               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.1.2014.
            COM(2014) 40 final
            2014/0017(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira
            (Tekst značajan za EGP)
            {SWD(2014) 30 final}{SWD(2014) 31 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Godine 2008. svjetska financijska kriza otkrila je važne regulatorne manjkavosti, neučinkovit nadzor, netransparentna tržišta i previše složene proizvode u financijskom sustavu. EU je donio niz mjera kako bi bankarski sustav bio čvršći i stabilniji, uključujući strože kapitalne zahtjeve, pravila o poboljšanom upravljanju i nadzoru te mehanizam rješavanja. U tom je kontekstu odlučujući i napredak u uspostavljanju bankarske unije.

               Prijedlog strukturnih reformi bankarskog sektora EU-a koji je predstavljen u paketu s ovim prijedlogom zadnji je dio novog regulatornog okvira kojim se osigurava da čak i najveće banke EU-a budu manje složene i da se mogu učinkovito riješiti s minimalnim posljedicama za porezne obveznike.

               Međutim, kriza je naglasila potrebu za poboljšanjem transparentnosti i nadzora ne samo u tradicionalnom bankarskom sektoru, već i u područjima nebankarskih kreditnih aktivnosti poznatima kao „usporedni bankarski sustav”
                  1
               . U praksi, subjekti i aktivnosti usporednog bankarskog sustava prikupljaju sredstva s obilježjima depozita, vrše promjene dospijeća ili likvidnosti, omogućuju prijenos kreditnog rizika ili koriste izravne ili neizravne financijske poluge. Na kraju 2012. imovina svjetskog usporednog bankarstva iznosila je 53 bilijuna EUR
                  2
                što čini otprilike polovinu reguliranog bankarskog sustava i uglavnom je koncentrirana u Europi (oko 23 bilijuna EUR) i u Sjedinjenim Američkim Državama (oko 19,3 bilijuna EUR).

               U pogledu tih pitanja djeluje se međunarodno i koordinirano putem G20 i Odbora za financijsku stabilnost (FSB) koji su započeli sa sveobuhvatnim radom na utvrđivanju ključnih rizika usporednog bankarskog sustava
                  3
               . Glavni je cilj, kao što je nekoliko puta iznova potvrdila skupina G20, ukloniti sive zone u financijskom sektoru, koje potencijalno mogu utjecati na sistemski rizik ili samo biti posljedica regulatorne arbitraže, te proširiti propise i nadzor na sve sistemski važne financijske institucije, instrumente i tržišta. U tom kontekstu FSB je u kolovozu 2013. donio okvir politika koji se sastoji od jedanaest preporuka za rješavanje rizika usporednog bankarstva pri pozajmljivanju vrijednosnih papira i repo poslovima. Te su preporuke nakon toga u rujnu 2013. prihvatili čelnici skupine G20. Okvirom se obuhvaća transparentnost transakcija pozajmljivanja vrijednosnih papira i repo transakcija između financijskih institucija i nadležnih tijela te između upravitelja fondova i krajnjih ulagatelja, minimalne standarde za ponovno ulaganje gotovinskih kolaterala i ponovni zalog imovine klijenta, minimalne regulatorne standarde za vrednovanje kolaterala te upravljanje i ocjenjivanje uvođenja središnjih drugih ugovornih strana na međudilerska tržišta repo poslova. Ova je Uredba usmjerena na povećanje transparentnosti transakcija pozajmljivanja vrijednosnih papira i repo transakcija. Transparentnost je važna kako bi se osiguralo da nadležna tijela i svi uključeni tržišni akteri mogu dobiti uvid u funkcioniranje tržišta te veličinu i prirodu svih potencijalnih rizika. U tom kontekstu transparentnost je od temeljnog značaja s obzirom da osigurava informacije potrebne za razvoj djelotvornih i učinkovitih instrumenata politike kojima se sprečavaju sistemski rizici.

               U listopadu 2012. u izvješću Liikanen
                  4
                zaključuje se da postojeće i tekuće regulatorne reforme ne rješavaju sve temeljne probleme u bankarskom sektoru EU-a te daje niz preporuka. Daljnjom razradom tih preporuka u Uredbi o strukturnoj bankarskoj reformi koja se donosi u isto vrijeme kao i ovaj prijedlog, određeni poslovi trgovanja banaka će se zabraniti te podvrgnuti strukturnim ograničenjima. Međutim, kako je navedeno u Zelenoj knjizi o usporednom bankarskom sustavu koju je donijela Komisija 19. ožujka 2012. jačanje bankarske regulative moglo bi izazvati bijeg znatnog dijela bankarskih poslova izvan granica tradicionalnog bankarstva u usporedni bankarski sustav. To bi rezultiralo povećanjem netransparentnosti financijskog sustava i manjim mogućnostima kontrole od strane nadzornih tijela. Time bi se čvrste veze koje već danas postoje između reguliranog bankarskog sektora i sektora usporednog bankarstva učvrstile još više. Takvom bi se regulatornom arbitražom u velikoj mjeri doveo u pitanje utjecaj svjetskog i europskog nastojanja da se provede reforma financijskog sektora i stvorio znatan rizik za financijsku stabilnost. Zbog toga zakonodavni prijedlog strukturne reforme treba popratiti obvezujućim zahtjevima za transparentnost i izvješćivanje za transakcije financiranja vrijednosnih papira. Stoga se ova dva skupa regulatornih mjera nadopunjuju i uzajamno jačaju.

               Suočene s tim novim zakonodavnim kretanjima u bankarskom sektoru, uključujući strukturne mjere, banke bi mogle prenijeti dio svog poslovanja u manje regulirana područja kao što je usporedni bankarski sustav. Kako bi se mogla dobro pratiti tržišna kretanja u pogledu subjekata čije se poslovanje smatra usporednim bankarstvom, osobito u području transakcija financiranja vrijednosnih papira, potrebno je provesti zahtjeve transparentnosti koji bi nadzornim i regulatornim tijelima pomogli pri utvrđivanju slabih točaka te potencijalnih daljnjih koraka za rješavanje utvrđenih problema.

               Kako bi se osiguralo da se pozitivan učinak postignut jačanjem otpornosti određenih aktera i tržišta ne umanji prebacivanjem financijskih rizika u manje regulirane sektore, nužno je povećati transparentnost i dostupnost podataka u poslovanju usporednog bankarstva. Kako je naglašeno u Komunikaciji Komisije o usporednom bankarskom sustavu i u Rezoluciji Europskog parlamenta o usporednom bankarskom sustavu iz studenoga 2012.
                  5
               , ključno je postići povećanje transparentnosti i dostupnosti podataka, osobito za česte poslove sektora usporednog bankarstva, kao što su ugovori o povratnoj kupnji vrijednosnih papira i pozajmljivanje vrijednosnih papira, često nazivani i transakcije financiranja vrijednosnih papira
                  6
               . U tom pogledu rad FSB-a daje određeni uvid u potrebnu razinu transparentnosti. Nadalje, transparentnost je posebno važna za promatranje rizika koji mogu nastati zbog međusobne povezanosti reguliranog financijskog sektora i sektora usporednog bankarstva, prekomjerne financijske poluge i procikličkog ponašanja.  Takav pristup u potpunosti je u skladu s preporukama FSB-a o usporednom bankarskom sustavu iz 2013.
                  7
                prihvaćenima na sastanku na vrhu skupine G20 u Sankt Peterburgu za smanjenje rizika i procikličkog djelovanja povezanih s transakcijama financiranja vrijednosnih papira i rehipotekiranja, a koji bi mogli i pogoršati teškoće s financiranjem u trenucima tržišnog stresa.

               Transakcije financiranja vrijednosnih papira, ostale istovjetne strukture financiranja i rehipotekiranje imaju ključnu ulogu u svjetskom financijskom sustavu. Transakcije financiranja vrijednosnih papira su sve transakcije u kojima se imovina koja pripada drugoj ugovornoj strani koristi za generiranje sredstava za financiranje. U praksi, uglavnom se odnose na pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani ili od druge ugovorne strane, repo transakcije ili obrnute repo transakcije te transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-buy back). Sve te transakcije imaju sličan, čak i identičan gospodarski učinak. Te tehnike koriste gotovo svi akteri u financijskom sustavu, bilo da su to banke, trgovci vrijednosnim papirima, osiguravajuća društva, mirovinski fondovi ili investicijski fondovi. Njima se povećava likvidnost tržišta, olakšava financiranje sudionika na tržištu, pomaže formiranju cijena imovine kojom se trguje i omogućuje poslove monetarnog financiranja središnjih banaka. Međutim, mogu dovesti i do kreiranja kredita s pomoću promjene dospijeća i likvidnosti i omogućiti sudionicima na tržištu stvaranje velike međusobne izloženosti. Rehipotekiranjem kolaterala za potporu višestrukim poslovima, osobito transakcijama financiranja vrijednosnih papira, omogućuje se povećana likvidnost te stvaranje skrivenih financijskih poluga i međusobna povezanost u sustavu.

               Kada se izgubilo povjerenje u vrijednost imovine, sigurnost drugih ugovornih strana i zaštitu ulagatelja, došlo je do bijega s veleprodajnog tržišta što je dovelo do iznenadnog smanjenja financijske poluge i/ili javnih sigurnosnih mreža (instrumenti središnje banke itd.). U tom kontekstu povjerenje i likvidnost financiranja su nestali pa čak ni najveće i najjače banke nisu imale pristup kratkoročnom ili dugoročnom financiranju.  Te transakcije pridonose povećanju financijske poluge te jačaju procikličku narav financijskog sustava, koji tada postaje podložan bijegu novca iz banaka i iznenadnom smanjenju financijske poluge. Iako te tehnike mogu imati znatan utjecaj na uspješnost investicijskih fondova, trenutačno ulagatelji nemaju odgovarajući uvid u njih. Za razliku od ostalih financijskih institucija, upravitelji investicijskih fondova upotrebljavaju novac ulagatelja kada se bave transakcijama financiranja vrijednosnih papira. Bez potpunih i točnih informacija o korištenju transakcija financiranja vrijednosnih papira i potencijalnim sukobima interesa do kojih može doći, ulagatelji ne mogu  donositi informirane odluke.  Stoga je bitno smanjiti nedostatak transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, drugih istovrijednih struktura financiranja i rehipotekiranja.

               U tom kontekstu, cilj je ove Uredbe stvaranje sigurnijeg i transparentnijeg financijskog sustava i njome se uvode mjere za poboljšanje transparentnosti u tri glavna područja, a to su: (1) praćenje nastajanja sistemskih rizika povezanih s transakcijama financiranja vrijednosnih papira u financijskom sustavu; (2) objavljivanje informacija o takvim transakcijama ulagateljima čija se imovina upotrebljava u tim ili istovjetnim transakcijama; i (3) ugovorna transparentnost aktivnosti rehipotekiranja. U praksi će se predloženim mjerama obuhvatiti  1. i 2. preporuka FSB-a kojima se od nadležnih tijela traži prikupljanje dodatnih podataka o korištenju transakcija financiranja vrijednosnih papira; 5. preporuka kojom se od upravitelja fondova traži transparentnost prema njihovim ulagateljima i 7. preporuka kojom se posebno od financijskih posrednika traži da svoje klijente u dovoljnoj mjeri informiraju  u pogledu ponovnog ulaganja imovine. Preporukama se stoga obuhvaćaju svi aspekti transparentnosti povezani s transakcijama financiranja vrijednosnih papira. U tu svrhu ovom se Uredom dopunjuje predložena Uredba o strukturnoj reformi banaka.

               2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA

               Komisija je 19. ožujka 2012. uz svoju Zelenu knjigu pokrenula javno savjetovanje o usporednom bankarskom sustavu. Dionici su dali širok i znatan doprinos. Općenito, inicijativa Komisije u ovom području dobila je podršku i sve je veći konsenzus da je potreban stroži regulatorni okvir za usporedni bankarski sustav.  U izvješću Europskog parlamenta o usporednom bankarstvu na vlastitu inicijativu naglašava se važnost odgovarajućih mjera u ovom području. Nadalje, u studenome 2012. pri izradi međunarodnih preporuka o usporednom bankarstvu, FSB je proveo javno savjetovanje o relevantnim problemima tržišta za transakcije financiranja vrijednosnih papira i među ostalim, o nedostatku transparentnosti. U okviru tog savjetovanja pružena je široka podrška većoj transparentnosti na tržištima pozajmljivanja vrijednosnih papira i repo poslova, dok su mnogi sudionici predlagali da se uzmu u obzir postojeći zahtjevi za izvješćivanje i ostali raspoloživi podaci o tržištu. Mnogi su se dionici složili da su trgovinski repozitoriji vjerojatno najučinkovitiji način prikupljanja sveobuhvatnih podataka o tržištu pozajmljivanja vrijednosnih papira i repo poslova.

               Godine 2012. provedeno je preciznije usmjereno javno savjetovanje o različitim pitanjima UCITS-a (subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire) i dionike se posebno pitalo o potrebi za povećanjem zahtjeva za transparentnost investicijskih fondova. Komisija je dobila mnoštvo informacija o trenutačnim standardima transparentnosti u sektoru upravljanja imovinom te stajališta o mogućim načinima poboljšanja transparentnosti za ulagatelje.

               Inicijativa odražava i rasprave sa svim glavnim dionicima, uključujući regulatore vrijednosnih papira i banaka, ESB i sve vrste sudionika na tržištu. Njome se razmatraju i stajališta iznesena u okviru javnog savjetovanja o usporednom bankarstvu 2012. Tražila su se i stajališta država članica.

               U ožujku 2013. uspostavljena je Koordinacijska skupina za strukturne reforme banaka sastavljena od različitih službi s predstavnicima glavnih uprava COMP, ECFIN, EMPL, ENTR, JUST, MARKT, SG, SJ, TAXUD i ZIS-a. Koordinacijska skupina za ocjenu utjecaja sastala se u ožujku 2013., travnju 2013. i rujnu 2013. te je podržala rad na ocjeni utjecaja. O nacrtu ocjene utjecaja raspravljalo se 16. listopada 2013. s Odborom za ocjenu utjecaja Komisije. Nakon negativnog mišljenja u prosincu 2013. podnesena je revidirana ocjena utjecaja.

               Ocjenom utjecaja utvrđuju se tri glavna problema povezana s transakcijama financiranja vrijednosnih papira: činjenica da regulatori ne mogu učinkovito pratiti korištenje transakcija financiranja vrijednosnih papira, da postoji rizik da se transakcije financiranja vrijednosnih papira koriste na štetu ulagatelja fonda i da se rehipotekiranjem premještaju pravni i gospodarski rizici na tržištu. Korijen svih tih problema su temeljna pitanja koja je također utvrdio FSB, naime nedostatak sveobuhvatnih (redovitih i detaljnih) podataka o transakcijama financiranja vrijednosnih papira i rizik da transakcije financiranja vrijednosnih papira dovode do sukoba interesa između upravitelja fonda i ulagatelja fonda.

               Kako bi se riješili utvrđeni problemi, u ocjeni utjecaja zaključuje se da je potrebna kombinacija raznih mjera uključujući izvješćivanje trgovinskim repozitorijima o transakcijama financiranja vrijednosnih papira, informiranje ulagatelja fonda o  transakcijama financiranja vrijednosnih papira i potrebu za prethodnom suglasnošću za rehipotekiranje financijskih instrumenata i da se ti financijski instrumenti prenesu na račun otvoren na ime druge ugovorne strane primateljice prije nego što se izvrši rehipotekiranje. Time će se osigurati da se korištenje transakcija financiranja vrijednosnih papira u okviru aktivnosti usporednog bankarstva pravilno nadzire i regulira. Korištenje transakcija financiranja vrijednosnih papira kao takvo neće se zabraniti niti ograničiti posebnim ograničenjima, već će biti transparentnije. Ne očekuje se da će zadržane opcije kao takve imati strukturni utjecaj na tržište transakcija financiranja vrijednosnih papira. Zadržanim opcijama će se drugim ugovornim stranama povećati troškovi izvješćivanja, ali to će se povećanje kompenzirati prednostima koje nosi veća transparentnost za nadležna tijela, klijente, ulagatelje i društvo u cjelini.

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               3.1.Pravna osnova

               Pravnu osnovu prijedloga čini članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se dopušta donošenje mjera za usklađivanje nacionalnih odredaba u cilju uspostave i funkcioniranja unutarnjeg tržišta.

               Preporuke FSB-a i kretanja predviđena nakon strukturne reforme bankarskog sektora Unije vjerojatno će privući pozornost regulatornih tijela država članica čiji je cilj rješavanje potrebe za povećanjem transparentnosti aktivnosti koje bi se mogle preseliti iz reguliranih bankarskih skupina u usporedni bankarski sustav u kojem nadzorna tijela imaju manje mogućnosti za kontrolu. Stoga su potrebna jedinstvena pravila o transparentnosti kako bi se povećala financijska stabilnost, zaštitili ulagatelji, poboljšalo prekogranično pružanje usluga i spriječila regulatorna arbitraža te spriječilo da različite nacionalne mjere budu prepreke nesmetanom funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

               3.2.Supsidijarnost

               Prema načelu supsidijarnosti iz članka 5. UFEU-a EU bi, u područjima koja nisu u njegovoj isključivoj nadležnosti, trebao djelovati samo ako i u mjeri u kojoj države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve predloženog djelovanja, već se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja na bolji način mogu ostvariti na razini EU-a.

               Cilj je ovog prijedloga osigurati transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranja i drugih struktura financiranja.  Zbog povezanosti aktivnosti usporednog bankarstva na unutarnjem tržištu i njihovog sistemskog karaktera potrebno je usklađeno djelovanje Unije.

               Većina transakcija financiranja vrijednosnih papira i aktivnosti rehipotekiranja izvršava se prekogranično između subjekata koji najčešće nemaju sjedište u istom području nadležnosti te uključuju imovinu i valute izdane u različitim područjima nadležnosti. Kako bi se obuhvatio širok spektar transakcija te regulatornim tijelima na nacionalnoj razini i razini Unije omogućio sveobuhvatni pregled tržišta transakcija financiranja vrijednosnih papira u cijelom EU-u, mora se djelovati barem na razini Unije. Učinkovitost mjera koje bi pojedinačne države članice provele samostalno i neusklađeno bi vjerojatno bila mala jer bi se takvim mjerama mogao obuhvatiti samo dio tržišta. Nadalje, s obzirom na sistemski utjecaj problema, neusklađeno djelovanje moglo bi se čak pokazati kontraproduktivnim zbog rizika od rascjepkanosti i nedosljednosti podataka. Samo objedinjeni podaci na razini Unije mogu dati makroekonomsku sliku potrebnu za nadzor korištenja transakcija financiranja vrijednosnih papira.

               Što se tiče investicijskih fondova, sektor europskih investicijskih fondova ima važnu prekograničnu dimenziju. Udio prekogranične imovine sektora europskih investicijskih fondova u cijelosti (imovina UCITS-a i fondova koji nisu UCITS pod upravljanjem) više se nego udvostručio tijekom posljednjeg desetljeća. Od 2012. otprilike jedan od dva ulagatelja kupuje fond koji nema sjedište u državi u kojoj je on rezident. Stoga je važno da se standardi zaštite ulagatelja primjenjuju jednako u cijelom EU-u kako bi se osiguralo da svi europski ulagatelji imaju potrebnu transparentnost u pogledu korištenja transakcija financiranja vrijednosnih papira.

               3.3.Proporcionalnost

               Na temelju načela proporcionalnosti iz članaka 5. UFEU-a, sadržaj i oblik djelovanja EU-a ne bi trebao prijeći ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora.

               Suzdržavajući se od reguliranja osim od uvođenja transparentnosti transakcija vrijednosnih papira, rehipotekiranja i drugih struktura financiranja, prijedlog se ograničava na mjere potrebne za učinkovito uklanjanje rizika povezanih sa subjektima usporednog bankarskog sustava.

               Uredbom se poštuju temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

               3.4.Detaljno objašnjenje prijedloga

               Predložena Uredba sadržava mjere za izvješćivanje trgovinskim repozitorijima o transakcijama financiranja vrijednosnih papira (poglavlje II. i III.), zahtjeve za izvješćivanje za fondove (poglavlje IV.) te zahtjeve za druge ugovorne strane koje sudjeluju u rehipotekiranju (poglavlje V.). Preostala poglavlja, odnosno područje primjene i definicije (poglavlje I.), nadzor i nadležna tijela (poglavlje VI.), odnosi s trećim zemljama (poglavlje VII.), administrativne sankcije i mjere (poglavlje VIII.) te preispitivanje i završne odredbe (poglavlja IX. i X.) primjenjuju se na sve navedene dijelove.

               U ovom odjeljku ukratko su izloženi glavni dijelovi ove uredbe.

               3.4.1.Područje primjene prijedloga (poglavlje I.)

               Cilj je ove Uredbe jačanje financijske stabilnosti u EU-u povećanjem  transparentnosti određenih tržišnih aktivnosti kao što su transakcije financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranje i druge strukture financiranja koje imaju istovrijedni gospodarski učinak kao i transakcije financiranja vrijednosnih papira. Uredba se primjenjuje na sve druge ugovorne strane na tržištu transakcija financiranja vrijednosnih papira, investicijske fondove kako je definirano direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU i svaku ugovornu stranu koja sudjeluje u rehipotekiranju. Predloženom Uredbom obuhvaćaju se svi financijski instrumenti predviđeni kao kolateral kako je navedeno u Priloga I.  odjeljku C Direktive 2004/39/EZ (Direktiva o tržištima financijskih instrumenata).

               3.4.2.Transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira, uključujući registraciju i nadzor trgovinskih repozitorija (poglavlja II. i III.)

               Ovom Uredbom stvara se okvir Unije na temelju kojeg će financijske ili nefinancijske druge ugovorne strane u transakcijama financiranja vrijednosnih papira na učinkovit način trgovinskim repozitorijima dostavljati podatke o transakcijama. Te će se informacije čuvati na središnjem mjestu te će im mjerodavna nadležna tijela kao što su ESMA, ESRB i ESSB moći jednostavno i izravno pristupiti za potrebe utvrđivanja i praćenja rizika za financijsku stabilnost prisutnih u aktivnostima usporednog bankarstva reguliranih i nereguliranih subjekata. Ove su odredbe u skladu s preporukama FSB-a u kojima se navodi da bi područja nadležnosti trebala odlučiti o najprikladnijem načinu prikupljanja podataka i zasnivati se na postojećim postupcima prikupljanja podataka i tržišnim infrastrukturama, ako je primjereno.  Osim toga, FSB navodi da će trgovinski repozitoriji vjerojatno biti učinkovit način prikupljanja takvih podataka.

               Tim izvješćivanjem trebali bi se smanjiti predmetni operativni troškovi za sudionike na tržištu, u mjeri u kojoj je to moguće, i stoga bi se trebalo zasnivati na postojećim infrastrukturama i postupcima. Kada izrađuje regulatorne tehničke standarde predviđene ovom Uredbom ili predlaže njihovo preispitivanje, ESMA bi trebala razmotriti postojeće standarde utvrđene Uredbom 648/2012/EZ kojima se reguliraju trgovinski repozitoriji za ugovore o izvedenicama te njihov razvoj u budućnosti.

               3.4.3.Transparentnost prema ulagatelju (poglavlje IV.)

               Nove odredbe o transparentnosti korištenja transakcija financiranja vrijednosnih papira i pravila o drugim strukturama financiranja utvrđena ovom Uredbom usko su povezana s direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU jer one čine pravni okvir kojim se uređuje uspostavljanje, upravljanje i stavljanje na tržište subjekata za zajedničko ulaganje. Kako bi ulagatelji bili svjesni rizika povezanih s korištenjem transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja, upravitelji fondova trebali bi uključiti detaljne informacije o svakoj primjeni tih tehnika u redovito izvješćivanje. Postojeća periodična izvješća koja moraju sastavljati društva za upravljanje UCITS fondovima ili UCTIS investicijska društva i upravitelji AIF-ima dopunit će se ovim dodatnim informacijama o korištenju transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja. Tim novim pravilima o transparentnosti dopunjuju se odredbe direktiva 2009/65/EZ i 2011/61/EU o UAIF-ima. Ta nova jedinstvena pravila o transparentnosti korištenja transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja trebala bi se primjenjivati uz ona utvrđena direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU. Te odredbe u skladu su s preporukama FSB-a u kojima se navodi da bi nadležna tijela trebala preispitati zahtjeve za upravitelje fondova u pogledu izvješćivanja krajnjih ulagatelja u odnosu na prijedlog FSB-a i razmotriti treba li riješiti bilo kakve nedostatke.

               3.4.4.Transparentnost rehipotekiranja (poglavlje V.)

               Kako bi se povećala ugovorna i operativna transparentnost, potrebno je za druge ugovorne strane u rehipotekiranju uvesti zahtjeve za minimalnim informacijama. Stoga bi se svako rehipotekiranje trebalo provoditi samo ako je druga ugovorna strana u ugovornom odnosu koja daje kolateral izričito upoznata s povezanim rizicima i uz prethodnu suglasnost te bi se trebalo na odgovarajući način održavati u računima vrijednosnih papira. Drugoj ugovornoj strani koja prima financijske instrumente kao kolateral dopustit će rehipotekiranje samo uz izričitu suglasnost ugovorne strane koja daje kolateral i tek nakon što ih je prenijela na vlastiti račun.  Ovaj zahtjev potrebno je tumačiti uz Direktivu 2002/47/EZ i Direktivu 2004/39/EZ. U preporukama FSB-a navodi se da bi nadležna tijela trebala osigurati da se reguliranjem imovine klijenta osigura dovoljno informiranje klijenata o rehipotekiranju kako bi bili upoznati s rizicima. Ova je Uredba u skladu s tom Preporukom.

               3.4.5.Nadzor i nadležna tijela (poglavlje VI.)

               Predloženom Uredbom definiraju se pravila za određivanje nadležnih tijela za različite potrebe, uključujući odobrenje, registraciju, nadzor i provođenje mjera koje se odnose na izvješćivanje trgovinskim repozitorijima o transakcijama financiranja vrijednosnih papira i obavljanju rehipotekiranja. Nakon što je države članice obavijeste, ESMA mora objaviti popis nadležnih tijela i redovito ga ažurirati na svojim internetskim stranicama.

               Ovom Uredbom nadzor sukladnosti s pravilima o transparentnosti investicijskih fondova povjerava se nadležnim tijelima koje su države članice već imenovale u skladu s Direktivom 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na UCITS i Direktivom 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova (UAIF). Nadležna tijela koja su imenovale države članice u skladu s člankom 16. ove Uredbe trebala bi nadzirati izvješćivanje i sukladnost s pravilima o ponovnom ulaganju.

               3.4.6.Odnosi s trećim zemljama (poglavlje VII.)

               S obzirom na svjetske razmjere transakcija financiranja vrijednosnih papira, nadležna tijela različitih područja nadležnosti moraju imati mogućnost pristupa podacima u trgovinskim repozitorijima smještenima u raznim područjima nadležnosti. Kako bi se nadležnim tijelima osigurao međusobni izravni pristup podacima, člankom 19. ove Uredbe Komisija se ovlašćuje za sklapanje sporazuma o suradnji s relevantnim trećim zemljama, pod uvjetom da je osigurano čuvanje službene tajne, uključujući zaštitu poslovnih tajni koje nadležna tijela dijele s trećim stranama.

               3.4.7.Administrativne sankcije i mjere (poglavlje VIII.)

               Države članice trebaju predvidjeti odgovarajuće administrativne sankcije i mjere koje se mogu primijeniti na kršenje predložene Uredbe. U tu svrhu nadležnim tijelima trebao bi biti na raspolaganju minimalni skup administrativnih sankcija i mjera, uključujući povlačenje odobrenja, javna upozorenja, razrješenje uprave, povrat dobiti ostvarene kršenjem ove Uredbe, ako se može utvrditi, i administrativne novčane kazne. Pri utvrđivanju vrste i razine sankcija nadležna tijela trebala bi uzeti u obzir niz kriterija navedenih u Uredbi, uključujući veličinu i financijsku snagu odgovorne osobe, utjecaj povrede i spremnost odgovorne osobe na suradnju. Predloženom Uredbom ne sprečava se pojedinačne države članice da utvrde više standarde.

               3.4.8.Preispitivanje (poglavlje IX.)

               Donošenjem ove Uredbe uspostavio bi se prvi skup pravila o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, drugih struktura financiranja i ponovnog ulaganja na razini EU-a. Stoga je važno procijeniti jesu li se prethodno opisane mjere pokazale djelotvornima i učinkovitima za postizanje veće transparentnosti tih aktivnosti. Stoga će tri godine nakon stupanja na snagu ove Uredbe Komisija izvijestiti o prikladnosti mjera transparentnosti i, ako je potrebno, podnijeti revidirani prijedlog.

               4.PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE

               Financijski utjecaj prijedloga i njegov utjecaj na proračun naveden je u priloženom zakonodavnom financijskom izvješću.

               2014/0017 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  8
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke
                  9
               ,

               nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka
                  10
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Godine 2008. svjetska financijska kriza otkrila je važne regulatorne manjkavosti, neučinkovit nadzor, netransparentna tržišta i previše složene proizvode u financijskom sustavu. Unija je donijela niz mjera kako bi bankarski sustav bio čvršći i stabilniji, uključujući strože kapitalne zahtjeve, pravila o poboljšanom upravljanju i nadzoru te mehanizam rješavanja. U tom je kontekstu odlučujući i napredak u uspostavljanju bankarske unije. Međutim, kriza je uz to naglasila i potrebu za poboljšanjem transparentnosti i nadzora ne samo u tradicionalnom bankarskom sektoru, već i u područjima nebankarskih kreditnih aktivnosti poznatima kao „usporedni bankarski sustav”.

               (2)U kontekstu ograničavanja usporednog bankarstva, Odbor za financijsku stabilnost („FSB”) i Europski odbor za sistemske rizike („ESRB”) utvrdili su rizike koje nose transakcije financiranja vrijednosnih papira. Transakcijama financiranja vrijednosnih papira omogućuje se stvaranje financijske poluge, procikličnosti i međusobne povezanosti na financijskim tržištima. Osobito je nedostatak transparentnosti pri korištenju transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja sprečavao regulatorna i nadzorna tijela kao i ulagatelje da ispravno procijene i nadziru predmetne rizike slične bankovnima te razinu međusobne povezanosti u financijskom sustavu u razdoblju prije i tijekom financijske krize.  U tom kontekstu FSB je 29 . kolovoza 2013. donio okvir politika za rješavanje rizika usporednog bankarstva pri pozajmljivanju vrijednosnih papira i repo poslovima. Nakon toga su ga u rujnu 2013. prihvatili čelnici skupine G20.

               (3)U ožujku 2012. Komisija je objavila Zelenu knjigu o usporednom bankarstvu. Na temelju primljene opsežne povratne informacije i uzimajući u obzir međunarodna kretanja, Komisija je 4. rujna 2013. objavila Komunikaciju Vijeću i Europskom parlamentu o usporednom bankarstvu
                  11
               . U Komunikaciji se naglašava da složenost i netransparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira otežavaju utvrđivanje drugih ugovornih strana i praćenje koncentracije rizika. To dovodi i do stvaranja prekomjerne financijske poluge u financijskom sustavu.

               (4)Stručna skupina na visokoj razini kojom je predsjedao Erkki Liikanen donijela je izvješće o strukturnoj reformi bankarskog sektora Unije u listopadu 2012. Između ostalog raspravljalo se o međudjelovanju tradicionalnog i usporednog bankarskog sustava. U izvješću se uvažavaju rizici koje nose aktivnosti usporednog bankarstva, kao što su visoka financijska poluga i procikličnost, te se poziva na smanjenje međusobne povezanosti banaka i usporednog bankarskog sustava koja je izvor širenja problema u bankarskoj krizi cijelog sustava. Uz to, u izvješću se predlažu određene strukturne mjere za rješavanje preostalih slabosti u bankarskom sektoru Unije.

               (5)Strukturne reforme bankarskog sektora Unije razrađuju se u odvojenom zakonodavnom prijedlogu. Međutim, uvođenje strukturnih mjera bankama moglo bi dovesti do prebacivanja određenih aktivnosti u manje regulirana područja kao što je sektor usporednog bankarstva.  Zbog toga bi zakonodavni prijedlog strukturne reforme bankarskog sektora Unije trebalo popratiti obvezujućim zahtjevima za transparentnost i izvješćivanje u pogledu transakcija financiranja vrijednosnih papira utvrđenima u ovoj Uredbi.  Stoga pravila o transparentnosti nadopunjuju pravila Unije o strukturnoj reformi.

               (6)Ova je Uredba odgovor na potrebu za povećanjem transparentnosti tržišta financiranja vrijednosnih papira, a time i financijskog sustava.  Kako bi se osigurali jednaki uvjeti tržišnog natjecanja i međunarodne konvergencije, ova Uredba slijedi preporuke FSB-a. Njome se stvara okvir Unije na temelju kojeg se informacije o transakcijama financiranja vrijednosnih papira mogu učinkovito dostavljati trgovinskim repozitorijima i ulagateljima. Ova potreba za međunarodnom konvergencijom pojačana je vjerojatnošću da bi se nakon strukturne reforme aktivnosti bankarskog sektora Unije koje trenutačno obavljaju tradicionalne banke mogle preseliti u sektor usporednog bankarstva te bi ih obavljali financijski i nefinancijski subjekti.  Stoga bi u pogledu tih aktivnosti regulatorna i nadzorna tijela mogli imati još manje transparentnosti što bi ih sprečavalo da dobiju odgovarajući pregled rizika povezanih s transakcijama financiranja vrijednosnih papira.  Time bi se samo pogoršale već čvrste veze između reguliranog i usporednog bankarskog sektora na određenim tržištima.

               (7)Kako bi odgovorile na pitanja iznesena u preporukama FSB-a i kretanja predviđena nakon strukturne reforme bankarskog sektora Unije, države članice bi mogle donijeti različite nacionalne mjere koje mogu biti prepreka za nesmetano funkcioniranje unutarnjeg tržišta i štetne za sudionike na tržištu i financijsku stabilnost.  Osim toga, nedostatak usklađenih pravila o transparentnosti otežava nacionalnim tijelima da usporedbu podataka iz različitih država članica na mikro razini i da tako prepoznaju stvarne rizike koje pojedini sudionici na tržištu predstavljaju za sustav. Stoga je potrebno spriječiti nastajanje takvih poremećaja i prepreka u Uniji. Slijedom toga, odgovarajuća pravna osnova za ovu Uredbu trebao bi biti članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („UFEU”) kako se tumači u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije.

               (8)Stoga se novim pravilima o transparentnosti previđa izvješćivanje o podacima koji se odnose na transakcije financiranja vrijednosnih papira između svih sudionika na tržištu, neovisno o tome jesu li financijski ili nefinancijski subjekti, uključujući sastav kolaterala na kojem se temelje, je li taj kolateral dostupan za korištenje ili je već korišten te koji su korektivni faktori primijenjeni. Zbog učinkovitosti potrebno je predmetne operativne troškove koje imaju sudionici  na tržištu svesti na najmanju moguću mjeru, a nova pravila bi se stoga trebala zasnivati na postojećim infrastrukturama i postupcima. Zato je važno da ovaj pravni okvir bude u najvećoj mogućoj mjeri jednak onom iz Uredbe (EU) br. 648/2012/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  12
                u pogledu prijavljivanja ugovora o izvedenicama trgovinskim repozitorijima registriranima u tu svrhu. Time bi se trgovinskim repozitorijima kojima je izdano odobrenje u skladu s Uredbom (EU) br. 648/2012/EZ omogućilo ispunjavanje funkcije repozitorija dodijeljene novim pravilima, ako ispunjavaju određene dodatne kriterije.

               (9)Kao rezultat toga, informacije o rizicima prisutnima na tržištima financiranja vrijednosnih papira čuvat će se na središnjem mjestu te će im moći jednostavno i izravno pristupiti, među ostalima, Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržište kapitala („ESMA”), Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo („EBA”), Europsko nadzorno tijelo za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje („EIOPA”), relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke Europskog sustava središnjih banaka („ESSB”), uključujući Europsku središnju banku („ESB”), za potrebe utvrđivanja i praćenja rizika za financijsku stabilnost prisutnih u aktivnostima usporednog bankarstva reguliranih i nereguliranih subjekata. Kada izrađuje regulatorne tehničke standarde predviđene ovom Uredbom ili predlaže njihovo preispitivanje, ESMA bi trebala razmotriti postojeće standarde utvrđene člankom 9. Uredbe (EU) br. 648/2012/EZ kojima se reguliraju trgovinski repozitoriji za ugovore o izvedenicama te njihov razvoj u budućnosti i nastojati osigurati da relevantna nadležna tijela, ESRB i relevantne središnje banke ESSB-a, uključujući ESB, imaju izravan i neposredan pristup svim informacijama potrebnima za obavljanje svojih zadaća.

               (10)Ne dovodeći u pitanje odredbe kaznenog ili poreznog prava, nadležna tijela, ESMA, druga tijela te fizičke ili pravne osobe osim nadležnih tijela, koja primaju povjerljive informacije trebala bi te informacije koristiti samo u obavljanju svojih zadaća i za izvršavanje svojih funkcija. Međutim, time se ne sprečava izvršavanje funkcija u skladu s nacionalnim pravom, nacionalnih tijela odgovornih za prevenciju, istražne radnje ili ispravljanje nepravilnosti.

               (11)Transakcije financiranja vrijednosnih papira u velikoj mjeri koriste upravitelji fondova za učinkovito upravljanje portfeljem.  To može imati znatan utjecaj na uspješnost tih fondova. Mogu se koristiti za ostvarivanje ulagateljskih ciljeva ili za povećanje prinosa.  Upravitelji osim toga imaju i mogućnost korištenja drugih struktura financiranja koje imaju učinak istovjetan transakcijama financiranja vrijednosnih papira.   Te druge strukture financiranja su ugovori o razmjeni ukupnog prinosa, likvidnosnim zamjenama ili zamjenama kolaterala. Njih također u velikoj mjeri koriste upravitelji fondova kako bi postigli izloženost određenim strategijama ili povećali prinose. Transakcijama financiranja vrijednosnih papira i drugim strukturama financiranja zajedničko je to što povećavaju opći profil rizičnosti fonda, dok se njihovo korištenje ne objavljuje ulagateljima na odgovarajući način. Bitno je osigurati da ulagatelji tih fondova mogu donositi informirane odluke i procijeniti ukupni profil rizičnosti i uspješnosti investicijskog fonda.

               (12)Ulaganja pri nepotpunim ili netočnim informacijama u pogledu strategije ulaganja fonda mogu ulagatelju prouzročiti znatne gubitke. Stoga je bitno da investicijski fondovi objave sve relevantne informacije povezane s korištenjem transakcija financiranja vrijednosnih papira. Osim toga, potpuna transparentnost osobito je važna u području investicijskih fondova s obzirom da sva imovina koja podliježe transakcijama financiranja vrijednosnih papira nije u vlasništvu upravitelja fonda, već ulagatelja fonda. Stoga je potpuna objava u pogledu transakcija financiranja vrijednosnih papira ključno sredstvo za zaštitu od mogućih sukoba interesa.

               (13)Nova pravila o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja usko su povezana s direktivama 2009/65/EZ
                  13
                i 2011/61/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  14
                jer one čine pravni okvir kojim se uređuje uspostavljanje, upravljanje i stavljanje na tržište subjekata za zajedničko ulaganje.

               (14)Subjekti za zajednička ulaganja mogu poslovati kao subjekti za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire („UCITS”) kojima upravljaju upravitelji UCITS-a ili investicijska društva s odobrenjem za rad u skladu s Direktivom 2009/65/EZ ili kao AIF-i kojima upravljaju upravitelji alternativnih investicijskih fondova („UAIF”) s odobrenjem za rad ili registrirani u skladu s Direktivom 2011/61/EU. Ovim novim pravilima o transparentnosti dopunjuju se odredbe tih direktiva. Stoga bi se ova nova jedinstvena pravila o transparentnosti korištenja transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja trebala primjenjivati uz ona utvrđena direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU.

               (15)Kako bi ulagatelji bili svjesni rizika povezanih s korištenjem transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja, upravitelji fondova trebali bi uključiti detaljne informacije o svakoj primjeni tih tehnika u redovita izvješća. Postojeća periodična izvješća koja moraju sastavljati društva za upravljanje UCITS fondovima ili UCTIS investicijska društva i upravitelji AIF-ima trebala bi se dopuniti dodatnim informacijama o korištenju transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja.

               (16)Politika ulaganja fonda koja se odnosi na transakcije financiranja vrijednosnih papira i druge strukture financiranja trebala bi se jasno objaviti u predugovornim dokumentima kao što su prospekt kod UCITS fondova i predugovorna objava ulagateljima AIF-a. Time bi se trebalo osigurati da ulagatelji prepoznaju i procijene prisutne rizike prije nego što odluče ulagati u određeni UCITS i AIF.

               (17)Rehipotekiranjem osigurava se likvidnost i omogućuje drugim ugovornim stranama smanjenje troškova financiranja.  Međutim, stvaraju se složeni lanci kolaterala između tradicionalnog bankarstva i usporednog bankarstva koji predstavljaju rizik za financijsku stabilnost. Nedostatak transparentnosti o tome u kojoj se mjeri financijski instrumenti dani kao kolaterali rehipotekiraju i predmetnim rizicima u slučaju stečaja može ugroziti povjerenje u druge ugovorne strane i povećati rizik za financijsku stabilnost.

               (18)Ovom Uredom utvrđuju se pravila o informiranju drugih ugovornih strana o rehipotekiranju kojima se ne bi trebala dovesti u pitanje primjena sektorskih pravila prilagođenih određenim akterima, strukturama i situacijama. Stoga bi se pravila o rehipotekiranju predviđena ovom Uredbom trebala primjenjivati na primjer na fondove i depozitorije samo ukoliko nema strožih pravila o daljnjem korištenju predviđenih okvirom za investicijske fondove koji čini lex specialis i ima prednost pred pravilima sadržanima u ovoj Uredbi.  Osobito, ovom Uredbom ne bi se smjelo dovesti u pitanje ni jedno pravilo kojim se ograničava mogućnost drugih ugovornih strana da rehipotekiraju financijske instrumente koje su ugovorne strane ili osobe koje nisu ugovorne strane dale kao kolateral.

               (19)Kako bi se osiguralo da druge ugovorne strane poštuju obveze koje proizlaze iz ove Uredbe i da podliježu sličnom tretmanu u cijeloj Uniji, potrebno je osigurati administrativne sankcije i mjere koje su učinkovite, razmjerne i odvraćajuće. Stoga bi se administrativnim sankcijama i mjerama utvrđenima ovom Uredbom trebali zadovoljiti određeni temeljni zahtjevi koji se odnose na primatelje, kriterije koji se trebaju uzeti u obzir kada se primjenjuje sankcija ili mjera, objavljivanje sankcija ili mjera, ključne ovlasti sankcioniranja i razinu administrativnih novčanih kazni. Prikladno je da se mjere i sankcije utvrđene direktivama 2009/65/EZ i 2011/61/EU primjenjuju na kršenje obveza transparentnosti investicijskih fondova u skladu s ovom Uredbom.

               (20)Tehničkim standardima u sektoru financijskih usluga trebalo bi se deponentima, ulagateljima i potrošačima diljem Unije osigurati dosljedna usklađenost i odgovarajuća zaštita. Budući da je ESMA visokospecijalizirano stručno tijelo, učinkovito je i primjereno da joj se dodijeli zadaća izrade nacrta regulatornih tehničkih i provedbenih standarda koji ne uključuju odluke o politikama. ESMA bi trebala pri sastavljanju nacrta tehničkih standarda osigurati učinkovite administrativne i izvještajne postupke. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje regulatornih tehničkih standarda s pomoću delegiranih akata na temelju članka 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s člancima 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
                  15
                kojima se utvrđuju pojedinosti o različitim vrstama transakcija financiranja vrijednosnih papira, pojedinosti zahtjeva za registraciju trgovinskog repozitorija te učestalost i pojedinosti objave podataka i pristupa podacima trgovinskih repozitorija.

               (21)Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje provedbenih tehničkih standarda koje izrađuje ESMA  s pomoću provedbenih akata na temelju članka 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s postupkom utvrđenim u članku 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010 s obzirom na format i učestalost izvješća, format zahtjeva za registraciju trgovinskog repozitorija te postupke i oblik razmjene informacija o sankcijama s ESMA-om.

               (22)Ovlasti za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebale bi se prenijeti na Komisiju radi izmjene popisa subjekata koje je potrebno isključiti iz područja primjene ove Uredbe kako bi se izbjeglo ograničavanje njihovih ovlasti za obavljanje zadaća od općeg interesa, radi određenih pojedinosti koje se odnose na definicije, radi određivanja vrste naknada, za što se naplaćuju naknade, iznosa naknada i načina na koji ih trgovinski repozitoriji trebaju platiti te radi izmjene Priloga kako bi se ažurirale informacije o transakcijama financiranja vrijednosnih papira te drugim strukturama financiranja i informacije za ulagatelje. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Komisija pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata treba osigurati istodoban, pravodoban i odgovarajući prijenos relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

               (23)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti potrebno je dodijeliti Komisiji za donošenje odluka o procjeni pravila trećih zemalja  za potrebe priznavanja trgovinskih repozitorija iz trećih zemalja.

               (24)U skladu s načelom proporcionalnosti potrebno je i prikladno osigurati transparentnost određenih tržišnih aktivnosti kao što su transakcije financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranje i, ako je potrebno, druge strukture financiranja te omogućiti praćenje i utvrđivanje povezanih rizika za financijsku stabilnost. Ovom Uredbom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva u skladu s člankom 5. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               (25)Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, osobito pravo na zaštitu osobnih podataka, pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života, pravo na obranu i načelo ne bis in idem (načelo po kojem se u istom predmetu ne može suditi dvaput), sloboda poslovanja, pravo na vlasništvo, pravo na učinkovit pravni lijek i pošteno suđenje. Ova Uredba mora se primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Poglavlje I.

               Predmet i područje primjene

               Članak 1.

               Predmet

               Ovom se Uredbom utvrđuju pravila o transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira, drugih struktura financiranja i ponovnog ulaganja.

               Članak 2.

               Područje primjene

               1.Ova se Uredba primjenjuje na:

               (a)drugu ugovornu stranu u transakcijama financiranja vrijednosnih papira s poslovnim nastanom:

               (1)u Uniji, uključujući i sve njezine podružnice neovisno o tome gdje se nalaze;

               (2)u trećoj zemlji, ako se transakcije financiranja vrijednosnih papira sklapaju u okviru poslovanja podružnice u EU-u;

               (b)društva za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire („UCITS”) i UCITS investicijska društva u skladu s Direktivom 2009/65/EZ;

               (c)upravitelje alternativnih investicijskih fondova („UAIF-i”) s odobrenjem u skladu s Direktivom 2011/61/EU;

               (d)drugu ugovornu stranu u ponovnom ulaganju s poslovnim nastanom:

               (1)u Uniji, uključujući i sve njezine podružnice neovisno o tome gdje se nalaze;

               (2)u trećoj zemlji, u sljedećim slučajevima:

               i.rehipotekiranje vrši se u okviru poslovanja podružnice u EU-u;

               ii.rehipotekiranje odnosi se na financijske instrumente koje je kao kolateral dala druga ugovorna strana s poslovnim nastanom u Uniji ili podružnica druge ugovorne strane iz EU-a s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.

               2.Ova se Uredba ne primjenjuje na:

               (a)članove ESSB-a i tijela ostalih država članica koja obavljaju slične funkcije i ostala javna tijela Unije zadužena za upravljanje ili koja posreduju pri upravljanju javnim dugom;

               (b)Banku za međunarodne namire.

               3.Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 27. radi izmjene popisa navedenog u stavku 2. ovog članka.

               Članak 3.

               Definicije

               Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.„trgovinski repozitorij” znači pravna osoba koja na središnjem mjestu prikuplja i vodi evidenciju o transakcijama financiranja vrijednosnih papira;

               2.„druge ugovorne strane” znači „financijske druge ugovorne strane” i „nefinancijske druge ugovorne strane” kako je definirano članku 2. točkama 8. i 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 te „središnje druge ugovorne strane” kako je definirano u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) br. 648/2012;

               3.„s poslovnim nastanom” znači:

               (a)ako je druga ugovorna strana fizička osoba, znači „sa sjedištem”;

               (b)ako je druga ugovorna strana pravna osoba, znači „s registriranim sjedištem”;

               (c)ako druga ugovorna strana u skladu sa svojim nacionalnim zakonima nema registrirano sjedište, znači „sa sjedištem”;

               4.„podružnica” znači mjesto poslovanja, osim sjedišta koje je dio druge ugovorne strane i koje nema pravnu osobnost;

               5.„pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani” i „pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe od druge ugovorne strane” znači svaka transakcija u kojoj druga ugovorna strana prenosi vrijednosne papire ili robu što podliježe obvezi dužnika da vrati istovrijedne vrijednosne papire ili robu na određeni datum u budućnosti ili na zahtjev prenositelja, pri čemu ta transakcija za drugu ugovornu stranu koja prenosi vrijednosne papire ili robu čini pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani, a za drugu ugovornu stranu na koju se prenose čini pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe od druge ugovorne strane.

               6.„transakcija financiranja vrijednosnih papira” znači:

               –„repo transakcija” kako je definirano u članku 4. točki 83. Uredbe (EU) br. 575/2013;

               –„pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani” i „pozajmljivanje vrijednosnih papira ili robe od druge ugovorne strane”;

               –
                     svaka transakcija s istovrijednim gospodarskim učinkom i sličnim rizicima, osobito transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-back);

               7.„rehipotekiranje” znači korištenje od strane druge ugovorne strane koja prima financijske instrumente primljene kao kolateral i u vlastito ime i za vlastiti račun ili za račun druge ugovorne strane;

               8.„financijski instrumenti” znači financijski instrumenti kako su definirani u Prilogu 1. odjeljku C Direktive 2004/39/EZ;

               9.„druge strukture financiranja” znači svaki instrument ili mjera s učinkom koji je istovrijedan transakcijama financiranja vrijednosnih papira;

               10.„roba” znači roba kako je definirano u članku 2. točki 1. Uredbe Komisije (EZ) br. 1287/2006.

               Kako bi se uzeo u obzir razvoj tržišnih praksi i tehnološki razvoj, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 27. u vezi s mjerama za dodatno određenje vrsta transakcija koje imaju istovrijedan gospodarski učinak i slične rizike kao i transakcije financiranja vrijednosnih papira kako je utvrđeno u točki 6.

               Poglavlje II.

               Transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira

               Članak 4.

               Obveza izvješćivanja i zaštita u pogledu transakcija financiranja vrijednosnih papira

               1.Druge ugovorne strane u transakcijama financiranja vrijednosnih papira podatke o takvim transakcijama dostavljaju trgovinskom repozitoriju registriranom u skladu s člankom 5. ili priznat u skladu s člankom 19. Navedeni podaci dostavljaju se najkasnije sljedeći radni dan nakon sklapanja, izmjene ili prekida transakcije.

               Obveza izvješćivanja primjenjuje se na transakcije financiranja vrijednosnih papira koje:

               (a)su sklopljene prije datuma iz članka 29. drugog podstavka i na taj datum nisu izvršene;

               (b)su sklopljene nakon datuma iz članka 29. drugog podstavka.

               Druga ugovorna strana koja podliježe obvezi izvješćivanja može delegirati izvješćivanje o podacima transakcija financiranja vrijednosnih papira.

               2.Druge ugovorne strane vode evidenciju o svim transakcijama financiranja vrijednosnih papira koje su sklopile, izmijenile ili prekinule najmanje deset godina nakon prekida transakcije.

               3.Ako nije dostupan trgovinski repozitorij za evidenciju podataka o transakcijama financiranja vrijednosnih papira, druge ugovorne strane osiguravaju da se o tim podacima izvješćuje Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA).

               U tim slučajevima ESMA osigurava da svi relevantni subjekti iz članka 12. stavka 2. imaju pristup svim podacima o transakcijama financiranja vrijednosnih papira koji su im potrebni za obavljanje svojih zadaća i mandata.

               4.Trgovinski repozitoriji i ESMA poštuju relevantne uvjete o povjerljivosti, integritetu i zaštiti informacija primljenih skladu s ovim člankom kako je utvrđeno Uredbom (EU) br. 648/2012, osobito člankom 80. Uredbe (EU) br. 648/2012. Upućivanja u tom članku na članak 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 i na „ugovore o izvedenicama” tumače se kao upućivanja na članak 4. ove Uredbe odnosno na „transakcije financiranja vrijednosnih papira”.

               5.Smatra se da druga ugovorna strana koja dostavlja podatke o transakcijama financiranja vrijednosnih papira trgovinskom repozitoriju ili ESMA-i, ili subjekt koji dostavlja te podatke u ime druge ugovorne strane ne krše nikakva ograničenja koja se odnose na otkrivanje podataka, a koja nameće ugovor ili zakonski ili drugi propisi.

               6.Izvještajni subjekt ili njegovi direktori ili zaposlenici ne snose odgovornost za navedeno otkrivanje podataka.

               U slučajevima u kojima se o podacima transakcija financiranja vrijednosnih papira mora izvješćivati trgovinski repozitorij u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 i to izvješće stvarno sadržava podatke iz stavka 1. ovog članka, obveza izvješćivanja utvrđena u stavku 1. ovog članka smatra se ispunjenom.

               7.Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA u bliskoj suradnji s Europskim sustavom središnjih banaka (ESSB) i uzimajući u obzir njegove potrebe, izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda u kojima se navode podaci o različitim vrstama transakcija financiranja vrijednosnih papira i to barem sljedeće:

               (a)stranke u transakcijama financiranja vrijednosnih papira i, ako je različit, korisnika prava i obveza koje proizlaze iz njih;

               (b)glavnicu, valutu, vrstu, kvalitetu i vrijednost kolaterala, metodu davanja kolaterala, jesu li kolaterali dostupni za rehipotekiranje, jesu li rehipotekirani, svaku zamjenu kolaterala, repo stopu ili pristojbu za pozajmljivanje, drugu ugovornu stranu, korektivni faktor, datum valute, datum dospijeća i prvi mogući datum opoziva.

               ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

               Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

               8.Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1., ESMA u bliskoj suradnji s ESSB-om i uzimajući u obzir njegove potrebe izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda u kojima se navodi format i učestalost izvješća iz stavaka 1. i 3. za različite vrste transakcija financiranja vrijednosnih papira.

               ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt provedbenih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

               Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

               Poglavlje III.

               Registracija i nadzor trgovinskog repozitorija

               Članak 5.

               Registracija trgovinskog repozitorija

               1.Trgovinski repozitorij registrira se kod ESMA-e za potrebe članka 4. u skladu s uvjetima i postupkom utvrđenima u ovom članku.

               Kako bi bio prihvatljiv za registraciju u skladu s ovim člankom, trgovinski repozitorij je pravna osoba s poslovnim nastanom u Uniji koja ispunjava zahtjeve utvrđene u člancima 78. i 79. Uredbe (EU) br. 648/2012. Upućivanja na članak 9. Uredbe (EU) br. 648/2012 tumače se kao upućivanja na članak 4. ove Uredbe.

               2.Registracija trgovinskog repozitorija proizvodi učinke na cijelom području Unije.

               3.Registrirani trgovinski repozitorij stalno ispunjava uvjete za registraciju. Trgovinski repozitorij bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje ESMA-u o svim značajnim promjenama uvjeta za registraciju.

               4.Trgovinski repozitorij podnosi zahtjev za registraciju ESMA-i.

               5.ESMA ocjenjuje potpunost zahtjeva u roku od 20 radnih dana od primitka zahtjeva. Ako zahtjev nije potpun, ESMA utvrđuje rok do kojeg trgovinski repozitorij osigurava dodatne informacije. Nakon što ocijeni da je zahtjev potpun, ESMA o tome obavješćuje trgovinski repozitorij.

               6.ESMA izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuju podaci za zahtjev za registraciju iz stavka 4.

               ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

               Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

               7.Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene stavka 1., ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kojima se određuje format zahtjeva za registraciju iz stavka 4.

               ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt provedbenih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave Uredbe].

               Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

               Članak 6.

               Obavješćivanje nadležnih tijela i savjetovanje s nadležnim tijelima prije registracije

               (1)Ako je trgovinski repozitorij koji podnosi zahtjev za registraciju subjekt kojemu je nadležno tijelo države članice u kojoj ima poslovni nastan izdalo odobrenje ili ga je registriralo, ESMA, bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje to nadležno tijelo i savjetuje se s tim nadležnim tijelom prije registracije trgovinskog repozitorija.

               (2)ESMA i mjerodavno nadležno tijelo razmjenjuju sve informacije koje su potrebne za registraciju trgovinskog repozitorija te za nadzor usklađenosti subjekta s uvjetima njegove registracije ili izdavanja odobrenja u državi članici u kojoj ima poslovni nastan.

               Članak 7.

               Razmatranje zahtjeva

               (1)ESMA u roku od 40 radnih dana od obavijesti iz članka 5. stavka 5. razmatra zahtjev za registraciju na temelju usklađenosti trgovinskog repozitorija s ovim poglavljem i donosi detaljno obrazloženu odluku o registraciji ili odluku o odbijanju registracije.

               (2)Odluka koju donosi ESMA u skladu sa stavkom 1. proizvodi učinke od petog radnog dana od njezina donošenja.

               Članak 8.

               Obavješćivanje o odlukama ESMA-e o registraciji

               (1)Kada ESMA donese odluku o registraciji ili odluku o odbijanju ili oduzimanju registracije, ona u roku od pet radnih dana o svojoj odluci obavješćuje trgovinski repozitorij, uz navođenje detaljnog obrazloženja.

               ESMA bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje mjerodavno nadležno tijelo iz članka 6. stavka 1. o svojoj odluci.

               (2)ESMA o svakoj odluci koju donese u skladu sa stavkom 1. obavješćuje Komisiju.

               (3)ESMA objavljuje na svojoj internetskoj stranici popis trgovinskih repozitorija registriranih u skladu s ovom Uredbom. Taj se popis ažurira u roku od pet radnih dana od donošenja odluke u skladu sa stavkom 1.

               Članak 9.

               Ovlasti ESMA-e

               (1)Ovlasti dodijeljene ESMA-i u skladu s člancima 61. do 68., 73. i 74. Uredbe (EU) br. 648/2012 izvršavaju se i u odnosu na ovu Uredbu.

               Upućivanja na članak 81. stavke 1. i 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 tumače se kao upućivanja na članak 12. stavak 1. odnosno članak 12. stavak 2. ove Uredbe.

               (2)Ovlasti dodijeljene ESMA-i ili bilo kojem dužnosniku ESMA-e ili bilo kojoj drugoj osobi koju ovlasti ESMA u skladu s člancima 61. do 63. Uredbe (EU) br. 648/2012 ne smiju se koristiti za zahtijevanje otkrivanja informacija ili dokumenata koji podliježu obvezi čuvanja povjerljivosti.

               Članak 10.

               Oduzimanje registracije

               1.Ne dovodeći u pitanje članak 73. Uredbe (EU) br. 648/2012, ESMA oduzima registraciju trgovinskom repozitoriju ako trgovinski repozitorij:

               (a)se izričito odrekne registracije ili u posljednjih šest mjeseci nije pružao usluge;

               (b)je dobio registraciju na temelju lažnih navoda ili na neki drugi nezakonit način;

               (c)više ne ispunjava uvjete pod kojima je registriran.

               2.ESMA bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje mjerodavno nadležno tijelo iz članka 6. stavka 1. o odluci o oduzimanju registracije trgovinskom repozitoriju.

               3.Nadležno tijelo države članice u kojoj trgovinski repozitorij obavlja svoje usluge i aktivnosti i koje smatra da je ispunjen jedan od uvjeta iz stavka 1., može zatražiti od ESMA-e da preispita jesu li ispunjeni uvjeti za oduzimanje registracije dotičnom trgovinskom repozitoriju. Kada ESMA odluči ne oduzeti registraciju dotičnom trgovinskom repozitoriju, ona detaljno obrazlaže svoju odluku.

               4.Nadležno tijelo iz stavka 3. je tijelo određeno u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 648/2012.

               Članak 11.

               Naknade za nadzor

               1.ESMA zaračunava naknade trgovinskim repozitorijima u skladu s ovom Uredbom i u skladu s delegiranim aktima donesenim u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Te su naknade razmjerne prometu dotičnog trgovinskog repozitorija i u cijelosti pokrivaju potrebne izdatke ESMA-e povezane s registracijom i nadzorom trgovinskih repozitorija te nadoknadu svih troškova koje bi nadležna tijela mogla imati pri obavljanju zadaća u skladu s ovom Uredbom, a posebno kao rezultat delegiranja zadaća u skladu s člankom 9. stavkom 1. ove Uredbe u vezi s člankom 74. Uredbe (EU) br. 648/2012. Upućivanja na članak 72. stavak 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 tumače se kao upućivanje na stavak 2. ovog članka.

               2.Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranog akta u skladu s člankom 27. radi daljnjeg određivanja vrsta naknada, za što se naplaćuju naknade, iznosa naknada i načina na koji se one plaćaju.

               Članak 12.

               Transparentnost i dostupnost podataka

               1.Trgovinski repozitorij redovito i na lako dostupan način, objavljuje zbirne pozicije prema vrstama transakcija financiranja vrijednosnih papira koje su mu prijavljene.

               2.Trgovinski repozitorij prikuplja i vodi evidenciju podataka o transakcijama financiranja vrijednosnih papira i osigurava da subjekti iz članka 81. stavka 3. Uredbe (EU) br. 648/2012, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) i Odbor europskih nadzornih tijela za osiguranje i strukovno mirovinsko osiguranje (EIOPA) imaju izravan i neposredan pristup tim podacima kako bi im se omogućilo obavljanje njihovih zadaća i mandata.

               3.Kako bi se osigurala dosljedna primjena ovog članka, ESMA u bliskoj suradnji s ESSB-om i uzimajući u obzir potrebe subjekata iz stavka 2. izrađuje nacrt regulatornih tehničkih standarda kojima se određuje:

               (a)učestalost i podaci o agregiranim pozicijama iz stavka 1. i podaci o transakcijama financiranja vrijednosnih papira iz stavka 2.;

               (b)operativni standardi potrebni za agregiranje i usporedbu podataka između trgovinskih repozitorija;

               (c)pojedinosti informacija kojima subjekti iz stavka 2. imaju pristup.

               Nacrtom regulatornih tehničkih standarda osigurava se da se informacijama objavljenim u skladu sa stavkom 1. ne može otkriti identitet stranke u transakciji financiranja vrijednosnih papira.

               ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt regulatornih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave ove Uredbe].

               Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

               Poglavlje IV.

               Transparentnost prema ulagateljima

               Članak 13.

               Transparentnost investicijskog fonda u periodičnim izvješćima

               1.Društva za upravljanje UCITS fondovima, UCITS investicijska društva i UAIF-i obavješćuju svoje ulagatelje o korištenju transakcija financiranja vrijednosnih papira te drugih struktura financiranja:

               (a)društva za upravljanje UCITS fondovima ili UCITS investicijska društva uključuju te informacije u polugodišnja i godišnja izvješća iz članka 68. Direktive 2009/65/EZ;

               (b)UAIF-i uključuju te informacije u godišnje izvješće iz članka 22. Direktive 2011/61/EU.

               2.Informacije o transakcijama financiranja vrijednosnih papira te o drugim strukturama financiranja obuhvaćaju barem podatke predviđene u odjeljku A Priloga.

               3.Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 27. radi izmjene odjeljka A Priloga kako bi se uzeo u obzir razvoj tržišnih praksi i tehnološki razvoj.

               Članak 14.

               Transparentnost investicijskog fonda u predinvesticijskim dokumentima

               1.U prospektu UCITS-a iz članka 69. Direktive 2009/65/EZ i objavi informacija od strane UAIF-a ulagateljima iz članka 24. stavaka 1. i 3. Direktive 2011/61/EU navode se transakcije financiranja vrijednosnih papira i druge strukture financiranja za koje društva za upravljanje UCITS fondovima i UCTIS investicijska društva odnosno UAIF-i imaju odobrenje za korištenje uključujući izjavu da se te tehnike koriste.

               2.Prospekt i objava informacija ulagateljima iz stavka 1. obuhvaća barem podatke predviđene u odjeljku B Priloga.

               3.Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 27. radi izmjene odjeljka B Priloga kako bi se uzeo u obzir razvoj tržišnih praksi i tehnološki razvoj.

               Poglavlje V.

               Transparentnost rehipotekiranja

               Članak 15.

               Rehipotekiranje financijskih instrumenata primljenih kao kolateral

               1.Druge ugovorne strane imaju pravo na rehipotekiranje ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:

               (a)druga ugovorna strana koja prima kolateral propisno u pisanom obliku informira drugu ugovornu stranu koja daje kolateral o rizicima koji mogu biti prisutni pri davanju suglasnosti iz točke (b), osobito o mogućim rizicima u slučaju neispunjavanja obveza druge ugovorne strane koja prima kolateral;

               (b)druga ugovorna strana koja daje kolateral dala je prethodnu izričitu suglasnost što dokazuje potpis druge ugovorne strane koja daje kolateral na pisanom sporazumu ili drugi istovjetni mehanizam.

               2.Druge ugovorne strane koriste svoje pravo na rehipotekiranje ako su ispunjeni barem svi sljedeći uvjeti:

               (a)rehipotekiranje vrši se u skladu s uvjetima navedenima u pisanom sporazumu iz stavka 1. točke (b);

               (b)financijski instrumenti primljeni kao kolateral prenose se na račun otvoren na ime druge ugovore strane koja prima kolateral.

               3.Ovim člankom ne dovodi se u pitanje strože sektorsko zakonodavstvo, osobito direktive 2011/61/EU i 2009/65/EZ.

               Poglavlje VI.

               Nadzor i nadležna tijela

               Članak 16.

               Određivanje i ovlasti nadležnih tijela

               1.Za potrebe ove Uredbe nadležna tijela su:

               (a)za financijske druge ugovorne strane nadležna tijela iz članka 2. točke 8. Uredbe (EU) br. 648/2012;

               (b)za nefinancijske druge ugovorne strane nadležna tijela određena u članku 10. stavku 5. Uredbe (EU) br. 648/2012;

               (c)za središnje druge ugovorne strane nadležna tijela određena u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) 648/2012;

               (d)za središnje depozitorije vrijednosnih papira nadležna tijela određena u skladu s [CSDR];

               (e)za investicijske fondove nadležna tijela određena u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i Direktivom 2011/61/EU.

               2.Nadležna tijela izvršavaju ovlasti koje su im dodijeljene odredbama iz stavka 1. i nadziru sukladnost s obvezama utvrđenima u ovoj Uredbi.

               3.Nadležna tijela iz stavka 1. točke (e) ovog članka nadziru UCITS-e ili AIF-e koji imaju poslovni nastan ili kojima se trguje na njihovim državnim područjima kako bi provjerila da ne koriste transakcije financiranja vrijednosnih papira i druge strukture financiranja osim ako su skladu s člancima 13. i 14.

               Članak 17.

               Suradnja nadležnih tijela

               1.Nadležna tijela iz članka 16. i ESMA međusobno blisko surađuju i razmjenjuju informacije za potrebe obavljanja svojih zadaća u skladu s ovom Uredbom, osobito radi utvrđivanja i uklanjanja kršenja ove Uredbe.

               2.Nadležna tijela iz članka 16. i ESMA blisko surađuju s mjerodavnim članovima ESSB-a ako je to relevantno za obavljanje njihovih zadaća, osobito u odnosu na članak 4.

               Članak 18.

               Službena tajna

               1.Obveza čuvanja službene tajne primjenjuje se na sve osobe koje rade ili su radile za subjekte iz članka 12. stavka 2.i nadležna tijela iz članka 16., za ESMA-u, EBA-u i EIOPA-u ili za revizore i stručnjake koje su uputila nadležna tijela ili ESMA, EBA i EIOPA. Povjerljive informacije koje su te osobe primile tijekom obavljanja svojih zadaća ne smiju se otkriti drugim osobama ili tijelima, osim u sažetom ili zbirnom obliku tako da se ne mogu identificirati pojedinačne druge ugovorne strane, trgovinski repozitoriji ili druge osobe, ne dovodeći u pitanje slučajeve iz kaznenog ili poreznog prava ili ovu Uredbu.

               2.Ne dovodeći u pitanje slučajeve koje obuhvaća kazneno ili porezno pravo, nadležna tijela, ESMA, EBA, EIOPA, ostala tijela ili fizičke ili pravne osobe koje nisu nadležna tijela koja primaju povjerljive informacije u skladu s ovom Uredbom, mogu se tim informacijama koristiti samo u okviru obavljanja svojih zadaća i izvršavanja svojih funkcija, u slučaju nadležnih tijela u okviru ove Uredbe ili, u slučaju drugih tijela, fizičkih ili pravnih osoba u svrhu za koju su im te informacije dostavljene ili u okviru upravnih ili sudskih postupaka koji se posebno odnose na izvršavanje tih funkcija, ili oboje. Ako su ESMA, EBA, EIOPA, nadležno tijelo ili neko drugo tijelo ili osoba koja daje informacije dali svoju suglasnost, tijelo koje prima informacije može se njima koristiti u druge nekomercijalne svrhe.

               3.Sve povjerljive informacije primljene, razmijenjene ili prenesene drugima na temelju ove Uredbe podliježu obvezi čuvanja poslovne tajne utvrđenoj u stavcima 1. i 2. Međutim, ti uvjeti ne sprečavaju ESMA-u, EBA-u, EIOPA-u, nadležna tijela ili mjerodavne središnje banke da razmjenjuju ili prenose povjerljive informacije u skladu s ovom Uredbom i s drugim zakonodavstvom koje se primjenjuje na investicijska društva, kreditne institucije, mirovinske fondove, posrednike u osiguranju i reosiguranju, društva za osiguranje, uređena tržišta ili tržišne operatere, ili na neki drugi način uz suglasnost nadležnog tijela ili drugog tijela ili fizičke ili pravne osobe koji su dostavili informacije.

               4.Stavci 1. i 2. ne sprečavaju nadležna tijela da u skladu s nacionalnim pravom razmjenjuju ili prenose povjerljive informacije koje nisu primili od nadležnog tijela druge države članice.

               Poglavlje VII.

               Odnosi s trećim zemljama

               Članak 19.

               Priznavanje trgovinskih repozitorija

               1.Komisija može donijeti provedbene akte kojima se određuje da pravni i nadzorni mehanizmi treće zemlje ispunjavaju uvjete utvrđene u članku 75. Uredbe (EU) br. 648/2012 za potrebe ove Uredbe.

               2.Trgovinski repozitorij s poslovnim nastanom u trećoj zemlji može pružati svoje usluge i aktivnosti subjektima s poslovnim nastanom u Uniji za potrebe članka 4. tek nakon što ga prizna ESMA u skladu sa zahtjevima utvrđenima u stavku 3. ovog članka.

               3.Trgovinski repozitorij iz stavka 2. podnosi ESMA-i svoj zahtjev za priznavanje zajedno sa svim potrebnim informacijama, što uključuje barem informacije potrebne za provjeru ima li trgovinski repozitorij odobrenje i podliježe li učinkovitom nadzoru u trećoj zemlji koja zadovoljava sve sljedeće kriterije:

               (a)Komisija ju je priznala na temelju provedbenog akta u skladu sa stavkom 1. kao zemlju s istovrijednim i izvršivim regulatornim i nadzornim okvirom;

               (b)sklopila je međunarodni sporazum s Unijom u skladu s člankom 75. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 648/2012;

               (c)sklopila je dogovore o suradnji u skladu s člankom 75. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 648/2012 kako bi osigurala da tijela Unije, uključujući ESMA-u, imaju neposredan i stalan pristup svim potrebnim informacijama.

               Upućivanja na „ugovore o izvedenicama” u članku 75. stavku 2. Uredbe (EU) br. 648/2012 tumače se kao upućivanja na transakcije financiranja vrijednosnih papira za potrebe ove Uredbe.

               4.ESMA u roku od 30 radnih dana od primitka zahtjeva procjenjuje potpunost zahtjeva. Ako zahtjev nije potpun, ESMA utvrđuje rok u kojem trgovinski repozitorij koji podnosi zahtjev osigurava dodatne informacije.

               5.ESMA u roku od 180 radnih dana od podnošenja potpunog zahtjeva obavješćuje pisanim putem trgovinski repozitorij koji podnosi zahtjev, uz navođenje detaljnog obrazloženja, o odobravanju ili odbijanju priznavanja.

               6.ESMA objavljuje na svojoj internetskoj stranici popis trgovinskih repozitorija priznatih u skladu s ovim člankom.

               7.Odstupajući od stavka 3. točaka (b) i (c), ako je izravan i neposredan pristup mjerodavnih tijela Unije podacima koje trebaju za ispunjavanje svojih zadaća i mandata i koji su dostupni kod trgovinskih repozitorija registriranih ili s poslovnim nastanom u trećim zemljama osiguran obvezom koja je obvezujuća i izvršna za trgovinske repozitorije, Komisija može sklopiti sporazume o suradnji s mjerodavnim nadležnim tijelima treće zemlje u pogledu međusobnog pristupa informacijama i razmjene informacija o transakcijama financiranja vrijednosnih papira koje se vode kod trgovinskih repozitorija s poslovnim nastanom u trećoj zemlji, pod uvjetom da je zajamčeno čuvanje službene tajne, uključujući zaštitu poslovnih tajni koje nadležna tijela dijele s trećim stranama.

               8.ESMA može sklopiti dogovore o suradnji s mjerodavnim nadležnim tijelima trećih zemalja prema uvjetima utvrđenima u članku 76. Uredbe (EU) br. 648/2012 kako bi sklopila dogovor o suradnji za pristup informacijama o transakcijama financiranja vrijednosnih papira koje se vode kod trgovinskih repozitorija u Uniji. Upućivanja na „ugovore o izvedenicama” u članku 76. Uredbe (EU) br. 648/2012 tumače se kao upućivanja na „transakcije financiranja vrijednosnih papira” za potrebe ove Uredbe.

               Poglavlje VIII.

               Administrativne sankcije i mjere

               Članak 20.

               Administrativne sankcije i mjere

               1.Ne dovodeći u pitanje članak 25. i pravo država članica da predvide i izriču kaznene sankcije, države članice u skladu s nacionalnim zakonodavstvom osiguravaju da su nadležna tijela ovlaštena izricati administrativne sankcije i druge administrativne mjere barem u odnosu na sljedeća kršenja:

               (a)kršenje obveze izvješćivanja utvrđene člankom 4.;

               (b)kršenje članka 15.

               Ako se odredbe iz prvog podstavka primjenjuju na pravne osobe, države članice u slučaju kršenja osiguravaju da nadležna tijela mogu primjenjivati sankcije, u skladu s uvjetima utvrđenima nacionalnim zakonodavstvom, na članove upravljačkog tijela i druge pojedince koji su na temelju nacionalnog zakonodavstva odgovorni za kršenje.

               2.Administrativne sankcije i mjere poduzete za potrebe stavka 1. su učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće.

               3.Ako su države članice odlučile utvrditi kaznene sankcije za kršenja odredaba iz stavka 1. ovog članka, one osiguravaju odgovarajuće mjere tako da nadležna tijela imaju sve potrebne ovlasti za povezivanje s pravosudnim tijelima u okviru njihova područja nadležnosti kako bi dobila određene informacije povezane s kaznenim istragama ili postupcima pokrenutima zbog moguće povrede članaka 4. i 15. i te informacije osigurala ostalim nadležnim tijelima i ESMA-i radi ispunjavanja obveze međusobne suradnje i po potrebi suradnje s ESMA-om za potrebe stavka 1. ovog članka.

               Nadležna tijela mogu surađivati i s nadležnim tijelima drugih država članica u vezi s provedbom svojih ovlasti sankcioniranja.

               4.U skladu s nacionalnim zakonodavstvom države članice dodjeljuju nadležnim tijelima ovlast za primjenu barem sljedećih administrativnih sankcija i ostalih mjera u slučaju kršenja iz stavka 1. ovog članka:

               (a)nalog kojim se zahtijeva da osoba odgovorna za kršenje prestane s takvim postupanjem i da takvo postupanje ne ponavlja;

               (b)povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutih gubitaka zbog kršenja ako ih je moguće utvrditi;

               (c)javno upozorenje u kojem se navode odgovorna osoba i narav kršenja;

               (d)povlačenje ili privremeno oduzimanje odobrenja;

               (e)privremena ili, u slučaju teškog ili ponovljenog kršenja, trajna zabrana obnašanja upravljačkih funkcija svakoj osobi koja obavlja upravljačke zadaće ili svakoj fizičkoj osobi koju se smatra odgovornom;

               (f)privremena zabrana ili, u slučaju teškog ili ponovljenog kršenja, trajna zabrana trgovanja za vlastiti račun svakoj osobi koja obavlja upravljačke zadaće ili svakoj fizičkoj osobi koju se smatra odgovornom;

               (g)maksimalne administrativne novčane kazne koje su barem trostruko veće od iznosa ostvarene dobiti ili izbjegnutih gubitaka zbog kršenja ako ih je moguće utvrditi;

               (h)u slučaju fizičke osobe, maksimalne administrativne novčane kazne u iznosu od najmanje 5 000 000 EUR ili, u državama članicama u kojima euro nije službena valuta, u odgovarajućoj vrijednosti u nacionalnoj valuti na dan stupanja na snagu ove Uredbe;

               (i)u slučaju pravnih osoba, maksimalne administrativne novčane kazne koje iznose najmanje 10 % ukupnog godišnjeg prometa pravne osobe na temelju posljednjih dostupnih izvještaja koje je odobrilo upravljačko tijelo; u slučaju da je pravna osoba matično društvo ili društvo kći matičnog društva koje mora pripremiti konsolidirane financijske izvještaje u skladu s Direktivom 2013/34/EU
                  16
               , relevantan ukupni godišnji promet znači ukupni godišnji promet ili odgovarajuća vrsta prihoda u skladu s odgovarajućim računovodstvenim okvirom na temelju posljednjih dostupnih konsolidiranih izvještaja koje je odobrilo upravljačko tijelo krajnjeg matičnog društva.

               Države članice mogu predvidjeti da se nadležnim tijelima dodijele i druge ovlasti uz one iz ovog stavka te da ona mogu predvidjeti šire područje primjene sankcija i veće razine sankcija od onih koje su utvrđene u ovom stavku.

               5.Kršenje pravila utvrđenih člankom 4. ne utječe na valjanost uvjeta transakcija financiranja vrijednosnih papira ili mogućnost stranaka da provode uvjete transakcija financiranja vrijednosnih papira. Kršenje pravila definiranih člankom 4. ne daje stranci u transakciji financiranja vrijednosnih papira pravo na nadoknadu.

               6.Države članice obavješćuju Komisiju i ESMA-u o pravilima koja se odnose na stavke 1., 3. i 4. do [12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe]. One Komisiju i ESMA-u bez odgode obavješćuju o daljnjim izmjenama tih pravila.

               Članak 21.

               Izvršavanje nadzornih ovlasti i sankcija

               Države članice osiguravaju da nadležna tijela pri utvrđivanju vrste i razine administrativnih sankcija i drugih mjera uzimaju u obzir sve bitne okolnosti, uključujući po potrebi sljedeće:

               (a)težinu i trajanje kršenja;

               (b)stupanj odgovornosti osobe odgovorne za kršenje;

               (c)financijsku snagu osobe odgovorne za kršenje, uzimajući u obzir čimbenike kao što su ukupni promet pravne osobe ili godišnji prihod u slučaju fizičke osobe;

               (d)važnost ostvarene dobiti ili izbjegnutih gubitaka osobe odgovorne za kršenje, ako ih je moguće utvrditi;

               (e)razinu suradnje osobe odgovorne za kršenje s nadležnim tijelom, ne dovodeći u pitanje potrebu da se osigura povrat ostvarene dobiti ili izbjegnutih gubitaka te osobe;

               (f)prethodna kršenja osobe odgovorne za kršenje;

               (g)mjere koje je osoba odgovorna za kršenje poduzela kako bi spriječila da se ono ponovi.

               Članak 22.

               Izvješćivanje o kršenju propisa

               1.Nadležna tijela utvrđuju djelotvorne mehanizme radi izvješćivanja nadležnim tijelima o stvarnim ili mogućim kršenjima članaka 4. i 15.

               2.Mehanizmi iz stavka 1. uključuju barem sljedeće:

               (a)posebne postupke za primitak izvješća o kršenju propisa i  daljnje postupanje, uključujući uspostavu sigurnih komunikacijskih kanala za ta izvješća;

               (b)prikladnu zaštitu osoba koje su zaposlene na temelju ugovora o radu, a koje prijave kršenja ili su za njih optužena, od zastrašivanja, diskriminacije ili drugih vrsta nepoštenog postupanja;

               (c)zaštitu osobnih podataka osobe koja prijavljuje kršenje i fizičke osobe koja je navodno počinila kršenje, uključujući zaštitu u pogledu čuvanja povjerljivosti identiteta u svim fazama postupka, ne dovodeći u pitanje objavu informacija koja se zahtijeva na temelju nacionalnog zakonodavstva u okviru istraga ili daljnjih sudskih postupaka.

               3.Države članice zahtijevaju od poslodavaca da osiguraju odgovarajuće interne postupke na temelju kojih zaposlenici mogu prijaviti kršenja iz članaka 4. i 15.

               4.Države članice mogu predvidjeti dodjelu financijskih poticaja osobama koje ponude relevantne informacije o mogućim kršenjima ove Uredbe u skladu s nacionalnim zakonodavstvom pod uvjetom da takve osobe nemaju unaprijed definiranu zakonsku ili ugovornu obvezu prijavljivati takve informacije, te pod uvjetom da su informacije nove i da se na temelju njih izriču administrativne sankcije ili druge mjere zbog kršenja ove Uredbe ili kaznene sankcije.

               Članak 23.

               Razmjena informacija s ESMA-om

               1.Nadležna tijela ESMA-i jednom godišnje dostavljaju zbirne informacije o svim administrativnim mjerama, sankcijama i novčanim kaznama izrečenima u skladu s člankom 20. ESMA objavljuje te informacije u godišnjem izvješću.

               2.Ako su države članice odlučile utvrditi kaznene sankcije za kršenje odredaba iz članka 20., njihova nadležna tijela ESMA-i jednom godišnje dostavljaju anonimne i zbirne podatke u vezi s poduzetim kaznenim istragama i izrečenim kaznenim sankcijama. ESMA podatke o izrečenim kaznenim sankcijama objavljuje u godišnjem izvješću. Ako je nadležno tijelo javno objavilo administrativne sankcije, novčane kazne i druge mjere te kaznene sankcije, o tome istodobno obavješćuje ESMA-u.

               3.Ako je nadležno tijelo javno objavilo administrativnu mjeru, sankciju ili kaznenu sankciju, o tome istodobno obavješćuje ESMA-u.

               4.ESMA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi se utvrdili postupci i oblici razmjene informacija iz stavaka 1. i 2.

               ESMA Komisiji dostavlja taj nacrt provedbenih tehničkih standarda do [12 mjeseci od objave Uredbe].

               Komisiji se dodjeljuje ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1095/2010.

               Članak 24.

               Objava odluka

               1.U skladu s trećim podstavkom nadležna tijela na svojim internetskim stranicama objavljuju svaku odluku o izricanju administrativne sankcije ili druge mjere u pogledu kršenja članaka 4. i 15. odmah nakon što o toj odluci obavijeste osobu na koju se odluka odnosi.

               2.U objavljenim informacijama u skladu s prvim podstavcima navode se barem vrsta i narav kršenja i identitet osobe na koju se odluka odnosi.

               Prvi i drugi podstavak ne primjenjuju se na odluke kojima se izriču mjere istražne naravi.

               Ako nadležno tijelo nakon procjene svakog pojedinog slučaja smatra da bi objava identiteta pravne osobe na koju se odluka odnosi ili osobnih podataka fizičke osobe mogla biti nerazmjerna, ili ako bi se tom objavom ugrozila istraga koja je u tijeku ili stabilnost financijskih tržišta, čini jedno od sljedećeg:

               (a)odgađa objavu odluke dok razlozi za tu odgodu ne prestanu postojati;

               (b)anonimno objavljuje odluku u skladu s nacionalnim zakonodavstvom ako se tom objavom osigurava djelotvorna zaštita dotičnih osobnih podataka i, po potrebi, odgađa objavu odgovarajućih podataka na razuman rok ako je predvidivo da će razlozi za anonimnu objavu prestati postojati u tom razdoblju;

               (c)ne objavljuje odluku u slučaju da nadležno tijelo smatra da je objava u skladu s točkom (a) ili (b) nedostatna kako bi se osiguralo:

               i.da se ne ugrozi stabilnost financijskih tržišta; ili

               ii.razmjernost objave takvih odluka u odnosu na mjere koje se smatraju mjerama blaže naravi.

               3.Ako se protiv odluke podnese žalba nacionalnom pravosudnom, administrativnom ili drugom tijelu, nadležna tijela odmah na svojoj internetskoj stranici objavljuju tu informaciju i sve daljnje informacije o ishodu žalbe. Objavljuje se i svaka odluka o poništenju odluke protiv koje je podnesena žalba.

               4.Nadležna tijela osiguravaju da svaka odluka objavljena u skladu s ovim člankom ostane dostupna na njihovim internetskim stranicama najmanje pet godina nakon objave. Osobni podaci iz tih odluka zadržavaju se na internetskim stranicama nadležnog tijela tijekom razdoblja koje je potrebno u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka.

               Članak 25.

               Sankcije za potrebe članaka 13. i 14.

               Sankcije i druge mjere utvrđene u skladu s Direktivom 2009/65/EZ i Direktivom 2011/61/EU primjenjuju se na kršenja obveza utvrđenih u člancima 13. i 14. ove Uredbe.

               Poglavlje IX.

               Preispitivanje

               Članak 26.

               Preispitivanje

               Tri godine nakon stupanja na snagu, Komisija nakon savjetovanja s ESMA-om izvješćuje Europski parlament i Vijeće o djelotvornosti i učinkovitosti ove Uredbe i, ako je potrebno, podnosi revidirani prijedlog.

               Poglavlje X.

               Završne odredbe

               Članak 27.

               Izvršavanje delegiranih ovlasti

               1.Ovlasti za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               2.Delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 3., članka 3., članka 11. stavka 2., članka 13. stavka 3. i članka 14. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno razdoblje od datuma iz članka 28.

               3.Delegiranje ovlasti iz članka 2. stavka 3., članaka 3. i 4., članka 11. stavka 2., članka 13. stavka 3. i članka 14. stavka 3. Europski parlament ili Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ona proizvodi učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum koji je naveden u odluci. Ona ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

               4.Čim donese delegirani akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i Vijeće.

               5.Delegirani akt donesen u skladu s člankom 2. stavkom 3., člancima 3. i 4., člankom 11. stavkom 2., člankom 13. stavkom 3. i člankom 14. stavkom 3. stupa na snagu samo ako se tomu ne usprotive ni Europski parlament ni Vijeće u roku od 2 mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće izvijestili Komisiju da se ne protive. Ovaj se rok produžuje za 2 mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

               Članak 28.

               Stupanje na snagu i primjena

               1.Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               2.Ova se Uredba primjenjuje od datuma njezina stupanja na snagu, uz iznimku:

               (a)članka 4. stavka 1., koji se primjenjuje 18 mjeseci od datuma stupanja na snagu; i

               (b)članaka 13. i 14., koji se primjenjuju 6 mjeseci od datuma stupanja na snagu.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

               Za Europski parlament
                     Za Vijeće

               Predsjednik
                     Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               1.2.Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               1.4.Ciljevi

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.6.Trajanje i financijski učinak

               1.7.Predviđeni načini upravljanja

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               3.PROCJENA FINANCIJSKOG UČINKA PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Relevantni naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda

               3.2.Procjena učinka na rashode

               3.2.1.Sažetak procjene učinka na rashode

               3.2.2.Procjena učinka na odobrena sredstva za poslovanje

               3.2.3.Procjena učinka na administrativna odobrena sredstva

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               3.2.5.Doprinosi trećih osoba

               3.3.Procjena učinka na prihode

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira

               1.2.Odgovarajuće područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
                  17

               Unutarnje tržište – Financijska tržišta

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

                Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije koje se želi ostvariti prijedlogom/inicijativom

               Pridonijeti smanjenju rizika za financijsku stabilnost i obnoviti povjerenje ulagatelja i ostalih tržišnih sudionika u financijska tržišta

               1.4.2.Posebni ciljevi i predmetne aktivnosti ABM/ABB

               U kontekstu prethodno navedenih općih ciljeva, cilj je uredbe povećanje sveukupne transparentnosti tržišta financiranja vrijednosnih papira i rehipotekiranja te time dati potporu poboljšanom praćenju tih aktivnosti od strane nadzornih tijela i ulagatelja. Pridonijet će učinkovitom sprečavanju nastajanja sistemskih rizika i međusobne povezanosti unutar financijskog sektora koja dovodi do sistemskih rizika.

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

               Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.

               Povećana transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira prema nadzornim tijelima;

               povećana transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja prema ulagateljima;

               povećana operativna i ugovorna transparentnost rehipotekiranja prema uključenim stranama

               1.4.4.Pokazatelji rezultata i učinka

               Navesti pokazatelje za praćenje provedbe prijedloga/inicijative.

               Pokazatelji bitni za ocjenu prijedloga mogu biti sljedeći:

               veličina raznih segmenata tržišta transakcija financiranja vrijednosnih papira

               razina međusobne povezanosti i koncentracije tržišta

               udio transakcija financiranja vrijednosnih papira u ukupnom fondu

               kvalitativni pokazatelji za objavu aktivnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira od strane fonda

               veličina aktivnosti rehipotekiranja

               brzina optjecaja kolaterala

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Uvjeti koje treba ispuniti kratkoročno ili dugoročno

               Prijedlog strukturnih reformi bankarskog sektora EU-a koji je predstavljen u paketu s ovim prijedlogom, zadnji je dio novog regulatornog okvira kojim se osigurava da čak i najveće banke EU-a budu manje složene i da se mogu učinkovito riješiti s minimalnim posljedicama za porezne obveznike. Međutim, kriza je naglasila potrebu za poboljšanjem transparentnosti i nadzora ne samo u tradicionalnom bankarskom sektoru, već i u područjima nebankarskih kreditnih aktivnosti poznatima kao „usporedni bankarski sustav”.

               U kontekstu usporednog bankarstva Odbor za financijsku stabilnost (FSB) i Europski odbor za sistemske rizike utvrdili su rizike koje transakcije financiranja vrijednosnih papira predstavljaju i za tradicionalno bankarstvo i za usporedni bankarski sustav. Transakcijama financiranja vrijednosnih papira omogućuje se stvaranje financijske poluge, procikličnosti i međusobne povezanosti na financijskim tržištima. Osobito je nedostatak transparentnosti pri korištenju transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja sprečavao regulatorna i nadzorna tijela, ali i ulagatelje da ispravno procijene i nadziru predmetne rizike slične bankovnima te razinu međusobne povezanosti u financijskom sustavu u razdoblju prije i tijekom financijske krize.

               U tom kontekstu FSB je u 29. kolovoza 2013. donio okvir politika za rješavanje rizika usporednog bankarstva pri pozajmljivanju vrijednosnih papira i repo poslovima. Naknadno su ga u rujnu 2013. prihvatili čelnici skupine G20 te se njime zahtijeva temeljito i učestalo izvješćivanje o transakcijama financiranja vrijednosnih papira, primjereno informiranje ulagatelja o aktivnostima transakcija financiranja vrijednosnih papira i posebna pravila o rehipotekiranju.

               1.5.2.Dodana vrijednost uključenja EU-a

               Cilj je ovog prijedloga osigurati transparentnost transakcija financiranja vrijednosnih papira, rehipotekiranja i drugih struktura financiranja. Zbog povezanosti aktivnosti usporednog bankarstva u okviru unutarnjeg tržišta i njihovog sistemskog karaktera potrebno je usklađeno djelovanje Unije. Kako bi se obuhvatio širok spektar transakcija te regulatornim tijelima na nacionalnoj razini i razini Unije omogućio sveobuhvatni pregled tržišta transakcija financiranja vrijednosnih papira u cijelom EU-u, mora se djelovati barem na razini Unije. Učinkovitost mjera koje bi pojedinačne države članice provele samostalno i neusklađeno vjerojatno bi bila mala jer bi se takvim mjerama mogao obuhvatiti samo dio tržišta. Nadalje, s obzirom na sistemski utjecaj problema, neusklađeno djelovanje moglo bi se čak pokazati kontraproduktivnim zbog rizika od rascjepkanosti i nedosljednosti podataka. Samo objedinjeni podaci na razini Unije mogu dati makroekonomsku sliku potrebnu za nadzor korištenja transakcija financiranja vrijednosnih papira.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

               nije dostupno

               1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim odgovarajućim instrumentima

               EU je već pokrenuo niz reformi za povećanje transparentnosti financijskih tržišta. Na primjer, Uredbom o OTC izvedenicama, središnjim drugim ugovornim stranama i trgovinskim repozitorijima (Uredba o infrastrukturi europskog tržišta („EMIR”) uvode se mjere za povećanje transparentnosti pozicija u izvedenicama za regulatore te za smanjenje sistemskih rizika za sudionike na tržištu.  EMIR-om se osigurava da se informacije o svim europskim ugovorima o izvedenicama dostavljaju trgovinskim  repozitorijima i da su izravno i neposredno dostupne nadzornim tijelima, uključujući Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala (ESMA), kako bi se kreatorima politika i nadzornim tijelima dao jasan pregled tržišta izvedenica. Ovom će se Uredbom slijediti isti ciljevi transparentnosti polazeći od postojeće Uredbe i subjekata (trgovinski repozitoriji s odobrenjem u skladu s EMIR-om) kako bi se većom transparentnošću transakcija financiranja vrijednosnih papira nastavila unaprjeđivati transparentnost financijskih tržišta. Uz to, ovaj se prijedlog dopunjuje drugim zakonodavnim prijedlozima, koje je Komisija već donijela ili će ih uskoro donijeti u smislu povećanja transparentnosti i integriteta tržišta te suzbijanja poremećaja tržišta i jačanja zaštite ulagatelja. To je slučaj s trenutačnim preispitivanjem Direktive o tržištima financijskih instrumenata („MiFID”) kojom se posebno predviđaju mjere transparentnosti prema nadležnim tijelima. Predloženom Uredbom dopunjuju se i direktive o UAIF-ima i UCITS-ima koje se odnose na transparentnost prema ulagateljima u transakcije financiranja vrijednosnih papira i druge strukture financiranja. Prijedlog je skladu s ovim tekstovima Unije.  U skladu je i s prioritetima koje je Europska komisija iznijela u svojoj Komunikaciji o usporednom bankarskom sustavu – Suzbijanje novih izvora rizika u financijskom sektoru od 4. rujna 2013., a kojima se naglašava potreba za povećanjem transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira.

               1.6.Trajanje i financijski učinak

                Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja

               Stupanje na snagu i početak primjene predviđeno za 2015./2017.

               1.7.Predviđena metoda/metode upravljanja
                  18

               Iz proračuna za 2014.

               ◻ Izravno upravljanje od strane Komisije

               –◻ od strane njezinih odjela, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;

               –◻
                     od strane izvršnih agencija;

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

                Neizravno upravljanje  delegiranjem zadaća provedbe:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;

               –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);

               –◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu;

               –◻ tijelima na koja se upućuje u članku 208. i članku 209. Financijske uredbe;

               –◻ javno-pravnim tijelima;

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva

               –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               –Ako je naznačeno više metoda upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.

               Napomene

               ESMA je regulatorna agencija koja djeluje pod nadzorom Komisije.

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja

               Prijedlogom se predviđa da bi Komisija trebala redovito preispitivati učinkovitost predloženih mjera.

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.2.1.Utvrđeni rizici

               U pogledu zakonitog, racionalnog, učinkovitog i djelotvornog korištenja odobrenih sredstava koja proizlaze iz prijedloga, očekuje se da prijedlog neće donijeti nove rizike koji trenutačno ne bi bili obuhvaćeni postojećim okvirom interne kontrole ESMA-e.

               2.2.2.Informacije o ustroju sustava unutarnje kontrole

               nije dostupno

               2.2.3.Troškovi i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške

               nije dostupno

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               U svrhu suzbijanja prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih radnji, odredbe Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) primjenjuju se na ESMA-u bez ograničenja.

               ESMA pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) te odmah donosi odgovarajuće odredbe za cjelokupno osoblje EBA-e i ESMA-e.

               Odlukama o financiranju te sporazumima i provedbenim instrumentima koji iz njih proizlaze izričito se određuje da Revizorski sud i OLAF mogu, u slučaju potrebe, kod korisnika novčanih sredstava koja je isplatila ESMA te kod osoblja odgovornog za njihovu dodjelu provesti provjere na licu mjesta.

               3.PROCJENA FINANCIJSKOG UČINKA PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Relevantni naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda

               Postojeće proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Dif./nedif.
                        (
                           19
                        )

                        zemalja EFTA-e
                           20

                        zemalja kandidatkinja
                           21

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

               Zatražene nove proračunske linije

               3.2.Procjena učinka na rashode

               Ova zakonodavna inicijativa imat će sljedeći utjecaj na rashode:

               Zapošljavanje dvoje novih privremenih djelatnika u ESMA-i (od siječnja 2016.) – za više informacija o zadaćama i izračunu troškova vidi Prilog. Trošak tih novih privremenih djelatnika u cijelosti će se financirati naknadama naplaćenima sektoru (nema utjecaja na proračun EU-a)

               Nove zadaće obavljat će se s pomoću ljudskih resursa raspoloživih na temelju godišnjeg postupka raspodjele proračunskih sredstava, u kontekstu proračunskih ograničenja koja vrijede za sva tijela EU-a i u skladu s financijskim programom za agencije. Posebice, resursi koji su potrebni agenciji za nove zadaće bit će usklađeni s kadrovskim i financijskim programiranjem za ESMA-u, kako je određeno u nedavnoj Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću – Programiranje kadrovskih i financijskih resursa za decentralizirane agencije u razdoblju 2014. – 2020. (COM(2013)519).

               3.2.1.Sažetak procjene učinka na rashode

               milijuna EUR (na tri decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                           okvira

                        Broj

                        Glavna uprava: MARKT

                        2014.

                        2015.

                        2016.

                        2017.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        UKUPNO

                        • Odobrena sredstva za poslovanje

                        Obveze

                        1.

                        Plaćanja

                        2.

                        Administrativna odobrena sredstva financirana iz omotnice pojedinih programa
                           22

                        Broj proračunske linije

                        3.

                        UKUPNO odobrena sredstva
                        za Glavnu upravu MARKT

                        Obveze

                        =1+1a +3

                        Plaćanja

                        =2+2 a +3

                        +3.

                        • UKUPNO odobrena sredstva za poslovanje

                        Obveze

                        4.

                        Plaćanja

                        5.

                        • UKUPNO administrativna odobrena sredstva financirana iz omotnice za pojedine programe

                        6.

                        UKUPNO odobrena sredstva
                           za NASLOV 1.a
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        =4+ 6

                        Plaćanja

                        =5+ 6

                        Plaćanja

                        =5+ 6

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                           okvira

                        5.

                        „Administrativni rashodi”

               milijuna EUR (na tri decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Upisati onoliki broj godina koliko je potrebno da se pokaže trajanje učinka (vidi točku 1.6)

                        UKUPNO

                        Glavna uprava:

                        • Ljudski resursi

                        • Ostali administrativni rashodi

                        UKUPNO GLAVNA UPRAVA <…….>

                        Odobrena sredstva

                        UKUPNO odobrena sredstva
                           za NASLOV 5
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        (Ukupno obveze = ukupno plaćanja)

               milijuna EUR (na tri decimalna mjesta)

                        Godina
                        N
                           23

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Upisati onoliki broj godina koliko je potrebno da se pokaže trajanje učinka (vidi točku 1.6)

                        UKUPNO

                        UKUPNO odobrena sredstva
                           iz NASLOVA 1 – 5
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        Plaćanja

               3.2.2.Procjena učinka na odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje odobrenim sredstvima za poslovanje

               –
                     Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje odobrenim sredstvima za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:

               Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (na tri decimalna mjesta)

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Upisati onoliki broj godina koliko je potrebno da se pokaže trajanje učinka (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           24

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupan trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1.
                           25
                         ...

                        – Rezultat

                        – Rezultat

                        – Rezultat

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        POSEBNI CILJ br. 2. ...

                        – Rezultat

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 2

                        UKUPAN TROŠAK

               3.2.3.Procjena učinka na administrativna odobrena sredstva

               3.2.3.1.Sažetak

               –
                     Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje administrativnim odobrenim sredstvima

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje odobrenim sredstvima za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:

               milijuna EUR (na tri decimalna mjesta)

                        Godina
                        N
                           26

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Upisati onoliki broj godina koliko je potrebno da se pokaže trajanje učinka (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        NASLOV 5
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        Ostali administrativni rashodi

                        Međuzbroj za NASLOV 5
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Izvan NASLOVA 5
                           27
                         višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        Ostali administrativni
                           rashodi

                        Međuzbroj
                           izvan NASLOVA 5
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        UKUPNO

                  Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima Glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar Glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala

               –
                     Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih resursa.

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih resursa, kako je objašnjeno u nastavku:

               Procjenu izraziti u ekvivalentima punog radnog vremena

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina N+2

                        Godina N+3

                        Upisati onoliki broj godina koliko je potrebno da se pokaže trajanje učinka (vidi točku 1.6.)

                        • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        XX 01 01 01 (sjedište i predstavništva Komisije)

                        XX 01 01 02 (delegacije)

                        XX 01 05 01 (neizravno istraživanje)

                        10 01 05 01 (izravno istraživanje)

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
                           28

                        XX 01 02 01 (UO, UNS, AO, iz „opće omotnice”)

                        XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, AO i MSD u delegacijama)

                        XX 01 04 gg
                           29

                        - sjedište

                        - delegacije

                        XX 01 05 02 (UO, UNS, AO – neizravno istraživanje)

                        10 01 05 02 (UO, AO, UNS – izravno istraživanje)

                        Ostale proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

               XX je dotično područje politike ili proračunska glava.

                  Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem iz Glavne uprave koje je već dodijeljeno za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređeno unutar Glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj Glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Vanjsko osoblje

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               –
                     Prijedlog/inicijativa usklađen(a) je s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom.

               –Resursi potrebni agenciji za nove zadaće bit će usklađeni s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020. te kadrovskim i financijskim programiranjem za ESMA-u/EBA-u, kako je određeno u nedavnoj Komunikaciji Europskom parlamentu i Vijeću – Programiranje kadrovskih i financijskih resursa za decentralizirane agencije u razdoblju 2014. – 2020. (COM(2013)519).

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.

                  […]

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa zahtijeva primjenu instrumenta za financijsku fleksibilnost ili reviziju višegodišnjeg financijskog okvira.
                  30
               .

                  Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.

                  […]

               3.2.5.Doprinosi trećih osoba

               –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje kako je procijenjeno u nastavku:

               Odobrena sredstva u milijunima EUR (na 3 decimalna mjesta)

                        2014.

                        2015.

                        2016.

                        2017.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        Ukupno

                        Države članice

                        UKUPNA sufinancirana odobrena sredstva

               3.3.Procjena učinka na prihode

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode

               –
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:

               na vlastita sredstva

               na ostale prihode

               milijuna EUR (na tri decimalna mjesta)

                        Linija proračunskih prihoda:

                        Odobrena sredstva raspoloživa za tekuću financijsku godinu

                        Učinak prijedloga/inicijative
                           31

                        2014.

                        2015.

                        2016.

                        2017.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        Članak………….

                        0,00

                        0,00

                        0,35

                        0,33

                        0,33

                        0,33

                        0,33

               Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru rashoda.

                  […]

               Navesti metodu izračuna učinka na prihode.

                  Naknade koje će se naplatiti sektoru izračunat će se tako da pokrivaju dodatne troškove ESMA-e nastale ovom zakonodavnom inicijativom – za više informacija o metodi izračuna vidi Prilog

               Prilog Zakonodavnom financijskom izvještaju za prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira

               Troškovi povezani sa zadaćama koje će izvršavati ESMA procijenjeni su u smislu rashoda za osoblje u skladu s klasifikacijom troškova u nacrtu proračuna za ESMA-u za 2015.

               Prijedlogom Komisije previđa se da ESMA izradi tri regulatorna tehnička standarda i četiri provedbena tehnička standarda kojima bi se trebalo osigurati da se visokotehničke odredbe provode dosljedno diljem EU-a. ESMA će morati nadzirati trgovinske repozitorije za transakcije financiranja vrijednosnih papira i dati svoj doprinos izvješću Komisije o provedbi i djelotvornosti Uredbe. ESMA će uz to pružati tehničke savjete Komisiji za predviđene delegirane akte Komisije. Nadalje, ESMA može sklopiti dogovore o suradnji s mjerodavnim nadležnim tijelima trećih zemalja  te priznati trgovinske repozitorije s poslovnim nastanom u trećoj zemlji.

               Što se tiče vremena, pretpostavlja se da će Uredba stupiti na snagu krajem 2015. Stoga su dodatni resursi za ESMA-u potrebni tek od 2016. U pogledu vrsta pozicija, da bi se novi tehnički standardi isporučili uspješno i pravovremeno, osobito će biti potrebno dodijeliti dodatne resurse za zadaće koje se odnose na politiku, izradu zakonodavstva i procjenu utjecaja. Za rad su potrebni dvostrani i višestrani sastanci s dionicima, analize i procjene mogućnosti te izrada dokumenata za savjetovanje, javno savjetovanje s dionicima, osnivanje stalnih stručnih skupina sastavljenih od nadzornih tijela iz država članica i upravljanje njima, osnivanje ad hoc stručnih skupina sastavljenih od sudionika na tržištu i predstavnika ulagatelja te upravljanje njima, analiza odgovora na savjetovanja, izrada analize troškova i koristi i izrada zakonodavnog teksta.

               Potreban rad usko je povezan s postojećim tehničkim standardima u skladu s EMIR-om kojima se regulira okvir za trgovinske repozitorije za ugovore o izvedenicama. Dosad je registrirano 6 trgovinskih repozitorija u skladu s EMIR-om i očekuje se da će približno isti broj trgovinskih repozitorija za transakcije financiranja vrijednosnih papira podnijeti zahtjev za registraciju. Nakon što se registriraju potpadaju pod nadzor ESMA-e. Stoga će se uzimajući u obzir broj trgovinskih repozitorija za transakcije financiranja vrijednosnih papira koji će se nadzirati, broj, vrstu i složenost zadaća koje će obavljati ESMA, utjecaj na broj ekvivalenata punog radnog vremena potrebnih za izradu tehničkih standarda i izvršavanje novih dodatnih zadaća ograničiti na 2 privremena djelatnika.

               To znači da će od 2016. biti potrebna dva dodatna privremena djelatnika. Pretpostavlja se da će se taj povećani broj zaposlenih zadržati u 2017. i 2018. jer će ESMA imati nove zadaće nadzora nad trgovinskim repozitorijima za transakcije financiranja vrijednosnih papira. Te nove zadaće utvrđene su u predloženoj Uredbi i dodatno objašnjene u obrazloženju. Trošak dvaju novih privremenih djelatnika i svi nepredviđeni troškovi u cijelosti će se financirati naknadama koje se naplaćuju trgovinskim repozitorijima za transakcije financiranja vrijednosnih papira (npr. naknade za registraciju, naknade za nadzor) i stoga neće imati utjecaj na proračun EU-a.

               Pretpostavka u pogledu dodatnih resursa:

               Na dva dodatna radna mjesta trebali bi se zaposliti privremeni djelatnici funkcijske skupine i razreda AD7.

               Prosječni troškovi plaća za razne kategorije djelatnika temelje se na uputama Glavne uprave za proračun;

               Koeficijent ispravka plaće za Pariz je 1,161.

               Troškovi službenih putovanja procjenjuju se na 10 000 EUR.

               Troškovi povezani sa zapošljavanjem (putovanje, hotel, liječnički pregledi, naknade za nastanjenje i druge naknade, troškovi selidbe itd.) procjenjuju se na 12 700 EUR.

                        Vrsta troška

                        Izračun

                        Iznos (u tisućama)

                        2016.

                        2017.

                        2018.

                        Ukupno

                        Rashodi za osoblje

                        Plaće i naknade

                        =2x132 x1,161

                        307

                        307

                        307

                        921

                        Rashodi povezani sa zapošljavanjem

                        =2x13

                        26

                        26

                        Troškovi službenih putovanja

                        =2x10

                        20

                        20

                        20

                        60

                        Ukupno

                        353

                        327

                        327

                        1007

                     (1)
                  Odbor za financijsku stabilnost (FSB) usporedni bankarski sustav definira kao „kreditno posredovanje u koje su uključeni subjekti i aktivnosti (u cijelosti ili djelomično) izvan redovnog bankarskog sustava”.

                     (2)
                  Izvješće o nadzoru svjetskog usporednog bankarstva 2013.,14. studenoga 2013., FSB

                     (3)
                  Od 2011. pet radnih skupina FSB-a za usporedno bankarstvo izdalo je preporuke: i. za međudjelovanje banaka i subjekata usporednog bankarskog sustava; ii. za sistemske rizike novčanih fondova; iii. za reguliranje ostalih subjekata usporednog bankarskog sustava kao što su fondovi za ograničavanje rizika; iv.  ocjena postojećih zahtjeva za sekuritizaciju; v. za korištenje transakcija financiranja vrijednosnih papira kao što su pozajmljivanje vrijednosnih papira ili ugovori o povratnoj kupnji vrijednosnih papira (repo ugovori).

                     (4)
                  U studenome 2011. uspostavljena je stručna skupina na visokoj razini kojom je predsjedao guverner Središnje banke Finske Erkki Liikanen s nalogom za procjenu potrebe za strukturnom reformom bankarskog sektora EU-a. Za nalog i popis članova vidi

                     http://ec.europa.eu/internal_market/bank/docs/high-level_expert_group/mandate_en.pdf

                     (5)
                  P7_TA(2012)0427, http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P7-TA-2012-0427&language=EN

                     (6)
                  Preporuke se uglavnom odnose na transakcije pozajmljivanja vrijednosnih papira ili robe drugoj ugovornoj strani ili od druge ugovorne strane,  repo transakcije ili obrnute repo transakcije te transakcije koje uključuju kupnju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu prodaju (buy-sell back) ili transakcije koje uključuju prodaju vrijednosnog papira i njegovu ponovnu kupnju (sell-buy back).

                     (7)
                  Jačanje nadzora i reguliranje usporednog bankarskog sustava;  Okvir politike za rješavanje rizika usporednog bankarstva pri pozajmljivanju vrijednosnih papira i repo poslovima, 29. kolovoza 2013.

                     www.financialstabilityboard.org/publications/r_130829b.pdf

                  .

                     (8)
                  SL C , , str. .

                     (9)
                  SL C , , str. .

                     (10)
                  SL C […], […], str. […].

                     (11)
                  Komunikacija Vijeću i Europskom parlamentu o usporednom bankarstvu – Rješavanje novih izvora rizika u financijskom sektoru, COM(2013) 614 završna verzija.

                     (12)
                  Uredba (EU) br. 648/2012 Europskog Parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o  OTC izvedenicama, središnjoj drugoj ugovornoj strani i trgovinskom repozitoriju (SL L 201, 27.7.2012., str. 1.).

                     (13)
                  Direktiva 2009/65/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o usklađivanju zakona i drugih propisa u odnosu na subjekte za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS) (SL L 302, 17.11.2009., str. 32.).

                     (14)
                  Direktiva 2011/61/EU  Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o upraviteljima alternativnih investicijskih fondova i o izmjeni direktiva 2003/41/EZ i 2009/65/EZ te uredbi (EZ) br. 1060/2009 i (EU) br. 1095/2010 (SL L 174, 1.7.2011., str. 1.).

                     (15)
                  Uredba (EU) br. 1095/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju Europskog nadzornog tijela (Europsko nadzorno tijelo za vrijednosne papire i tržišta kapitala), o izmjeni Odluke br. 716/2009/EZ i o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 2009/77/EZ (SL L 331, 15.12.2010., str. 84.).

                     (16)
                  Direktiva 2013/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i vezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, o izmjeni Direktive 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ, SL L 182, 29.6.2013., str. 19.

                     (17)
                  ABM: activity-based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB: activity-based budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti)

                     (18)
                  Pojedinosti o metodama upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu mogu se naći na internetskoj stranici BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (19)
                  Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (20)
                  EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (21)
                  Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.

                     (22)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi kojima se podupire provedba programa i/ili aktivnosti EU-a (bivše linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.

                     (23)
                  Godina N jest godina u kojoj počinje provedba prijedloga/inicijative.

                     (24)
                  Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (25)
                  Kako je opisano u točki 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (26)
                  Godina N jest godina u kojoj počinje provedba prijedloga/inicijative.

                     (27)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi kojima se podupire provedba programa i/ili aktivnosti EU-a (bivše linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.

                     (28)
                  UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjak; AO = agencijsko osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (29)
                  Podograničenje za vanjsko osoblje obuhvaćeno odobrenim sredstvima za poslovanje (nekadašnje linije „BA”)

                     (30)
                  Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucionalnog sporazuma (za razdoblje od 2007. do 2013.).

                     (31)
                  Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.1.2014.
            COM(2014) 40 final
            PRILOZI
            Informacije za ulagatelje o transakcijama financiranja vrijednosnih papira i drugim strukturama financiranja u koje su uključeni UCITS fondovi i AIF-ovi
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izvješćivanju i transparentnosti transakcija financiranja vrijednosnih papira

               PRILOZI

               Odjeljak A – Informacije dostavljene u polugodišnjim i godišnjim izvješćima UCITS-a i godišnjem izvješću AIF-a

               Opći podaci:

               –iznos pozajmljenih vrijednosnih papira i robe izražen kao udio u ukupnoj pozajmljivoj imovini,

               –iznos imovine korištene u svakoj vrsti transakcije financiranja vrijednosnih papira i svakoj drugoj strukturi financiranja izražen kao apsolutni iznos i kao udio u imovini fonda pod upravljanjem.

               Podaci o koncentraciji:

               –10 najvažnijih vrijednosnih papira i robe primljenih kao kolateral po izdavatelju za sve vrste transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja,

               –10 najvažnijih drugih ugovornih strana svake pojedinačne vrste transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja.

               Agregirani podaci o transakcijama za svaku pojedinačnu vrstu transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja – raščlanjeni prema kategorijama u nastavku:

               –vrsta i kvaliteta kolaterala,

               –dospijeće kolaterala raščlanjeno po sljedećim razdobljima dospijeća: manje od jednog dana, jedan dan do jedan tjedan, jedan tjedan do jedan mjesec, jedan mjesec do tri mjeseca, tri mjeseca do jedne godine, više od jedne godine, bez datuma dospijeća,

               –valuta kolaterala,

               –dospijeće raščlanjeno po sljedećim razdobljima dospijeća: manje od jednog dana, jedan dan do jedan tjedan, jedan tjedan do jedan mjesec, jedan mjesec do tri mjeseca, tri mjeseca do jedne godine, više od jedne godine, otvorene transakcije,

               –zemlja u kojoj druge ugovorne strane imaju sjedište,

               –namirenje i poravnanje (npr. trostrano, središnja druga ugovorna strana, dvostrano).

               Podaci o ponovnom korištenju i ponovnom ulaganju gotovinskog kolaterala:

               –udio primljenog kolaterala koji se ponovno koristi ili ponovno ulaže u usporedbi s maksimalnim iznosom navedenim u prospektu ili informacijama objavljenima ulagateljima,

               –informacije o bilo kakvim ograničenjima u pogledu vrste vrijednosnih papira i robe koji se mogu ponovno ulagati ili ponovno koristiti,

               –prihodi fonda ostvareni ponovnim ulaganjem gotovinskog kolaterala.

               Pohrana kolaterala koje je fond primio u okviru transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja

               Broj skrbnika i iznos imovine koju kao kolateral svaki od njih pohranjuje

               Pohrana kolaterala koje je fond izdao u okviru transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja

               Udio kolaterala koji se drže na odvojenim ili skupnim računima ili na bilo kojim drugim računima

               Podaci o prihodima i troškovima za svaku vrstu transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja raščlanjeni po fondovima, upraviteljima fondova i posrednicima kod pozajmljivanja u apsolutnim vrijednostima i kao postotak od ukupnih prihoda ostvarenih tom vrstom transakcije financiranja vrijednosnih papira i druge strukture financiranja

               Odjeljak B – Informacije koje se uključuju u prospekt UCITS-a i informacije objavljene ulagateljima AIF-a:

               –općeniti opis transakcija financiranja vrijednosnih papira i drugih struktura financiranja koje fond koristi i razlog njihova korištenja,

               –ukupni podaci koji se dostavljaju za svaku vrstu transakcija financiranja vrijednosnih papira i za svaku vrstu drugih struktura financiranja,

               vrste imovine koje njima mogu biti obuhvaćene,

               maksimalni udio imovine pod upravljanjem koji njima može biti obuhvaćen,

               očekivani udio imovine pod upravljanjem koji će biti obuhvaćen svakom od njih;

               –kriteriji korišteni za odabir drugih ugovornih strana (uključujući pravni status, matičnu zemlju, minimalni kreditni rejting),

               –prihvatljivi kolateral: opis prihvatljivog kolaterala s obzirom na vrste imovine, izdavatelja, dospijeće, likvidnost te diversifikaciju kolaterala i politike korelacije,

               –vrednovanje kolaterala: opis metodologije za vrednovanje kolaterala koja se koristi i razlog korištenja te koristi li se dnevno iskazivanje tržišne vrijednosti i dnevne varijacijske marže,

               –upravljanje rizicima: opis rizika povezanih s transakcijama financiranja vrijednosnih i drugim strukturama financiranja papira te rizika povezanih s upravljanjem kolateralima, kao što su operativni, likvidnosni, skrbnički i pravni rizici te rizici druge ugovorne strane,

               –detaljne informacije o tome kako se imovine pozajmljena drugoj ugovornoj strani i primljeni kolaterali pohranjuju (skrbnik fonda),

               –politika dijeljenja prihoda ostvarenih transakcijama financiranja vrijednosnih papira ili drugim strukturama financiranja: podaci o udjelima prihoda ostvarenih njima koje dobiva fond ili upravitelj ili zadržavaju treće osobe (npr. posrednik kod pozajmljivanja).