o višestrukoj sukladnosti. Prijelazni
postupci potrebni su i kako bi se državama članicama omogućilo da i
dalje preuzimaju nove obveze za mjere koje se odnose na površine i životinje u
2014. čak i ako su sredstva za tekuće razdoblje iskorištena. Te nove
obveze, kao i odgovarajuće tekuće obveze, bit će prihvatljive iz
novih financijskih omotnica za programe ruralnog razvoja sljedećeg
programskog razdoblja.
Kad je riječ o horizontalnoj uredbi,
prijelazne mjere potrebne su samo za sustav za savjetovanje poljoprivrednika,
integrirani sustav upravljanja i kontrole i za višestruku sukladnost zbog
njihove veze s izravnim plaćanjima.
U svjetlu prethodno navedenog, Vijeće i
Europski parlament trebaju donijeti posebna prijelazna pravila do kraja godine,
uz izmjene temeljnih akata ZPP-a ako je potrebno.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Kad je riječ o prijelaznim pravilima,
nije bilo potrebno savjetovati se sa zainteresiranima stranama niti provesti
ocjenu utjecaja jer te prilagodbe proizlaze iz rasprava među institucijama
u vezi s višegodišnjim financijskim okvirom i reformom ZPP-a.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Kad je riječ o izravnim plaćanjima,
prijelaznim mjerama najprije se predviđa produženje glavnih elemenata
postojećih programa – programa jedinstvenih plaćanja, programa
jedinstvenih plaćanja po površini, proizvodno vezanih režima,
uključujući one koji su odobreni kao posebna potpora u skladu s
člankom 68. – za godinu potraživanja 2014. U njih se, na drugom mjestu,
uvrštavaju financijski učinci zaključaka Europskog vijeća od 8.
veljače, podložno suglasnosti Europskog parlamenta, uključujući
početak postupka vanjske konvergencije. Zbog uvođenja prijelaznih
mjera određeni će se datumi iz prijedloga Komisije za izravne potpore
nakon 2013. morati na odgovarajući način prilagoditi kako bi se
osigurala dosljednost s ovim nacrtom uredbe.
U pogledu ruralnog razvoja potrebno je
utvrditi prijelazna pravila kako bi se odredio način prijenosa tekućih
mjera na sljedeće programsko razdoblje, uključujući njihovo
financiranje iz nove financijske omotnice. Povrh toga, tim se pravilima
utvrđuje koja temeljna pravila i koja pravila višestruke sukladnosti treba
primjenjivati u 2014. Naposljetku, tim se pravilima utvrđuju prijelazne
odredbe za Hrvatsku.
Prijelazne mjere uključuju i odredbe koje
se odnose na mogućnost država članica da prenose sredstva među
stupovima. Takav mehanizam fleksibilnosti element je reforme ZPP-a o kojem se
mora odlučiti redovnim zakonodavnim postupkom. Stajalište o tome zauzeli
su i Europski parlament 13. ožujka 2013. i Vijeće za poljoprivredu 19.
ožujka 2013. Vijeće je preuzelo zaključke Europskog vijeća o
višegodišnjem financijskom okviru, a Europski parlament uvećao je postotke
koje je Komisija predložila na 15 % za prijenos u drugi stup i 10 %
za prijenose u prvi stup, s tim da su ovi posljednji dopušteni samo državama
članicama s prosječnim plaćanjima nižim od 90 % EU-ova
prosjeka. Kako bi se pokazalo da ovaj prijedlog ne dovodi u pitanje
konačnu odluku koju će donijeti zakonodavac u vezi s tim posebnim
elementom, dijelovi članka uvršteni u prijelazne mjere koji se razlikuju
od članka 14. prijedloga Komisije za izravnu potporu nakon 2013. stavljeni
su u uglate zagrade.
4.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
Ovim se nacrtom uredbe samo provode prijedlozi
Komisije o višegodišnjem financijskom okviru i o reformi ZPP-a za financijsku
godinu 2015. uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 8.
veljače 2013. U njega je uvrštena vanjska konvergencija izravnih
plaćanja, fleksibilnost među stupovima ZPP-a i stopa sufinanciranja
za ruralni razvoj. Novi elementi koji proizlaze iz zaključaka Europskog
vijeća nalaze se u uglatim zagradama do konačnog sporazuma o
višegodišnjem financijskom okviru.
Kad je riječ o izravnim plaćanjima,
zaključci Europskog vijeća od 8. veljače 2013. u usporedbi s
prijedlogom Komisije predstavljaju smanjenje od 830 milijuna EUR (u
tekućim cijenama) u financijskoj godini 2015. (koja odgovara godini
potraživanja 2014. za izravna plaćanja). Pri raspodjeli gornjih granica za
izravna plaćanja među državama članicama vodi se računa o
vanjskoj konvergenciji koja bi trebala započeti financijske godine 2015. U
usporedbi s prijedlogom Komisije, u zaključcima Europskog vijeća
izmijenjen je rok konvergencije (6 godina) i dodano je da se najniža vrijednost
od 196 EUR/ha mora postići do financijske godine 2020.
U usporedbi s prijedlogom Komisije,
zaključcima Europskog vijeća povećana je fleksibilnost među
stupovima. Ona neće imati utjecaja na proračun jer će potpuno
jednak iznos za koji se umanjuju sredstva jednog fonda (EFJP ili EPFRR) biti
dostupan u okviru drugog fonda (EFJP ili EPFRR).
U pogledu ruralnog razvoja ovim se nacrtom
uredbe želi osigurati kontinuitet niza mjera koje se odnose na višegodišnje
obveze. Te odredbe nemaju financijskog učinka jer dodijeljena sredstva za
ruralni razvoj ostaju nepromijenjena. Međutim, raspodjela plaćanja
može tijekom vremena biti nešto drugačija, ali se u ovoj fazi ne može brojčano
odrediti.
Pojedinosti o financijskom utjecaju ovog
prijedloga navedene su u financijskom izvještaju priloženom prijedlozima.
2013/0117 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o utvrđivanju određenih prijelaznih
odredaba o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za
ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. [RR] u pogledu
sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća
(EZ) br. 73/2009 i uredaba (EU) br. [IP], (EU) br. [HZ] i (EU)
br. [jZOT] u pogledu njihove primjene u godini 2014.
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
gospodarskog i socijalnog odbora[1],
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[2],
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Uredbom (EU) br. […]
[RR] Europskog parlamenta i Vijeća od… o potpori ruralnom razvoju iz
Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)[3], koja se primjenjuje od 1.
siječnja 2014., utvrđuju se pravila kojima se uređuje potpora
Unije ruralnom razvoju i stavlja se izvan snage Uredba Vijeća (EZ)
br. 1698/2005 od 20. rujna 2005. o potporama ruralnom razvoju Europskog
poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR)[4],
ne dovodeći u pitanje daljnju primjenu uredbi o provedbi te Uredbe dok ih
Komisija ne stavi izvan snage. Da bi se olakšao prijelaz s postojećih
programa potpore u okviru Uredbe (EZ) br. 1698/2005 na novi pravni okvir
kojim je obuhvaćeno programsko razdoblje koje počinje 1.
siječnja 2014. („novo programsko razdoblje”), potrebno je donijeti
prijelazna pravila kako bi se izbjegle bilo kakve poteškoće ili odgode pri
provedbi potpore ruralnom razvoju do kojih bi moglo doći nakon donošenja
novih programa ruralnog razvoja. Stoga bi trebalo osigurati da države
članice mogu za određene mjere i dalje preuzimati pravne obveze u
okviru svojih postojećih programa ruralnog razvoja u 2014. te da nastali
izdaci imaju pravo na potporu u novom programskom razdoblju.
(2)       S obzirom na bitne promjene
načina razgraničavanja područja sa znatnim prirodnim
ograničenjima predložene za sljedeće programsko razdoblje, trebalo bi
osigurati da se na nove pravne obveze preuzete u 2014. ne primjenjuje obveza za
poljoprivrednika da nastavi obavljati poljoprivrednu djelatnost na
području tijekom 5 godina.
(3)       Da bi se omogućila
pravna sigurnost pri prijelazu, potrebno je predvidjeti da se za izdatke koji
su nastali u skladu s Uredbom (EZ) br. 1698/2005 u okviru mjera povezanih
s površinama i životinjama može ostvariti doprinos iz EPFRR-a u novom
programskom razdoblju u slučaju da postoje plaćanja koja još treba
izvršiti. Radi dobrog financijskog upravljanja i učinkovite provedbe
programa takve izdatke treba jasno utvrditi u programima ruralnog razvoja i u
svim sustavima upravljanja i kontrole država članica. Da bi se izbjegla
nepotrebna složenost financijskog upravljanja programima ruralnog razvoja u
novom programskom razdoblju, treba predvidjeti da se stope sufinanciranja novog
programskog razdoblja primjenjuju na prijelazne izdatke.
(4)       Uredbom (EU) br. […]
Europskog parlamenta i Vijeća od… o utvrđivanju pravila za izravna
plaćanja poljoprivrednicima iz programa potpore u okviru zajedničke
poljoprivredne politike [IP][5]
uspostavljaju se novi programi potpore, a Uredba se primjenjuje od 1.
siječnja 2014. Taj datum primjene ne
omogućuje dovoljno vremena za uspostavu administrativnih i praktičnih
postupaka potrebnih za podnošenje zahtjeva koji se odnose na 2014. Stoga primjenu novog režima izravnih plaćanja
treba odgoditi za godinu dana. Uredba
Vijeća (EZ) br. 73/2009 od 19. siječnja 2009. o utvrđivanju
zajedničkih pravila za programe izravne potpore za poljoprivrednike u
okviru zajedničke poljoprivredne politike i utvrđivanju
određenih programa potpore za poljoprivrednike[6] stoga treba i dalje biti temelj
za dodjeljivanje potpore dohotku poljoprivrednicima u kalendarskoj godini 2014.,
uzimajući pritom u obzir [Uredbu o utvrđivanju višegodišnjeg
financijskog okvira][7].
(5)       S obzirom na to da će se
Uredba (EZ) br. 73/2009 i dalje primjenjivati u 2014. i radi dosljednosti
pri provedbi odredaba o višestrukoj sukladnosti i poštovanja normi u skladu sa
zahtjevima određenih mjera, potrebno je osigurati da se odgovarajuće
odredbe koje se primjenjuju u programskom razdoblju 2007. – 2013. nastave
primjenjivati do početka primjene novog zakonodavnog okvira. Zbog istih je
razloga potrebno osigurati daljnju primjenu odredaba u vezi s dopunskim
nacionalnim izravnim plaćanjima za Hrvatsku koje se primjenjuju u 2013.
(6)       U skladu s člankom 76. Uredbe (EU) br. […][HZ] Europskog
parlamenta i Vijeća[8]
države članice moći će isplaćivati predujmove za izravna
plaćanja. Na temelju Uredbe (EZ) br. 73/2009 takvu mogućnost
mora odobriti Komisija. Iskustvo u provedbi programa izravne potpore pokazalo
je da je primjereno dopustiti da poljoprivrednici primaju predujmove. Kad je
riječ o zahtjevima podnesenima u 2014., ti bi predujmovi trebali biti
ograničeni na 50 % programa potpore iz Priloga I. Uredbi (EZ)
br. 73/2009 i na 80 % plaćanja za goveđe i teleće
meso.
(7)       Radi poštovanja [Uredbe o
utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira], a posebno
usklađivanja iznosa dostupnih za dodjelu izravne potpore
poljoprivrednicima i mehanizma vanjske konvergencije, potrebno je izmijeniti
nacionalne gornje granice utvrđene u Prilogu VIII. Uredbi (EZ)
br. 73/2009 za 2014. Izmjena
nacionalnih gornjih granica neizbježno će utjecati na iznose koje pojedini
poljoprivrednici mogu primiti kao izravna plaćanja u 2014. Stoga
bi trebalo utvrditi način na koji će te izmjene utjecati na
vrijednost prava na plaćanje i na visinu ostalih izravnih plaćanja.

(8)       Financijskom provedbom Uredbe
(EZ) br. 73/2009 pokazalo se da je potrebno objasniti određene
odredbe, posebno u vezi s elementima na koje se odnose iznosi iz Priloga VIII.
toj Uredbi i s mogućnošću država članica da sredstva koja nisu
iskorištena u okviru programa jedinstvenih plaćanja iskoriste za
financiranje posebne potpore. Budući
da članak 40. Uredbe (EZ) br. 73/2009 treba izmijeniti kako bi bio
jasan način na koji će države članice morati uzeti u obzir
izmjene nacionalnih gornjih granica, primjereno je iskoristiti tu priliku za
objašnjenje teksta odgovarajućih odredbi.
(9)       Na temelju Uredbe (EZ)
br. 73/2009 države članice mogle su odlučiti da će
iskoristiti određeni postotak svojih nacionalnih gornjih granica za
posebnu potporu svojim poljoprivrednicima i mogle su preispitati prethodnu
odluku odlukom o izmjeni ili prekidu takve potpore. Primjereno je predvidjeti dodatno
preispitivanje tih odluka s učinkom od kalendarske godine 2014. Istovremeno
je potrebno posebne uvjete na temelju kojih se u nekim državama članicama
isplaćuje posebna potpora u skladu s člankom 69. stavkom 5. Uredbe
(EZ) br. 73/2009, a koji prestaju važiti u 2013., produljiti za jednu
godinu kako ne bi došlo do poremećaja razine potpore.
(10)     Program jedinstvenih plaćanja po površini utvrđen Uredbom
(EZ) br. 73/2009 prijelazne je prirode i trebao je završiti 31. prosinca
2013. Budući da će novi program osnovnih plaćanja zamijeniti
program jedinstvenih plaćanja tek od 1. siječnja 2015., potrebno je
produljiti program jedinstvenih plaćanja po površini za godinu 2014. kako
bi se spriječilo da nove države članice primjenjuju program
jedinstvenih plaćanja tijekom samo jedne godine.
(11)     Kako bi se omogućilo
državama članicama da udovolje potrebama svojih poljoprivrednih sektora
ili da na fleksibilniji način ojačaju svoje politike ruralnog
razvoja, treba im se omogućiti da sredstva iz gornjih granica za izravna
plaćanja prenesu u potporu namijenjenu ruralnom razvoju i iz potpore
namijenjene ruralnom razvoju u gornje granice za izravna plaćanja.
Istovremeno bi se državama članicama u kojima je razina izravne potpore
niža od 90 % prosječne razine potpore u Uniji trebala pružiti
mogućnost da prenesu dodatna sredstva iz potpore namijenjene ruralnom
razvoju u svoje gornje granice za izravna plaćanja. Takav izbor, uz
određena ograničenja, treba biti jednokratan i odnositi se na
cjelokupno razdoblje financijskih godina 2015. – 2020.
(12)     U skladu s člankom 22.
Direktive 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000.
o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike[9], Direktiva Vijeća
80/68/EEZ od 17. prosinca 1979. o zaštiti podzemnih voda od
onečišćenja izazvanog određenim opasnim tvarima[10] stavlja se izvan snage od 22.
prosinca 2013. Da bi se zadržala pravila višestruke sukladnosti koja se odnose
na zaštitu podzemnih voda, primjereno je prilagoditi područje primjene
višestruke sukladnosti te utvrditi normu dobrih poljoprivrednih i okolišnih
uvjeta obuhvaćajući pritom zahtjeve iz članaka 4. i 5. Direktive
80/68/EEZ.
(13)     Uredbom (EU) br. […][jZOT]
Europskog parlamenta i Vijeća[11]
predviđa se uključivanje potpore za uzgoj dudova svilca u program
izravne potpore i time njezino uklanjanje iz Uredbe (EU) br. […][jZOT]. S
obzirom na odgodu primjene novog programa izravne potpore, primjereno je
predvidjeti da se potpore u sektoru uzgoja dudova svilca nastave dodjeljivati
tijekom još jedne godine.
(14)     Nadalje, odredbe o
poljoprivrednoj savjetodavnoj službi, integriranom administrativnom i
kontrolnom sustavu i višestrukoj sukladnosti utvrđene u glavi III.,
poglavlju II. glave V., odnosno glavi VI. Uredbe (EU) br. […][HZ]
Europskog parlamenta i Vijeća o financiranju i praćenju
zajedničke poljoprivredne politike i upravljanju njome[12] trebaju se primjenjivati od 1.
siječnja 2015.
(15)     Slijedom umetanja članka
136.a u Uredbu (EZ) br. 73/2009 i zamjene članka 14. Uredbe (EU)
br. [IP], koja se primjenjuje od 1. siječnja 2015., upućivanja
na članak 14. Uredbe (EU) br. [IP] u Uredbi (EU) br. […] [RR]
moraju se izmijeniti.
(16)     Uredbe (EZ) br. 73/2009,
(EU) br. […][IP], (EU) br. […][HZ], (EU) br. […][jZOT] i (EU)
br. […] [RR] stoga treba na odgovarajući način izmijeniti.
(17)     Ova se Uredba treba
primjenjivati od 1. siječnja 2014. Kako bi se izbjegla preklapanja pravila
o fleksibilnosti među stupovima iz Uredbe (EZ) br. 73/2009 i Uredbe
(EU) br. [IP] kako je izmijenjena ovom Uredbom, primjereno je predvidjeti
da se ta određena izmjena Uredbe (EZ) br. 73/2009 primjenjuje od dana
stupanja na snagu ove Uredbe te da se izmjene Uredbe (EU) br. [IP],
uključujući njezinu odgođenu primjenu od 1. siječnja 2015.,
primjenjuju od dana stupanja na snagu Uredbe (EU) br. [IP]. Nadalje,
izmjene priloga II. i III. Uredbi (EZ) br. 73/2009 trebaju se
primjenjivati od 22. prosinca 2013.,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE 1.
Prijelazne odredbe o potpori ruralnom
razvoju
Članak 1.
Pravne obveze iz Uredbe (EZ) br. 1698/2005 u 2014.
1.           Odstupajući od članka 94.
Uredbe (EU) br. […] [RD], za mjere iz članka 36. stavka (a)
točke i. do v. i stavka (b) točaka iv. i v. Uredbe (EZ)
br. 1698/2005, države članice mogu i dalje preuzimati nove pravne
obveze prema korisnicima u 2014. u skladu s programima ruralnog razvoja
donesenima na temelju Uredbe (EZ) br. 1698/2005, čak i nakon što se
iskoriste financijska sredstva iz programskog razdoblja 2007. – 2013., dok se
ne donese odgovarajući program ruralnog razvoja za programsko razdoblje
2014. – 2020. Izdaci nastali na temelju tih obveza prihvatljivi su u skladu s
člankom 3. ove Uredbe.
2.           Uvjet iz članka 14. stavka 2.
druge alineje Uredbe Vijeća (EZ) br. 1257/1999[13] ne primjenjuje se na nove
pravne obveze koje države članice preuzimaju u 2014. u skladu s
člankom 36. stavkom (a) točkama i. i ii. Uredbe (EZ)
br. 1698/2005.
Članak 2.
Daljnja primjena članaka 50.a i 51. Uredbe (EZ) br. 1698/2005
Odstupajući od članka 94. Uredbe
(EU) br. […] [RR], članci 50.a i 51. Uredbe (EZ) br. 1698/2005 i
dalje se primjenjuju do 31. prosinca 2014. u vezi s odabranim radnjama u okviru
programa ruralnog razvoja iz programskog razdoblja 2014. – 2020. u skladu s
člankom 22. stavkom 1. točkama (a) i (b) Uredbe (EU) br. […]
[RR] u pogledu godišnje premije i člancima 29. do 32. i 34. i 35. te
Uredbe.
Članak 3.
Prihvatljivost određenih vrsta izdataka
1.           Odstupajući od članka 7.
stavka 1. Uredbe (EU) br. […] [RR], za izdatke koji se odnose na pravne
obveze prema korisnicima, preuzete u skladu s mjerama iz članka 36. stavka
(a) točaka i. do v. i stavka (b) točaka iv. i v. Uredbe (EZ)
br. 1698/2005 te iz članka 36. stavka (b) točaka i. i iii. te
Uredbe u vezi s godišnjom premijom, može se ostvariti pravo na doprinos iz
EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. – 2020. u sljedećim
slučajevima:
(a)     za plaćanja koja se izvršavaju od 1.
siječnja 2014. do 31. prosinca 2015. ako su financijska sredstva za
predmetnu mjeru odgovarajućeg programa donesenog u skladu s Uredbom (EZ)
br. 1698/2005 već iskorištena; i
(b)     za plaćanja koja se izvršavaju nakon
31. prosinca 2015.
2.           Za izdatke iz stavka 1. može se
ostvariti pravo na doprinos iz EPFRR-a u programskom razdoblju 2014. – 2020.
pod sljedećim uvjetima:
(a)     takvi su izdaci predviđeni u
odgovarajućem programu ruralnog razvoja za programsko razdoblje 2014. –
2020.;
(b)     primjenjuje se stopa doprinosa EPFRR-a
odgovarajuće mjere u skladu s Uredbom (EU) br. […] [RR] kako je
utvrđeno u Prilogu I. toj Uredbi;
(c)     države članice osiguravaju da sve
odgovarajuće prijelazne aktivnosti budu jasno utvrđene u njihovim
sustavima upravljanja i kontrole.
Članak 4.
Primjena određenih odredaba iz Uredbe (EZ) br. 73/2009 u 2014.
1.           Za 2014. upućivanje na
poglavlje I. glave VI. Uredbe (EU) br. [HZ] u člancima 29., 30., 31.
i 34. Uredbe (EU) br. […] [RR] čita se kao upućivanje na
članke 5. i 6. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i njezine priloge II. i III.
2.           Za 2014. upućivanje u
članku 40.a stavku 1. Uredbe (EU) br. […] [RR] na članak 17.a
Uredbe (EU) br. [IP] čita se kao upućivanje na članak 132.
Uredbe (EZ) br. 73/2009. Za istu godinu upućivanje u članku 40.a
stavku 2. točki (a) Uredbe (EU) br. […] [RR] na članak 16.a
Uredbe (EU) br. [IP] čita se kao upućivanje na članak 121.
Uredbe (EZ) br. 73/2009.
POGLAVLJE 2.
Izmjene
Članak 5.
Izmjene Uredbe (EZ) br. 73/2009
1.           Uredba (EZ) br. 73/2009
izmjenjuje se kako slijedi:
(1)     u članku 29. dodaje se sljedeći
stavak:
„5.     Odstupajući od stavka 2., države
članice mogu od 16. listopada 2014. poljoprivrednicima isplaćivati
predujmove u visini do 50 % izravnih plaćanja iz programa potpore
navedenih u Prilogu I. za zahtjeve podnesene u 2014.
U pogledu plaćanja za goveđe i
teleće meso predviđenih u odjeljku 11. poglavlja I. glave IV., države
članice mogu povećati iznos naveden u prvom stavku do 80 %.”;
(2)     članak 40. zamjenjuje se
sljedećim:
„Članak
40.
Nacionalne gornje granice
1.       Za svaku državu članicu i za svaku
godinu ukupna vrijednost svih dodijeljenih prava na plaćanje, nacionalne
rezerve iz članka 41. i gornjih granica utvrđenih u skladu s
člankom 51. stavkom 2. i člankom 69. stavkom 3. jednaka je
nacionalnim gornjim granicama iz Priloga VIII.
2.       Prema potrebi, države članice
linearno smanjuju/uvećavaju vrijednost svih prava na plaćanje i/ili
vrijednost nacionalne rezerve iz članka 41. kako bi se osiguralo
poštovanje gornje granice utvrđene u Prilogu VIII.
3.       Ne dovodeći u pitanje članak
25. Uredbe (EU) br. [HZ] Europskog parlamenta i Vijeća*, iznosi
izravnih plaćanja koji se mogu odobriti u državi članici za
kalendarsku godinu 2014. u skladu s člancima 34., 52., 53. i 68. te Uredbe
i potpore uzgajivačima dudova svilca u skladu s člankom 111. Uredbe
(EZ) br. 1234/2007 ne smiju biti veći od gornjih granica iz Priloga
VIII. ovoj Uredbi za tu godinu. Prema potrebi i kako bi se osiguralo poštovanje
gornjih granica iz Priloga VIII., države članice linearno smanjuju iznose
izravnih plaćanja za kalendarsku godinu 2014.
*           SL L …, …, str. .”;
(3)     u članku 51. stavku 2. dodaje se
sljedeći podstavak:
„Za 2014., gornje granice za izravna plaćanja
iz članaka 52. i 53. jednake su gornjim granicama utvrđenima za
2013., što se množi s koeficijentom koji treba izračunati za svaku
predmetnu državu članicu tako da se nacionalna gornja granica za 2014. iz
Priloga VIII. podijeli s nacionalnom gornjom granicom za 2013. To se množenje
primjenjuje samo za države članice u kojima je nacionalna gornja granica
utvrđena u Prilogu VIII. za 2014. manja od nacionalne gornje granice za
2013.”;
(4)     u članku 68. stavku 8. uvodna fraza
zamjenjuje se sljedećim:
„8.     Države članice koje su donijele odluku na temelju članka 69.
stavka 1. mogu do[14]
… preispitati tu odluku i odlučiti da od 2014.:”;
(5)     članak 69.
izmjenjuje se kako slijedi:
(a)     stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1.     Države
članice mogu do 1. kolovoza 2009., 1. kolovoza 2010., 1. kolovoza 2011.,
1. rujna 2012. ili […[15]]
odlučiti da od godine nakon godine u kojoj su donijele tu odluku ili od
godine 2014. u slučaju odluke donesene do [...],
iskoriste do 10 % svoje nacionalne gornje granice iz članka 40. ili,
u slučaju Malte, iznos od 2 000 000 EUR za posebnu potporu
iz članka 68. stavka 1.”;
(b)     u stavku 3. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„Isključivo kako bi se osiguralo poštovanje
nacionalnih gornjih granica iz članka 40. stavka 2. i radi izračuna
iz članka 41. stavka 1., iznosi koji se koriste za dodjelu potpore iz
članka 68. stavka 1. točke (c) odbijaju se od nacionalne gornje
granice iz članka 40. stavka 1. Oni se smatraju dodijeljenim pravima na
plaćanje.”;
(c)     u prvoj rečenici stavka 5. godina „2013.” zamjenjuje se godinom
„2014.”;
(d)     u stavku 6. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:
„Isključivo kako bi se osiguralo poštovanje
nacionalnih gornjih granica iz članka 40. stavka 2. i radi izračuna
iz članka 41. stavka 1., ako država članica koristi mogućnost iz
točke (a) prvog podstavka ovog stavka, predmetni se iznos ne smatra
dijelom gornjih granica iz stavka 3. ovog članka.”;
(6)     u članku 90. stavak 3. zamjenjuje se
sljedećim:
„3.     Iznos potpore po
prihvatljivom hektaru utvrđuje se tako da se prinosi iz stavka 2. pomnože
sa sljedećim referentnim iznosima:
Bugarska: [520,20] EUR,
Grčka: [234,18] EUR,
Španjolska: [362,15] EUR,
Portugal: [228,00] EUR.”;
(7)     u članku 122. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
„3.     Program jedinstvenih plaćanja po
površini dostupan je do 31. prosinca 2014.”;
(8)     u članku 131. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1.     Nove države
članice koje primjenjuju program jedinstvenih plaćanja po površini
mogu do 1. kolovoza 2009., 1. kolovoza 2010., 1. kolovoza 2011., 1. rujna 2012.
ili […[16]]
odlučiti da od godine nakon godine u kojoj su donijele tu odluku ili od
godine 2014. u slučaju odluke donesene do […[17]], iskoriste do 10 % svoje
nacionalne gornje granice iz članka 40. za dodjelu potpore
poljoprivrednicima, kako je utvrđeno u članku 68. stavku 1. i u
skladu s poglavljem 5. glave III., ovisno o tome što se na njih primjenjuje.”;
(9)     u glavi VI. umeće se sljedeći članak 136.a:
„Članak
136.a
Fleksibilnost među stupovima
1.       Države članice mogu do …[18] donijeti odluku da do [15] %
njihovih godišnjih gornjih granica za kalendarske godine od 2014. do 2019.,
kako je predviđeno u Prilogu VIII. ovoj Uredbi za godinu 2014. i u Prilogu
II. Uredbi (EU) br. [IP] Europskog parlamenta i Vijeća** za godine od
2015. do 2019., bude dostupno u obliku dodatne potpore za mjere u okviru
programa ruralnog razvoja koji se financiraju iz EPFRR-a kako je utvrđeno
Uredbom (EU) br. […] [RR] Europskog parlamenta i Vijeća*. Slijedom
toga, odgovarajući iznos nije više dostupan za dodjelu izravnih
plaćanja.
Odluka iz prvog podstavka mora se dostaviti
Komisiji do datuma iz tog podstavka.
Postotak o kojem je dostavljena obavijest u skladu
s drugim podstavkom isti je za godine koje su navedene u prvom podstavku.
2.       [Države članice] koje se ne koriste
mogućnošću iz stavka 1. [mogu do …[19]
donijeti odluku da do [15] % iznosa dodijeljenog potpori za mjere u okviru
programa ruralnog razvoja koji se financiraju iz EPFRR-a u razdoblju
2015. – 2020. kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. […] [RR]
bude dostupno u obliku izravnih plaćanja u skladu s ovom Uredbom i Uredbom
(EU) br. [IP]]. Bugarska, Estonija, Finska, Latvija, Litva, Poljska, Portugal,
Rumunjska, Slovačka, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina mogu
donijeti odluku da [dodatnih] [10 %] iznosa dodijeljenog u okviru programa
ruralnog razvoja bude dostupno u obliku izravnih plaćanja. Slijedom toga,
odgovarajući iznos nije više dostupan za mjere potpore u okviru programa
ruralnog razvoja.
Odluka iz prvog podstavka mora se dostaviti
Komisiji do datuma iz tog podstavka.
Postotak o kojem je dostavljena obavijest u skladu
s drugim podstavkom isti je za godine koje su navedene u stavku 1. prvom
podstavku.
3.       Kako bi se uzele u obzir odluke o kojima
su države članice dostavile obavijest u skladu sa stavcima 1. i 2.,
Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom
141.a za preispitivanje gornjih granica iz Priloga VIII.
*           SL L …, …, str. .
**         SL L …, …, str. .”;
(10)   članak 141.a zamjenjuje se
sljedećim:
„Članak 141.a
Izvršavanje delegiranja
1.       Ovlasti za donošenje delegiranih akata
dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2.       Ovlasti za donošenje delegiranih akata
iz članka 11.a dodjeljuju se Komisiji za razdoblje od 1. rujna 2012. do
31. prosinca 2014. Ovlasti za donošenje delegiranih akata iz članka 136.a
stavka 3. dodjeljuju se Komisiji za razdoblje od […[20]] do 31. prosinca 2014.
3.       Europski parlament ili Vijeće mogu u
svako doba opozvati delegiranje ovlasti iz članka 11.a i članka 136.a
stavka 3. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti navedeno u toj
odluci. Ona proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom
listu Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Ona ne
utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4.       Čim donese delegirani akt, Komisija
o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.
5.       Delegirani akt donesen u skladu s
člankom 11.a i člankom 136.a stavkom 3. stupa na snagu samo ako
Europski parlament ili Vijeće ne izraze nikakve primjedbe u roku od dva
mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu
ili ako prije isteka navedenog roka Europski parlament i Vijeće obavijeste
Komisiju da nemaju primjedaba. Na zahtjev Europskog parlamenta ili Vijeća
taj se rok produljuje za dva mjeseca.”;
(11)   prilozi II., III. i VIII. izmjenjuju se u
skladu s Prilogom II. ovoj Uredbi.
Članak 6.
Izmjene Uredbe (EU) br. […][DP]
Uredba (EU) br. […] [DP] izmjenjuje se
kako slijedi:
(1)          u članku 6. stavak 2.
zamjenjuje se sljedećim:
„2.     Kako bi se
uzele u obzir promjene ukupnih najviših iznosa izravnih plaćanja koje je
moguće dodijeliti, uključujući one koje proizlaze iz odluka koje
su donijele države članice u skladu s člankom 136.a Uredbe (EZ)
br. 73/2009 i člankom 14. ove Uredbe i one koje proizlaze iz primjene
drugog stavka članka 17.b ove Uredbe, Komisiji se dodjeljuju ovlasti za
donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 55. ove Uredbe radi
preispitivanja nacionalnih gornjih granica iz Priloga II. ovoj Uredbi.”
(2)          članak 14. zamjenjuje se
sljedećim:
„Članak
14.
Fleksibilnost među stupovima
1.      Države članice mogu do …[21] donijeti odluku da do [15] %
njihovih godišnjih gornjih granica za kalendarske godine od 2014. do 2019.,
kako je predviđeno u Prilogu VIII. Uredbi (EZ) br. 73/2009 za godinu
2014. i u Prilogu II. ovoj Uredbi za godine od 2015. do 2019., bude dostupno u
obliku dodatne potpore za mjere u okviru programa ruralnog razvoja koji se
financiraju iz EPFRR-a kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. […] [RR].
Slijedom toga, odgovarajući iznos nije više dostupan za dodjelu izravnih
plaćanja.
Odluka iz prvog podstavka mora se dostaviti
Komisiji do datuma iz tog podstavka.
Postotak o kojem je dostavljena obavijest u skladu
s drugim podstavkom isti je za godine koje su navedene u prvom podstavku.
2.      [Države članice] koje se ne koriste
mogućnošću iz stavka 1. [mogu do …[22]
donijeti odluku da do [15] % iznosa dodijeljenog potpori za mjere u okviru
programa ruralnog razvoja koji se financiraju iz EPFRR-a u razdoblju
2015. – 2020. kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. […] [RR]
bude dostupno u obliku izravnih plaćanja u skladu s Uredbom (EZ)
br. 73/2009 i ovom Uredbom]]. Bugarska, Estonija, Finska, Latvija, Litva,
Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Španjolska, Švedska i Ujedinjena
Kraljevina mogu donijeti odluku da [dodatnih] [10 %] iznosa dodijeljenog u
okviru programa ruralnog razvoja bude dostupno u obliku izravnih plaćanja.
Slijedom toga, odgovarajući iznos nije više dostupan za mjere potpore u
okviru programa ruralnog razvoja.
Odluka iz prvog podstavka mora se dostaviti
Komisiji do datuma iz tog podstavka.
Postotak o kojem je dostavljena obavijest u skladu
s drugim podstavkom isti je za godine koje su navedene u stavku 1. prvom
podstavku.”;
(3)          u članku 57. stavku 2., nakon
prvog podstavka umeće se sljedeći podstavak:
„Međutim i dalje se primjenjuje na zahtjeve
za potporu koji se odnose na godine potraživanja do 1. siječnja 2015.”;
(4)          u članku 59., drugi i
treći stavak zamjenjuju se sljedećim:
„Primjenjuje se od 1. siječnja 2015.
Međutim, članak 20. stavak 5.,
članak 22. stavak 6., članak 35. stavak 1., članak 37. stavak 1.
i članak 39. primjenjuju se od dana stupanja na snagu ove Uredbe.”
Članak 7.
Izmjena Uredbe (EU) br. […][HZ]
Članak 115. Uredbe (EU) br. […][HZ]
zamjenjuje se sljedećim:
„Članak
115.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana
objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014. osim:
(a)
članaka 7., 8. i 9. koji se primjenjuju od 16.
listopada 2013.;
(b)
članaka 18., 42., 43. i 45. koji se
primjenjuju od 16. listopada 2013. u pogledu izdataka nastalih od 16. listopada
2013.;
(c)
glave III., poglavlja II. glave V. i glave VI. koji
se primjenjuju od 1. siječnja 2015.”
Članak 8.
Izmjena Uredbe (EU) br. […][jZOT]
U članku 163. stavku 1. Uredbe (EU)
br. […][jZOT] dodaje se sljedeća točka:
„(h)         članak 111. [članak 155.
Uredbe (EU) br. COM(2010)799], do 31. ožujka 2015.”
Članak 9.
Izmjena Uredbe (EU) br. […][RD]
U članku 64. Uredbe (EU)
br. […][RD], stavci 4 i 5. zamjenjuje se sljedećim:
„4.          Komisija je dužna putem provedbenog
akta odrediti godišnju raspodjelu iznosa iz stavka 1. po državi članici
nakon odbitka iznosa iz stavka 2. te uzimajući u obzir prijenose sredstava
iz članka 136.a stavka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009*.
Pri godišnjoj raspodjeli iznosa Komisija mora
uzeti u obzir:
(a)     objektivne kriterije povezane s ciljevima
iz članka 4.; i
(b)     prijašnje rezultate.
5.           Osim iznosa navedenih u stavku 4.,
provedbeni akt iz tog stavka uključuje i sredstva prenesena u EPFRR u
primjeni članka 136.a stavka 1. Uredbe (EZ) br. 73/2009 i članka
7. stavka 2. Uredbe (EU) br. [IP] te sredstva prenesena u EPFRR u primjeni
članaka 10.b i 136. Uredbe (EZ) br. 73/2009 za kalendarsku godinu
2013.
_______
* SL L 30, 31.1.2009., str. 16.”
POGLAVLJE 3.
Završne odredbe
Članak 10.
Stupanje na snagu i primjena
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana
objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Međutim:
–
članak 5. točke 9. i 10. primjenjuju se
od dana stupanja na snagu ove Uredbe;
–
članak 5. točka 11. ove Uredbe u pogledu
Priloga II. i III. Uredbi (EZ) br. 73/2009 primjenjuje se od 22. prosinca
2013.; i
–
članak 6. ove Uredbe primjenjuje se od dana
stupanja na snagu Uredbe (EU) br. […] [IP].
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
PRILOG I.
Podudarnost članaka koji se odnose na mjere povezane sa životinjama i
površinama u okviru programskih razdoblja 2007. – 2013. i 2014. – 2020.
 Uredba (EZ) br. 1698/2005 || Uredba (EU) br. […][RR]
 Članak 36. točka (a) podtočke i. i ii. – plaćanja za područja s prirodnim ograničenjima poljoprivrednicima u planinskim područjima i plaćanja poljoprivrednicima u područjima s prirodnim ograničenjima, osim planinskih područja || Članak 32. – plaćanja za područja s prirodnim ograničenjima ili ostalim posebnim ograničenjima
 Članak 36. točka (a) podtočka iii. – plaćanja povezana s mrežom Natura 2000 i Direktivom 2000/60/EZ || Članak 31. – plaćanja povezana s mrežom Natura 2000 i Okvirnom direktivom o vodama
 Članak 36. točka (a) podtočka iv. – agroekološka plaćanja || Članak 29. – poljoprivreda, okoliš i klima
 Članak 36. podtočka v. – plaćanja za dobrobit životinja || Članak 34. – dobrobit životinja
 Članak 36. točka (b) podtočke i. i iii. – prvo pošumljavanje poljoprivrednog zemljišta i prvo pošumljavanje nepoljoprivrednog zemljišta || Članak 22. stavak 1. točka (a) – pošumljavanje i stvaranje šumskih područja
 Članak 36. točka (b) podtočka iv. – plaćanja povezana s mrežom Natura 2000 || Članak 31. – plaćanja povezana s mrežom Natura 2000 i Okvirnom direktivom o vodama
 Članak 36. točka (b) podtočka v. – plaćanja u svrhu očuvanja šumskog okoliša || Članak 35. – šumarsko-okolišne i klimatske službe i očuvanje šuma
PRILOG II.
Prilozi II., III. i VIII. Uredbi (EZ)
br. 73/2009 izmjenjuju se kako slijedi:
(1)          u Prilogu
II. točki A. „Okoliš“ se zamjenjuje sljedećim:
 „1. || Direktiva Vijeća 79/409/EEZ od 2. travnja 1979. o očuvanju divljih ptica (SL L 103, 25.4.1979., str. 1.) || Članak 3. stavak 1., članak 3. stavak 2. točka (b), članak 4. stavci 1., 2. i 4. i članak 5. točke (a), (b) i (d)
 2. || Direktiva Vijeća 86/278/EEZ od 12. lipnja 1986. o zaštiti okoliša, posebno tla, pri uporabi mulja otpadnih voda u poljoprivredi (SL L 181, 4.7.1986., str. 6.) || Članak 3.
 3. || Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima poljoprivrednog podrijetla (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.) || Članci 4. i 5.
 4. || Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.) || Članak 6. i članak 13. stavak 1. točka (a)”;
(2)          Prilog III. izmjenjuje se kako slijedi:
(a)     stavka koja se odnosi na „Zaštitu i
upravljanje vodama” zamjenjuje se sljedećim:
 „Zaštita i upravljanje vodama: Zaštita voda od onečišćenja i otpadnih voda, te upravljanje uporabom vode || − Uspostava graničnih pojaseva duž vodotokova1 ||
 − Ako je za uporabu vode za navodnjavanje potrebno odobrenje, poštovanje postupka za dodjelu odobrenja ||
 Mjere utvrđene u Dodatku   ||
(1)         Napomena:
granični pojasevi u okviru dobrih poljoprivrednih i okolišnih uvjeta unutar
i izvan osjetljivih zona utvrđenih u skladu s člankom 3. stavkom 2.
Direktive 91/676/EEZ moraju biti sukladni zahtjevima koji su povezani s
uvjetima za uporabu gnojiva na površinama u blizini vodenih tokova iz
točke A.4. Priloga II. Direktivi 91/676/EEZ, koji se primjenjuju u skladu
s programima djelovanja država članica donesenima na temelju članka
5. stavka 4. Direktive 91/676/EEZ.”
(b)     dodaje se sljedeći Dodatak:
„DODATAK
A.      Mjere koje se odnose na popis I.
Države članice:
–
zabranjuju svako izravno ispuštanje tvari iz popisa
I.,
–
podvrgavaju prethodnom ispitivanju svako odlaganje
ili uklanjanje otpadnog materijala u svrhu odlaganja tih tvari, koje bi moglo
dovesti do neizravnog ispuštanja. S obzirom na to ispitivanje države
članice zabranjuju takvu aktivnost ili daju odobrenje pod uvjetom da se
poštuju sve tehničke mjere opreza potrebne da bi se spriječilo takvo
ispuštanje,
–
poduzimaju sve odgovarajuće mjere koje
smatraju potrebnima za sprečavanje bilo kakvog neizravnog ispuštanja tvari
iz popisa I. zbog aktivnosti na ili u tlu osim onih spomenutih u drugoj
alineji.
Međutim, ako se prethodnim ispitivanjem
otkrije da je podzemna voda u koju se planira ispuštati tvari iz popisa I.
trajno nepogodna za druge namjene, posebno za kućanstva ili poljoprivredu,
države članice mogu odobriti ispuštanje tih tvari pod uvjetom da njihova
prisutnost ne sprečava iskorištavanje zemaljskih resursa.
Ta se odobrenja mogu dati samo ako su poduzete sve
tehničke mjere opreza da bi se osiguralo da te tvari ne mogu doprijeti do
drugih vodenih sustava ili štetiti drugim ekosustavima.
Države članice mogu, nakon prethodnog
ispitivanja, zbog ponovnog upuštanja u isti vodonosnik odobriti ispuštanje vode
koja se koristi za geotermalne svrhe, vode koja se crpi iz rudnika i kamenoloma
ili vode koja se crpi za građevinske radove.
B.      Mjere koje se odnose na popis II.
Države članice uređuju da prethodnim
ispitivanjima podliježu:
–
sva izravna ispuštanja tvari iz popisa II. kako bi
se takva ispuštanja ograničila,
–
odlaganje ili uklanjanje otpadnog materijala radi
odlaganja tih tvari koje može izazvati neizravno ispuštanje.
S obzirom na to ispitivanje države članice
mogu dati odobrenje pod uvjetom da se poštuju sve tehničke mjere opreza za
sprečavanje onečišćenja podzemnih voda tim tvarima.
Nadalje, države članice poduzimaju
odgovarajuće mjere koje smatraju potrebnima kako bi ograničile sva
neizravna ispuštanja tvari iz popisa II. koja nastaju zbog aktivnosti na ili u
tlu, osim aktivnosti navedenih u prvom stavku.
POPIS I. PORODICA I SKUPINA TVARI IZ ODJELJKA A.
Popis I. sadrži pojedinačne tvari koje
pripadaju niže navedenim porodicama i skupinama tvari, izuzimajući one
koje se smatraju neodgovarajućima za popis I. na temelju niskog rizika
toksičnosti, postojanosti i biološke akumulacije.
Tvari koje su s obzirom na toksičnost,
postojanost i biološku akumulaciju primjerene popisu II. treba razvrstati u
popis II.
1.       Organohalogeni spojevi i tvari koje mogu
tvoriti takve spojeve u vodenom okolišu
2.       Organofosforni spojevi
3.       Organokositreni spojevi
4.       Tvari koje sadrže karcinogena, mutagena
ili teratogena svojstva u vodenom okolišu ili preko vodnog okoliša (*)
5.       Živa i njezini spojevi
6.       Kadmij i njegovi spojevi
7.       Mineralna ulja i ugljikovodici
8.       Cijanidi.
POPIS II. PORODICA I SKUPINA TVARI IZ ODJELJKA B.
Popis II. sadrži pojedinačne tvari i
kategorije tvari koje pripadaju porodicama i skupinama dolje navedenih tvari,
koje mogu imati štetan utjecaj na podzemne vode.
1.       Sljedeći metaloidi i metali i
njihovi spojevi:
1. Cink
2. Bakar
3. Nikal
4. Krom
5. Olovo
6. Selen
7. Arsen
8. Antimon
9. Molibden
10. Titan
11. Kositar
12. Barij
13. Berilij
14. Bor
15. Uran
16. Vanadij
17. Kobalt
18. Talij
19. Telur
20. Srebro.
2.       Biocidi i njihove prerađevine kojih
nema na popisu I.
3.       Tvari koje imaju štetan učinak na
okus i/ili miris podzemnih voda i spojevi koji mogu uzrokovati tvorbu takvih
tvari u takvoj vodi i koji je čine neprimjerenom za ljudsku uporabu.
4.       Toksični ili postojani organski
spojevi silicija, te tvari koje mogu uzrokovati tvorbu takvih spojeva u vodi,
isključujući one koji su biološki neškodljivi ili se u vodi brzo
pretvaraju u neškodljive tvari.
5.       Anorganski spojevi fosfora i prirodnog
fosfora.
6.       Fluoridi.
7.       Amonijak i nitriti.
(*)     Ako su određene tvari s popisa II.
karcinogene, mutagene ili teratogene, uvrštene su u kategoriju 4 ovog popisa.”

(3)          u Prilogu VIII., stupac za godinu 2014. zamjenjuje se sljedećim:
„Tablica 1.
(1 000 EUR)
   Država članica || 2014.
 Belgija || [544 047]
 Danska || [926 075]
 Njemačka || [5 178 178]
 Grčka || [2 063 187]
 Španjolska || [4 833 647]
 Francuska || [7 586 341]
 Irska || [1 216 547]
 Italija || [3 953 394]
 Luksemburg || [33 661]
 Nizozemska || [793 319]
 Austrija || [693 716]
 Portugal || [557 667]
 Finska || [523 247]
 Švedska || [696 487]
 Ujedinjena Kraljevina || [3 548 576]
Tablica 2.(*)
(1 000 EUR)
 Bugarska || [642 103]
 Češka Republika || [875 305]
 Estonija || [110 018]
 Cipar || [51 344]
 Latvija || [168 886]
 Litva || [393 226]
 Mađarska || [1 272 786]
 Malta || [5 239]
 Poljska || [2 970 020]
 Rumunjska || [1 428 531]
 Slovenija || [138 980]
 Slovačka || [377 419]
 (*) Gornje granice izračunane uzimajući u obzir raspored povećanja iz članka 121.”
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ || FS/13/ 344471Rev1
 6.15.2013.
   || DATUM: 25.3.2013.
 1. || STAVKA PRORAČUNA   05 03 Izravne potpore 05 04 Ruralni razvoj   ||
 2. || NASLOV:   Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o utvrđivanju određenih prijelaznih odredaba o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i o izmjenama Uredbe (EU) br. [RR] u pogledu sredstava i njihove raspodjele za godinu 2014. i o izmjenama Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 i uredaba (EU) br. [IP], (EU) br. [HZ] i (EU) br. [jZOT] u pogledu njihove primjene u godini 2014.
 3. || PRAVNA OSNOVA:   Članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
 4. || CILJEVI:   Ovom se Uredbom utvrđuju prijelazna pravila za primjenu izravnih plaćanja za godinu 2014. i za potporu ruralnom razvoju.
 5. || FINANCIJSKE IMPLIKACIJE || RAZDOBLJE OD 12 MJESECI (u milijunima EUR) || TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA 2013. (u milijunima EUR) || SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA 2014. (u milijunima EUR)
 5.0 || RASHODI -               NA TERET PRORAČUNA EU-a (POVRATI/INTERVENCIJE) -               NACIONALNA TIJELA -               OSTALI ||   ||   ||
 5.1 || PRIHODI -               VLASTITA SREDSTVA EU-a (PRISTOJBE/CARINE) -               NACIONALNI ||   ||   ||
   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018.
 5.0.1 || PREDVIĐENI RASHODI || EUR – 830 milijuna ||   ||   ||
 5.1.1 || PREDVIĐENI PRIHODI ||   ||   ||   ||
 5.2 || NAČIN IZRAČUNAVANJA: vidi komentare
 6.0 || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA? || n.p.
 6.1 || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ POGLAVLJA U POGLAVLJE TEKUĆEG PRORAČUNA? || n.p.
 6.2 || HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN? || NE
 6.3 || HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE? || NE
 NAPOMENE:   Ovaj financijski izvještaj dopuna je financijskom izvještaju prijedloga reforme ZPP-a (COM(2012)551, COM(2012)552, COM(2012)553) i treba se čitati zajedno s njim. Ovim nacrtom uredbe žele se produljiti neki elementi postojećih programa tako da se obuhvati učinak sporazuma o višegodišnjem financijskom okviru na vanjsku konvergenciju izravnih plaćanja, fleksibilnost među stupovima ZPP-a i stopu sufinanciranja za ruralni razvoj. Nema financijskih posljedica kao takvih jer se ovim nacrtom Uredbe samo provode prijedlozi Komisije o višegodišnjem financijskom okviru i reformi ZPP-a uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 8. veljače 2013. Novi elementi koji proizlaze iz zaključaka Europskog vijeća od 8. veljače 2013. nalaze se u uglatim zagradama u očekivanju konačnog sporazuma o višegodišnjem financijskom okviru.   U pogledu izravnih plaćanja, vanjska konvergencija i fleksibilnost među stupovima primjenjivi su od financijske godine 2015. (koja odgovara godini potraživanja 2014. za izravna plaćanja). U usporedbi s prijedlogom Komisije i njegovim financijskim izvještajem, zaključci Europskog vijeća od 8. veljače 2013.predstavljaju smanjenje od 830 milijuna EUR (u tekućim cijenama) za izravna plaćanja u godini potraživanja 2014. (5 milijuna EUR za posebno plaćanje za pamuk i 825 milijuna EUR za Prilog VIII.).   Kada je riječ o fleksibilnosti među stupovima, nije još moguće procijeniti financijski učinak jer države članice moraju kasnije ove godine obavijestiti Komisiju o svojim prijenosima. U svakom slučaju, fleksibilnost će biti neutralna kad je riječ o proračunu jer će potpuno jednak iznos za koji se umanjuju sredstva jednog fonda (EFJP ili EPFRR) biti dostupan u okviru drugog fonda (EFJP ili EPFRR).   U pogledu ruralnog razvoja, ovim se nacrtom uredbe želi osigurati kontinuitet niza mjera koje se odnose na višegodišnje obveze. I za te je mjere nacrtom uredbe predviđeno da se za rashode povezane s obvezama koje su preuzete u razdoblju 2007. – 2013. može ostvariti pravo na doprinos nakon 2015. u okviru novog programskog razdoblja (ako treba isplatiti plaćanja) ili prije ako se iskoriste tekuća financijska sredstva. Te odredbe nemaju financijskog učinka jer dodijeljena sredstva za ruralni razvoj ostaju nepromijenjena. Međutim, raspodjela plaćanja može tijekom vremena biti nešto drugačija, ali se u ovoj fazi ne može brojčano odrediti.
[1]               SL C, , str. .
[2]               SL C, , str. .
[3]               SL L […], […], str. […].
[4]               SL L 277, 21.10.2005.,
str. 1.
[5]               SL L […], […], str. […].
[6]               SL L 30, 31.1.2009.,
str. 16.
[7]               SL L […], […], str. […].
[8]               SL L […], […], str. […].
[9]               SL L 327, 22.12.2000., str. 1.
[10]             SL L 20, 26.1.1980.,
str. 43.
[11]             SL L […], […], str. […].
[12]             SL L […], […], str. […].
[13]             SL L 160, 26.6.1999., str. 80.
[14]             SL molimo unesite datum mjesec dana
od datuma primjene ove Uredbe.
[15]             SL molimo unesite datum mjesec dana
od datuma primjene ove Uredbe.
[16]             SL molimo unesite datum mjesec
dana od datuma primjene ove Uredbe.
[17]             SL molimo unesite datum mjesec
dana od datuma primjene ove Uredbe.
[18]             SL molimo unesite datum sedam dana
od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
[19]             SL molimo unesite datum sedam dana
od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
[20]             SL molimo unesite datum sedam dana
od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
[21]             SL molimo unesite datum sedam dana
od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
[22]             SL molimo unesite datum sedam dana
od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.


				|

		52013PC0678

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 55/2008 o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldaviju /* COM/2013/0678 final - 2013/0325 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Europska unija (u daljnjem tekstu „EU”)
završila je u lipnju 2013. pregovore s Republikom Moldovom (u daljnjem tekstu
„Moldova”) o Sporazumu o pridruživanju, uključujući uspostavu
detaljnog i sveobuhvatnog područja slobodne trgovine. U okviru navedenih
pregovora Moldova je donijela ambiciozan plan za političko udruživanje i
daljnju ekonomsku integraciju s EU-om. Postigla je i znatan napredak u
području regulatornog usklađivanja u cilju konvergencije sa
zakonodavstvom i normama EU-a.
U okviru navedenih pregovora stranke su
predložile potpunu liberalizaciju dvostrane trgovine vinom.
Moldova je u posljednje vrijeme suočena s
poteškoćama u izvozu vina na neka od svojih tradicionalnih tržišta, što je
prijetnja njezinom gospodarskom oporavku i procesu reformi koje vlada Moldove
odlučno provodi. Sektor poljoprivrede čini otprilike 40 %
gospodarstva Moldove, a sektor vina njegov je važan dio u kojem je zaposleno
oko 300 000 osoba (četvrtina radnog stanovništva) koje uglavnom žive
u ruralnim područjima i obrađuju srednje i male obiteljske parcele.
S obzirom na prethodno navedeno, Europska
komisija predlaže da se uvoz vina iz Moldove u Europsku uniju bez
odgađanja potpuno liberalizira izmjenom Uredbe Vijeća (EZ) 55/2008[1] i brisanjem vina iz
tablice 1. njezina Priloga I.
Izuzeće Svjetske trgovinske organizacije
(WTO) u odnosu na carinske povlastice odobrene Moldovi trenutačno ne
obuhvaća dodatne povlastice za vino predviđene predloženom Uredbom.
Osim toga, izuzeće prestaje važiti 31. prosinca 2013. U skladu s time, na
temelju članka IX. stavka 3. Sporazuma o WTO-u EU treba zatražiti potrebno
produženje i izmjenu opsega postojećeg izuzeća od obveza iz
članka I. i članka XIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini
(GATT) iz 1994. u onoj mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se Europskoj uniji
omogućilo odobrenje bescarinskog povlaštenog postupanja u pogledu vina
podrijetlom iz Moldove, a da se pritom navedeni bescarinski postupak ne mora
proširiti na slične proizvode bilo koje druge članice WTO-a.
Prijedlog Komisije za zahtjev za produženje izuzeća već je u postupku
pred Vijećem.
2.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna je osnova prijedloga članak 207.
stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
3.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Predložena Uredba ne uzrokuje troškove za
proračun EU-a. Budući da je opća razina uvoza vina iz Moldove
samo 0,6 % cjelokupnog uvoza vina EU-a, ne očekuje se da će
daljnje otvaranje tržišta dovesti do negativnih učinaka za EU.
2013/0325 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 55/2008
o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldaviju
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Uredbom Vijeća (EZ) br. 55/2008[2] uveden je poseban
sustav autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldovu (u daljnjem
tekstu: „Moldova”). Tim se sustavom svim proizvodima podrijetlom iz Moldove
omogućuje slobodan pristup tržištu Unije, osim u slučaju
određenih poljoprivrednih proizvoda navedenih u Prilogu I. toj Uredbi, za
koje su odobrene ograničene koncesije u obliku izuzeća od carina u
okviru ograničenja carinskih kvota ili u obliku smanjenja carina.
(2)
U okviru Europske politike susjedstva, Akcijskog
plana Europske politike susjedstva EU-a i Moldove te Istočnog partnerstva,
Moldova je donijela ambiciozan plan za političko udruživanje i daljnju
ekonomsku integraciju s EU-om. Moldova je postigla i znatan napredak u
području regulatornog usklađivanja u cilju konvergencije sa
zakonodavstvom i normama EU-a.
(3)
Pregovori o novom Sporazumu o pridruživanju,
uključujući uspostavu detaljnog i sveobuhvatnog područja
slobodne trgovine između Unije i Moldove, počeli su u siječnju
2010. i završili u srpnju 2013. Navedenim sporazumom omogućuje se potpuna
liberalizacija dvostrane trgovine vinom.
(4)
Kako bi se podržali napori Moldove u okviru
Europske politike susjedstva i Istočnog partnerstva i omogućilo
atraktivno i pouzdano tržište za njezin izvoz vina, potrebno je bez
odgađanja liberalizirati uvoz vina iz Moldove u Uniju.
(5)
Uredbu (EZ) br. 55/2008 trebalo bi stoga na
odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
U tablici u točki 1. Priloga I. Uredbi
(EZ) br. 55/2008 briše se posljednji redak koji se odnosi na redni broj 09.0514
„Vino od svježeg grožđa osim pjenušavog vina”.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana
objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u
cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik

 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ || FinancSt/2013 JE/nh/3263078-Rev1 6.0.2013.1
   || DATUM: 18.09.2013.
 1. || STAVKA PRORAČUNA: Glava 12. – carine i ostale pristojbe || ODOBRENA SREDSTVA: Izmjena proračuna 1/2013: 18654,2 milijuna EUR
 2. || NASLOV: Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 55/2008 o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldaviju.
 3. || PRAVNA OSNOVA: Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 2.
 4. || CILJEVI: Potpuna liberalizacija uvoza vina iz Moldove u EU.
 5. || FINANCIJSKE IMPLIKACIJE || RAZDOBLJE OD 12 MJESECI (milijuna EUR) || TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA 2013. (u milijunima EUR) || SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA 2014. (u milijunima EUR)
 5.0. || RASHODI -               NA TERET PRORAČUNA EZ-a (POVRATI/INTERVENCIJE) -               NACIONALNA TIJELA -               OSTALI || - || - || -
 5.1. || PRIHODI -               VLASTITA SREDSTVA EZ-A (PRISTOJBE/CARINE) -               NACIONALNI || - || - || -
   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018.
 5.0.1. || PREDVIĐENI RASHODI || - || - || - || -
 5.1.1. || PREDVIĐENI PRIHODI || - || - || - || -
 5.2. || NAČIN IZRAČUNAVANJA: -
 6.0. || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA? || DA/ NE
 6.1. || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO? || DA/ NE
 6.2. || HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN? || DA/ NE
 6.3. || HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE? || DA/ NE
 PRIMJEDBE: Posljednjih godina uvoz iz Moldove nije postigao godišnje količine bescarinskih tarifnih kvota. Smatra se da ukidanje godišnjih bescarinskih tarifnih kvota za uvoz vina iz Moldove ne utječe na proračun.
[1]               Uredba Vijeća (EZ) br. 55/2008 od 21. siječnja
2008. o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldaviju
te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 980/2005 i Odluke Komisije 2005/924/EZ (SL L 20,
24.1.2008., str. 1.).
[2]               Uredba Vijeća (EZ) br. 55/2008 od 21. siječnja
2008. o uvođenju autonomnih trgovinskih povlastica za Republiku Moldaviju
te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 980/2005 i Odluke Komisije 2005/924/EZ (SL L 20,
24.1.2008., str. 1.).


				|

		52014PC0265

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o zabrani ribolova lebdećim (plovućim) mrežama, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 812/2004, (EZ) br. 2187/2005 i (EZ) br. 1967/2006 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 894/97 /* COM/2014/0265 final - 2014/0138 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           SADRŽAJ PRIJEDLOGA
Ribolov lebdećim (plovućim) mrežama
tradicionalno se obavlja s pomoću mreža ograničene dužine i relativno
male veličine oka mrežnog tega za lov različitih malih/srednjih
pelagijskih vrsta koje uglavnom obitavaju u obalnim područjima ili
migriraju kroz njih. Značajniji su se problemi pojavili u kasnim 1970-ima
i 1980-ima kad se započelo s upotrebom lebdećih (plovućih) mreža
velike veličine oka mrežnog tega i dužine mjerene u desecima kilometara.
Ove velike lebdeće (plovuće) mreže za posljedicu su imale znatno
povećanje slučajne smrtnosti zaštićenih vrsta,
uključujući posebno kitove, morske kornjače i morske pse te je
to na međunarodnoj razini dovelo do zabrinutosti u vezi s njihovim
učincima na okoliš.
Početkom 1990-ih, nakon usvajanja
posebnih rezolucija Opće skupštine Ujedinjenih naroda (UNGA)[1], kojima se pozivalo na
moratorij ribolova pelagijskih vrsta velikim lebdećim (plovućim)
mrežama[2]
na otvorenom moru, Europska unija donijela je zakonodavstvo o ribolovu
lebdećim (plovećim) mrežama.
Slijedom toga, od lipnja 1992. u Europskoj uniji
zabranjeno je držati lebdeće (plovuće) mreže dužine veće od
2,5 km na plovilu ili ih upotrebljavati (osim u vodama Baltičkog
mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda). Od 2002. sve su lebdeće
(plovuće) mreže, bez obzira na njihovu veličinu, zabranjene ako je
njihova namjena lov vrsta iz Priloga VIII. Uredbi Vijeća (EZ)
br. 894/97 (nedopuštene vrste). Isto tako, zabranjeno je iskrcavati vrste
iz Priloga VIII. koje su ulovljene lebdećim (plovućim) mrežama.
Osim toga, od 1. siječnja 2008. zabranjeno je držati na plovilu ili
upotrebljavati bilo kakve vrste lebdećih (plovućih) mreža u vodama
Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda
Međutim, unutar sadašnjega zakonodavnog
okvira Europske unije koji se odnosi na lebdeće (plovuće) mreže
postoje nedostaci s obzirom na to da se postojeće propise može jednostavno
zaobići. Nedostatak propisa Europske unije o svojstvima ribolovnog alata
(npr. najveća veličina oka mrežnog tega, najveća debljina konca
ribarskih mreža, pokazatelj rastegnutosti mreže itd.) i upotrebi ribolovnog
alata (npr. najveća udaljenost od obale, vrijeme namakanja, sezona
ribolova itd.) kao i mogućnost držanja na plovilu ostaloga ribolovnog
alata omogućilo je ribarima da nezakonito upotrebljavaju lebdeće
(plovuće) mreže za lov vrsta čiji je lov zabranjen ovim ribolovnim
alatom, a u takvim su slučajevima izjavljivali da su te vrste ulovljene,
primjerice, s pomoću drugog ribolovnog alata (npr. parangalima itd.).
Osim toga, unatoč tim odredbama o
lebdećim (plovućim) mrežama, u vodama EU-a i dalje postoje prijave
nezakonite upotrebe lebdećih (plovućih) mreža. Problem teške
nesukladnosti određenih država članica isto je tako bio predmet dviju
odluka Suda Europske unije protiv Francuske (C-556/07; C-479/07) i
Italije (C-249/08).
Kontrola i izvršenje propisa ne daju željene
rezultate jer priroda aktivnosti malog opsega omogućuje jednostavnu
prilagodbu i pronalaženje strategija za izbjegavanje kontrole. Male
lebdeće (plovuće) mreže i dalje su dopuštene, a mogućnosti
zaobilaženja zakona EU-a olakšavaju njihovu nezakonitu upotrebu. Zbog toga je
tijelima za provođenje kontrole izuzetno teško prikupiti čvrste
dokaze o nezakonitim aktivnostima i na kraju izvršavati propise.
S obzirom na prethodno navedeno, jasno je da su
važna pitanja zaštite okoliša i očuvanja povezana s upotrebom navedenoga
ribolovnog alata i dalje prisutna.
Da bi se to riješilo i da bi se postigla
usklađenost s međunarodnim obvezama EU-a o pravilnom uređivanju
ribolova lebdećim (plovućim) mrežama, predloženom se Uredbom, na
temelju predostrožnog pristupa, od 1. siječnja 2015. u svim vodama
EU-a propisuje potpuna zabrana ukrcavanja bilo kakve vrste lebdeće
(plovuće) mreže na plovilo ili njezine upotrebe. Njome se uvodi i
revidirana i sveobuhvatnija definicija tog ribolovnog alata da bi se
isključile sve mogućnosti zaobilaženja zakona.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
Procjena utjecaja provedena je uzimajući
u obzir podatke dobivene iz različitih izvora: javnog savjetovanja
internetom, dviju koordiniranih studija[3],
podataka država članica i primjedaba Upravljačke skupine za procjenu
utjecaja.
Procjenom utjecaja istražene su sljedeće
opcije politike: 1.) status quo; 2.) djelovanja u vezi s tehničkim
mjerama i/ili kontrolnim mjerama radi jačanja razine kontrole i ekološke
sukladnosti; 3.) odabrana zabrana ribolova lebdećim (plovućim)
mrežama utvrđena kao i dalje najštetnija u odnosu na strogo zaštićene
vrste i/ili nemogućnost izbjegavanja usputnog ulova nedopuštenih vrsta;
4.) potpuna zabrana ribolova lebdećim (plovućim) mrežama.
Međutim, nedostatak ili loše praćenje
država članice navedenih vrsta ribolova, radi kontrole i za znanstvene
potrebe, zajedno s ograničenim uzorkovanjem dviju studija, znatno su
otežali sveobuhvatno sagledavanje sadašnjih ribolovnih aktivnosti i njihova
stvarnog utjecaja na okoliš, stoga nije bilo moguće procijeniti utjecaje
različitih opcija politika temeljem analize pokazatelja.
Prednost je dana opciji br. 4. u odnosu
na opcije br. 1., 2. i 3., jer ona u najvećoj mjeri ispunjava kriterije
koji se odnose na važnost, djelotvornost, učinkovitost i usklađenost,
pritom osiguravajući najbolji rezultat u smislu utjecaja na okoliš i
manjega administrativnog opterećenja. Podržalo ju je više od 52 %
ispitanika koji su sudjelovali u javnom savjetovanju, uključujući
ribarska udruženja i nevladine organizacije. Zbog toga je opcija br. 4.
zadržana kao najprimjerenija, na temelju primjene načela predostrožnosti u
odnosu na ribolov uz koji se potencijalno veže velik rizik od slučajnog
ulova strogo zaštićenih vrsta uz slabo ili nikakvo praćenje država
članica.
Većina je utvrđenih slučajeva
ribolova lebdećim (plovućim) mrežama sezonska i aktivne flote koje
sudjeluju u njemu uključuju polivalentna plovila, njih ukupno 840
(isključujući Baltičko more), raširenih diljem širokog
područja. Većina ribara upotrebljava lebdeće (plovuće)
mreže za ribolovnu aktivnost samo nekoliko mjeseci u godini, a neki od njih i
manje od pola mjeseca u godini. Stoga se očekuje da potpuna zabrana
upotrebe lebdećih (plovućih) mreža neće za posljedicu imati
odgovarajuće smanjenje ribara koji će se i dalje služiti ostalim
ribolovnim alatom prema već postojećem odobrenju u obliku njihovih
povlastica za ribolov. Na temelju podataka prikupljenih u svrhu provođenja
procjene utjecaja ekonomska učinkovitost i važnost ribolovnog alata za
plovila i flote jako su promjenjivi, iako su ograničeni na nacionalnoj
razini. Za flote za koje su podaci dostupni, primjerica plovila Ujedinjene
Kraljevine, ukupna vrijednost malih lebdećih (plovućih) mreža, za
otprilike 250 plovila, čini 0,14 % ukupne vrijednosti iskrcaja
Ujedinjene Kraljevine tijekom 2011. U slučaju Italije, u kojoj je
uočen manji broj od oko 100 aktivnih plovila, gospodarska je važnost
lebdećih (plovućih) mreža na nacionalnoj razini niska (0,8 % u
vrijednosti i 1,3 % u težini iskrcaja), iako vrijednost iskrcaja varira u
rasponu od otprilike 20 % do 55 % (do 90 % u jednoj vrsti
ribolova) prometa koji ta plovila ostvaruju; međutim, prihod ostvaren
upotrebom lebdećih (plovućih) mreža jako je promjenjiv i varira od
1 % do 54 % prometa koji ostvaruju plovila, uz prosjek od 22 % u
odnosu na sve vrste talijanskog ribolova lebdećim (plovućim) mrežama.
Iako nije moguće isključiti mogućnost utjecaja zabrane na određena
plovila koja obavljaju takve vrste ribolova, sveukupni socijalno-ekonomski
utjecaj potpune zabrane smatra se beznačajnim na nacionalnoj i
podregionalnoj razini.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·
Sažetak predloženog djelovanja
Uvesti potpunu zabranu uzimanja na plovilo ili
upotrebe bilo kakve vrste lebdećih (plovućih) mreža od
1. siječnja 2015., u svim vodama EU-a i za sva plovila Europske
unije. Uvesti revidiranu i sveobuhvatniju definiciju lebdećih
(plovućih) mreža da bi se isključile sve mogućnosti zaobilaženja
zakona.
·
Pravna osnova
Članak 43. stavak 2. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije.
·
Načelo supsidijarnosti
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Europske unije.
·
Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je potreban i primjeren za provedbu
pristupa upravljanju ribarstvom utemeljenog na ekosustavu. Prijedlogom se ne
prelazi ono što je potrebno da bi se postigli zadani ciljevi u skladu s
člankom 5. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
·
Izbor instrumenta
Predloženi instrument: Uredba Europskog
parlamenta i Vijeća.
Ostali načini ne bi bili prikladni zbog
sljedećeg razloga: aktom se stavljaju izvan snage i izmjenjuju
postojeće uredbe koje moraju biti izmijenjene drugom uredbom.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Ova mjera ne uključuje dodatne rashode
Unije.
2014/0138 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o zabrani ribolova lebdećim
(plovućim) mrežama, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98,
(EZ) br. 812/2004, (EZ) br. 2187/2005 i (EZ) br. 1967/2006 i o
stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 894/97
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[4],
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Uredbom (EU)
br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[5] utvrđuje se okvir
upravljanja za očuvanje morskih bioloških resursa i upravljanje ribarstvom
koje je na njih usmjereno.
(2)       Održivo iskorištavanje
morskih bioloških resursa trebalo bi biti utemeljeno na predostrožnom pristupu
koji ne proizlazi samo iz načela predostrožnosti iz prvog podstavka
članka 191. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
nego i iz međunarodnih obveza Unije prema Sporazumu Ujedinjenih naroda o
ribljim stokovima[6],
a osobito njegovu članku 6., i najboljim dostupnim znanstvenim
dokazima.
(3)       Zajednička ribarstvena
politika trebala bi doprinijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju
svim komercijalno iskorištavanim vrstama, a posebno postizanju dobroga
ekološkog stanja do 2020., kako je navedeno u članku 1.
stavku 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[7].
(4)       Nastavno na pitanja o
utjecaju velikih lebdećih (plovućih) mreža dužine veće od
2,5 km na okoliš, koje su prouzročile znatan postotak slučajne
smrtnosti zaštićenih vrsta, u okviru nekoliko rezolucija Opće
skupštine Ujedinjenih naroda (UNGA), 44/225 od 22. prosinca 1989., 45/197
od 21. prosinca 1990. i 46/215 od 20. prosinca 1991.[8], pozvano je na
moratorij navedenoga ribolovnog alata.
(5)       Prema tome, Uredbom
Vijeća (EZ) br. 894/97[9]
utvrđuje se okvir upravljanja za očuvanje ribolovnih resursa s
pomoću tehničkih mjera u obliku općeg ograničenja ukupne
dužine lebdećih (plovućih) mreža na najviše 2,5 km, kao i
zabrana upotrebe ili držanja na plovilu lebdećih (plovućih) mreža
namijenjenih za lov određenih vrsta.
(6)       Osim toga, Uredbom
Vijeća (EZ) br. 2187/2005 [10]
od 1. siječnja 2008. zabranjena je upotreba ili držanje na plovilu
lebdećih (plovućih) mreža od u vodama Baltičkog mora, Malog i
Velikog Belta i Øresunda.
(7)       Ciljevi očuvanja, koji
se odnose na slučajnu smrtnost zaštićenih vrsta, zadanih prethodno
navedenim propisima Unije o lebdećim (plovućim) mrežama i dalje su
važeći te bi ih trebalo ojačati.
(8)       Definiciju lebdećih
(plovućih) mreža trebalo bi poboljšati radi jasnoće i osiguranja
jednolikog razumijevanja i provedbe propisa o lebdećim (plovućim)
mrežama od država članica.
(9)       Štoviše, potrebno je
proširiti područje primjene ove definicije kako bi se njome obuhvatile sve
novoutvrđene vrste lebdećih (plovućih) mreža za ribolov, osim
lebdećih (plovućih) jednostrukih mreža stajaćica razvijenih u
određenim vrstama ribolova. Posebno je važno ovom definicijom obuhvatiti
ribolovni alat koji se, za razliku od lebdećih (plovućih)
jednostrukih mreža stajaćica, sastoji od dvaju ili više komada mrežnog
tega koji zajedno vise paralelno na zajedničkoj plutnji a kojim se ribolov
obavlja blizu površine vode na jednak način kao s pomoću
lebdećih (plovućih) jednostrukih mreža stajaćica i koji ima
sličan utjecaj na morske resurse, stoga bi ga trebalo dosljedno
regulirati.
(10)     Unutar sadašnjega zakonodavnog
okvira Unije koji se odnosi na lebdeće (plovuće) mreže uočeni su
nedostaci i mogućnosti zaobilaženja zakona jer se postojeće propise
može jednostavno zaobići te su oni neučinkoviti u smislu rješavanja
pitanja očuvanja povezanih s ovom vrstom ribolovnog alata.
(11)     Ribolov lebdećim
(plovućim) mrežama obavlja neutvrđen broj malih višenamjenskih
ribarskih plovila, a većina njih obavlja ribolovne aktivnosti bez ikakva
redovnoga znanstvenog i kontrolnog praćenja. Zbog malog opsega takvih
ribolovnih aktivnosti, što omogućuje jednostavnije izbjegavanje
praćenja, kontrola i izvršavanja propisa ne daju željene rezultate u
smislu očuvanja morskih resursa, posebno u odnosu na određene
zaštićene vrste.
(12)     Nezakonite se aktivnosti
ribolova lebdećim (plovućim) mrežama koje obavljaju ribarska plovila
Unije, posebno u pogledu vrsta iz Priloga VIII. Uredbi (EZ)
br. 847/97, i dalje prijavljuju i izazivaju kritike u vezi s
usklađenošću Unije s primjenjivim međunarodnim obvezama s time u
vezi.
(13)     Štoviše, ribolov lebdećim
(plovućim) mrežama koji se obavlja blizu ili na samoj površini vode i
dalje izaziva veliku zabrinutost u vezi sa slučajnim uzimanjem životinja
koje udišu zrak poput morskih sisavaca, morskih kornjača i morskih ptica,
koje su uglavnom razvrstane u kategoriju strogo zaštićenih vrsta u skladu
sa zakonodavstvom Unije.
(14)     Osim toga, sustavi
praćenja i izvješćivanja utvrđeni u okviru Direktive 92/43/EEZ
(Direktiva o staništima)[11]
pokazali su se neučinkovitima za identifikaciju i vođenje zapisa o
antropogenim uzrocima smrti strogo zaštićenih vrsta zbog ribolovnih
aktivnosti.
(15)     U okviru pristupa upravljanju
ribarstvom utemeljenog na ekosustavu zahtijeva se da negativni utjecaji
ribolovnih aktivnosti na morske ekosustave budu smanjeni na najmanju
moguću mjeru te da se neželjeni ulov izbjegava i smanjuje koliko god je to
moguće.
(16)     U pogledu prethodno navedenih
razloga i da bi se pravilno riješilo pitanje očuvanja koje se i dalje
postavlja u vezi s ovom vrstom ribolovnog alata, kao i da bi se na djelotvoran
i učinkovit način ostvarili ciljevi povezani s okolišem i
izvršavanjem, pritom uzimajući u obzir najmanje društveno-gospodarske
utjecaje, potrebno je uvesti potpunu zabranu uzimanja na plovilo ili upotrebe
svih vrsta lebdećih (plovućih) mreža u svim vodama Unije i za sva
plovila Unije, bilo da obavljaju aktivnosti u vodama Unije ili izvan njih, kao
i za sva plovila koja nisu iz Unije a nalaze se u vodama Unije.
(17)     Radi jasnoće
zakonodavstva Unije potrebno je izbrisati i sve ostale odredbe povezane s
lebdećim (plovućim) mrežama izmjenom Uredbe Vijeća (EZ)
br. 850/98[12],
Uredbe (EZ) br. 812/2004, Uredbe (EZ) br. 2187/2005 i Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1967/2006[13],
i stavljanjem izvan snage Uredbe (EZ) br. 894/97.
(18)     Plovilima koja obavljaju
ribolov malim lebdećim (plovućim) mrežama možda će trebati
određeno vrijeme za prilagodbu novoj situaciji te im je potrebno razdoblje
postupnog ukidanja. Ova bi Uredba stoga trebala stupiti na snagu
1. siječnja 2015.
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Područje
primjene
Ova se Uredba primjenjuje na sve ribolovne
aktivnosti unutar područja primjene zajedničke ribarstvene politike
iz članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
Članak 2.
Definicija
1.           Za potrebe ove Uredbe
primjenjuju se definicije utvrđene člankom 4. stavkom 1.
Uredbe (EU) br. 1380/2013.
2.           Osim toga, „lebdeća
(plovuća) mreža” znači mreža koja se sastoji od dvaju ili više komada
mrežnog tega koji zajedno vise paralelno na zajedničkoj plutnji koju na
površini vode ili na određenoj udaljenosti ispod nje drže plovci i koja
plovi zajedno sa strujom, bilo samostalno ili zajedno s plovilom na koji bi
mogla biti pričvršćena. Može biti opremljena uređajima čija
je namjena stabilizirati mrežu ili ograničiti njezino plutanje poput
plutajućeg sidra ili sidra na dnu pričvršćenog na samo jedan
kraj mreže.
Članak 3.
Zabrana
lebdećih (plovućih) mreža
Zabranjuje se:
(a)     loviti sve morske biološke resurse
lebdećim (plovućim) mrežama; i
(b)     držati na ribarskim plovilima sve vrste
lebdećih (plovućih) mreža.
Članak 4.
Izmjene
povezanih uredbi
1.           U članku 20. Uredbe
(EZ) br. 850/98 briše se stavak 3.
2.           Uredba (EZ) br. 812/2004
mijenja se kako slijedi:
(a)     briše se članak 1.a;
(b)     u Prilogu I. brišu se točke A
(b) i E (b);
(c)     u Prilogu III. briše se točka
D.
3.           Brišu se članak 2.
točka (o), članak 9. i članak 10. Uredbe (EZ)
br. 2187/2005.
4.           U Prilogu II. (a) Uredbi
(EZ) br. 1967/2006 brišu se riječi „i plutajućih mreža”.
Članak 5.
Stavljanje
izvan snage
Uredba (EZ) br. 894/97 stavlja se izvan
snage.
Članak 6.
Stupanje
na snagu
Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja
2015.
Ova je
Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               Rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda:
44/225 od 22. prosinca 1989.; 45/197 od 21. prosinca 1990.; 46/215 od
20. prosinca 1991.
[2]               Velike lebdeće (plovuće) mreže definirane su
kao mreže dužine veće od 2,5 km u skladu s Konvencijom o zabrani
ribolova dugim lebdećim (plovućim) mrežama u Južnom Pacifiku
(Konvencija iz Wellingtona) ; Wellington, 24. studenoga 1989., koja je
stupila na snagu 17. svibnja 1991. http://www.mfe.govt.nz/laws/meas/wellington.html;
 http://www.jus.uio.no/english/
services/library/treaties/08/8-02/large-driftnets.xml.
[3]               - MAREA-Poseban ugovor br. 8 (SI2.646130).
„Identifikacija i karakterizacija ribolova malim lebdećim (plovućim)
mrežama na Sredozemlju (DriftMed)”
                - Poseban ugovor
br. 5 (SI2.650655). „Studija u svrhu potpore reviziji sustava EU-a o
ribolovu malim lebdećim (plovućim) mrežama”
[4]               SL C […], […], str. […].
[5]               Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj
politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br.
1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ)
br. 639/2004 i Odluke Vijeća (EZ) br. 2004/585
(SL L 354, 28.12.2013.)., str. 22.
[6]               SL L 189, 3.7.1998., str. 16.
[7]               Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u
području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj
strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).
[8]               Rezolucije Opće skupštine Ujedinjenih naroda
A/RES/44/225 od 22. prosinca 1989. o ribolovu pelagijskih vrsta velikim
lebdećim (plovućim) mrežama i njegovu utjecaju na žive morske resurse
svjetskih oceana i mora, str. 147. Rezolucija Opće skupštine
Ujedinjenih naroda A/RES/45/197 od 21. prosinca 1990. o ribolovu
pelagijskih vrsta velikim lebdećim (plovućim) mrežama i njegovu
utjecaju na žive morske resurse svjetskih oceana i mora, str. 123.
Rezolucija Opće skupštine Ujedinjenih naroda A/RES/46/215 od
20. prosinca 1991. o ribolovu pelagijskih vrsta velikim lebdećim
(plovućim) mrežama i njegovu utjecaju na žive morske resurse svjetskih
oceana i mora, str. 147.
[9]               Uredba Vijeća (EZ) br. 874/94 od
29. travnja 1997. o utvrđivanju određenih tehničkih mjera
za očuvanje ribolovnih resursa (SL L 132, 23.5.1997.,
str. 1.) kako je izmijenjena Uredbom (EZ) br. 1239/98.
[10]             Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od
21. prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih
resursa u vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda
(SL L 349, 31.12.2005., str. 1.).
[11]             DIREKTIVA VIJEĆA 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992.
o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206,
22.7.1992., str. 7.)
[12]             Uredba Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka
1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu
nedoraslih morskih organizama (SL L 125, 27.4.1998., str. 1.).
[13]             Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od
21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje
ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 409, 30.12.2006.,
str. 11.);