               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.6.2017.
            COM(2017) 322 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temeljuzahtjeva iz Finske – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”).

               2.Finska je 1. veljače 2017. podnijela zahtjev EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 za financijski doprinos iz EGF-a, nakon otpuštanja
                  2
                  u poduzeću Microsoft (Microsoft Mobile Oy) te kod 11 dobavljača i daljnjih proizvođača (dalje u tekstu: „otpuštanja”).

               3.Komisija je nakon ocjenjivanja tog zahtjeva, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                        EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

                        Država članica

                        Finska

                        Predmetne regije (druga razina NUTS-a
                           3
                        )

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa, FI1B1)

                        Länsi-Suomi (Pirkanmaa, FI197)

                        Etelä-Suomi (Varsinais-Suomi, FI1C1)

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        1. veljače 2017.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        1. veljače 2017.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        15. veljače 2017.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        29. ožujka 2017.

                        Rok za dovršetak ocjenjivanja

                        21. lipnja 2017.

                        Intervencijski kriterij

                        Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u

                        Primarno poduzeće

                        Microsoft (Microsoft Mobile Oy))

                        Broj obuhvaćenih poduzeća

                        12

                        Sektor ekonomske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           4

                        62 Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima

                        Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača

                        11

                        Referentno razdoblje (četiri mjeseca):

                        12. srpnja 2016. – 12. studenog 2016.

                        Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja (a)

                        1 248

                        Broj otpuštanja prije referentnog razdoblja ili nakon njega (b)

                        0

                        Ukupan broj otpuštanja

                        1 248

                        Ukupan broj prihvatljivih korisnika

                        1 248

                        Ukupan broj ciljanih korisnika

                        1 000

                        Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi)

                        0

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        5 559 300

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           5
                         (EUR)

                           307 500

                        Ukupan proračun (EUR)

                        5 866 800

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        3 520 080

               OCJENA ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Finska je podnijela zahtjev EGF/2017/002 FI/Microsoft 2 1. veljače 2017. odnosno u roku od 12 tjedana od datuma kad su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva istog dana te je 15. veljače 2017. od Finske zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su u roku od šest tjedana od datuma podnošenja zahtjeva za dodatne informacije. Rok od 12 tjedana od dana primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa isteći će 21. lipnja 2017.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Predmetna poduzeća i korisnici

               5.Zahtjev se odnosi na 1 248 radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) te kod 11 njegovih dobavljača i daljnjih proizvođača. Primarno poduzeće posluje u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 62. NACE-a Rev. 2, Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima. Do otpuštanja u poduzeću Microsoft Mobile Oy došlo je većinom u regijama druge razine NUTS-a Helsinki-Uusimaa, Länsi-Suomi i Etelä-Suomi.

                        Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju

                        Microsoft Mobile Oy

                        1 191

                        Manpower Group Solutions

                        14

                        Accenture Oy

                        5

                        Sale Nordic Oy

                        1

                        HCL Technologies Ltd

                        3

                        Spellpoint Oy

                        1

                        ISS Palvelut OyManpower

                        20

                        Symbio Finland Oy

                        3

                        JOT Automation Oy

                        1

                        Tieto Oy

                        2

                        Lionbridge Oy

                        6

                        Varamiespalvelu-Group Oy

                        1

                        Ukupan broj poduzeća: 12

                        Ukupan broj otpuštanja:

                        1 248

                        Ukupan broj samozaposlenih osoba koje su prestale obavljati svoju djelatnost:

                        0

                        Ukupan broj prihvatljivih radnika i samozaposlenih osoba:

                        1 248

               Intervencijski kriteriji

               6.Finska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojom se zahtijeva da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača i daljnjih proizvođača.

               7.Za ovaj je zahtjev referentno razdoblje od četiri mjeseca trajalo od 12. srpnja 2016. do 12. studenoga 2016.

               8.Tijekom referentnog razdoblja zabilježena su sljedeća otpuštanja:

               –poduzeće Microsoft proglasilo je viškom 1 191 radnika,

               –u 11 dobavljača i daljnjih proizvođača Microsofta viškom je proglašeno 57 radnika.

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               9.Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja izračunan je na sljedeći način:

               –1 248 otpuštanja od datuma na koji je poslodavac svakog radnika obavijestio o otpuštanju.

               Prihvatljivi korisnici

               10.Ukupan broj prihvatljivih korisnika iznosi 1 248.

               Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije

               11.Kako bi se uspostavila veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, Finska tvrdi da je glavni razlog smanjenja radne snage globalno tržišno natjecanje u sektoru mobilnih telefona i posljedičan gubitak tržišnog udjela poduzeća Microsoft Mobile Oy (i njegova operacijskog sustava utemeljenog na sustavu Windows).

               12.Poduzeće Microsoft Mobile Oy, čije se sjedište nalazi u Espoou u Finskoj, osnovano je 2014., nakon što je Microsoft (SAD) preuzeo Nokijino poslovanje u području mobilnih telefona. Otprilike 4 700 Nokijinih zaposlenika prešlo je u poduzeće Microsoft Mobile Oy u Finskoj.

               13.Nokia se koristila isključivo operacijskim sustavom Microsoft Windows. Poduzeće Microsoft Mobile Oy nastavilo je s tom praksom. Taj je operacijski sustav do sredine 2013. imao globalni tržišni udio od 3,3 %, koji se 2016. smanjio na 0,8 %. Konkurentski operacijski sustavi kao što su Android i iOS (Apple) povećali su svoj tržišni udio na 82,2 % odnosno 14,6 % do početka 2016.
                  6

                  7

               14.Do tog je smanjenja došlo unatoč tome što je Microsoft Mobile Oy predstavio nove mobilne uređaje te uložio u dizajn, komponente i marketing
                  8
               . Konkurenti nude jeftiniji hardver i proizvode povezane s operacijskim sustavom, koji su veoma privlačni novim potrošačima na tržištima u nastajanju te u Europi.

               15.Ovaj je zahtjev nastavak niza prethodnih zahtjeva iz Finske, a svi se oni odnose na opadanje Nokije (EGF/2007/003 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2015/001 FI/Broadcom, EGF/2015/005 FI/Computer Programming, EGF/2016/001 FI/Microsoft i EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems).

               Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

               16.Proizvodnja mobilnih uređaja stalno se seli u zemlje s nižim plaćama, u kojima često vladaju loši radni uvjeti
                  9
               . Niske su plaće dio troškovne učinkovitosti
                  10
               . Na tržištima u nastajanju postoji velika potražnja za jeftinim mobilnim uređajima. U porastu je i europski uvoz
                  11
               .

               17.Gubitak Nokijina tržišnog udjela uzrokovan je agresivnim ulaskom na tržište brojnih istočnoazijskih proizvođača pametnih telefona koji imaju koristi od niskih troškova rada i proizvodnje.

               18.Pobjednici u tom natjecanju bili su proizvođači s poslovnim nastanom u SAD-u i Aziji koji se koriste operacijskim sustavima Android i iOS.

               19.Android ima stotine partnera, osobito u Aziji, koji svake godine predstavljaju nove telefone. Postoji mnogo opcija za Android u srednjim i nižim cjenovnim kategorijama. To je ključno na tržištima kao što su Indija, Afrika i Bliski istok.

               20.Proizvodnja mobilnih uređaja preselila se iz Južne Koreje u Kinu, a u zadnje vrijeme u zemlje s još nižim troškovima, kao što je Vijetnam
                  12
               ..

               21.Microsoft je u svibnju 2016. objavio da će ukinuti do 1 350 radnih mjesta u poduzeću Microsoft Mobile Oy u Finskoj. Gase se sve djelatnosti poduzeća Microsoft Mobile Oy. Posao je izgubilo 550 zaposlenika u regiji Helsinki-Uusimaa, 500 na području Pirkanmaa (regija Länsi-Suomi) i 300 u Salou (regija Etelä-Suomi).

               22.U tijeku je intervencija EGF-a (EGF/2016/001 FI/Microsoft) koja je usmjerena na pružanje potpore zaposlenicima koje je Microsoft ranije otpustio. Ciljani korisnici obuhvaćeni trenutačnim prijedlogom razlikuju se od korisnika iz tog slučaja.

               Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               Pogođene regije NUTS 2 su Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi i Länsi-Suomi.

               Helsinki-Uusimaa

               23.U razdoblju od 2012. do 2016. uglavnom su  elektronička i softverska industrija zahvaćene opsežnim otpuštanjima. U jesen 2016. došlo je do otpuštanja u različitim proizvodnim sektorima i u građevinskoj industriji.

               24.Broj zaposlenih u informacijskom i komunikacijskom sektoru u Uusimai u trećem je tromjesečju 2016. bio manji za 6 000 u odnosu na prethodnu godinu. Nezaposlenost visoko obrazovanih skupina i stručnjaka za IKT i dalje raste
                  13
               .

               25.U razdoblju od 2012. do 2016. uglavnom su elektronička i softverska industrija u Helsinkiju, Espoou i Vantai zahvaćene opsežnim otpuštanjima  Ta su poduzeća u razdoblju od 2012. do 2016. otpustila više od 5 000 radnika.

               26.Otprilike 72 % osoba koje je Microsoft otpustio u toj regiji visoko su obrazovane.

               Länsi-Suomi

               27.U ovoj je regiji otpuštanjima poduzeća Microsoft Mobile Oy najviše pogođeno područje Pirkanmaa.

               28.Ured za zapošljavanje i gospodarski razvoj Pirkanmae zabilježio je 2016. ukupno 38 077 nezaposlenih tražitelja posla. Nezaposleni tražitelji posla činili su 14,6 % radne snage
                  14
               .

               29.Trenutačno je otprilike 1 700 nezaposlenih tražitelja posla u sektoru IKT-a registrirano u Uredu za zapošljavanje i gospodarski razvoj Pirkanmae. Dugotrajno nezaposlene osobe činile su 2016. 40 % svih registriranih nezaposlenih tražitelja posla u sektoru IKT-a u Pirkanmai.

               30.Visokoobrazovani specijalisti strukovni su kadar kojem prijeti najveće povećanje nezaposlenosti. Ukupno je 6 084 osobe s akademskom titulom registrirano kao nezaposleni tražitelji posla u rujnu 2016. u toj regiji. Stopa nezaposlenosti visoko obrazovanih radnika u tehnološkom sektoru povećala se za 8,1 postotnih bodova u toj regiji.

               Etelä-Suomi

               31.U ovoj je regiji gradsko područje Salo najviše pogođeno otpuštanjima poduzeća Microsoft Mobile Oy. Prema Uredu za zapošljavanje i gospodarski razvoj, 300 će Microsoftovih zaposlenika izgubiti posao u Salou.

               32.Grad Salo izgubio je ukupno 6 900 radnih mjesta između 2007. i 2014., što predstavlja smanjenje broja radnih mjesta za 26 postotnih bodova. Nezaposlenost na tom području gotovo se udvostručila između 2008. i 2016. zbog prestanka nekadašnje proizvodnje Nokijinih mobilnih telefona i gospodarske krize.

               33.Stopa nezaposlenosti u toj regiji povećala se za više od 10 postotnih bodova te je narasla sa 7,0 % na 17,5 %. Riječ je o iznimnoj promjeni čak i u usporedbi s ostalim finskim općinama u kojima su Nokia/Microsoft bili prisutni
                  15
               .

               34.Udio visokoobrazovanih osoba među nezaposlenima povećao se u Salou.

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               35.Predviđa se da će u mjerama sudjelovati 1 000 otpuštenih radnika. Podjela tih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika

                        Spol:

                        muškarci:

                        740

                        (74,0 %)

                        žene:

                        260

                        (26,0 %)

                        Državljanstvo:

                        građani EU-a:

                        955

                        (95,5 %)

                        građani ostalih zemalja:

                        45

                        (4,5 %)

                        Dobna skupina:

                        15 – 24 godine:

                        0

                        (0 %)

                        25 – 29 godina:

                        25

                        (2,5 %)

                        30 – 54 godine:

                        925

                        (92,5 %)

                        55 – 64 godine:

                        50

                        (5,0 %)

                        stariji od 64 godine:

                        0

                        (0 %)

               Prihvatljivost predloženih mjera

               36.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

               –mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere: te će mjere uključivati osposobljavanje za traženje posla, podupiranje mobilnosti radne snage (usluge EURES-a), individualno savjetovanje (usmjeravanje u traženju posla), profesionalno usmjeravanje i stručne procjene,

               –usluge zapošljavanja i poslovne usluge: te će mjere uključivati podupiranje neovisnih tražitelja posla, procjenu kompetencija, prakse i događaje povezane sa zapošljavanjem,

               –osposobljavanje: ta mjera uključuje strukovno, daljnje i drugo osposobljavanje, reedukaciju i osposobljavanje povezano s poduzetništvom i mobilnošću radne snage,

               –bespovratna sredstva za osnivanje poduzeća: tom će se mjerom pružiti bespovratna sredstva za osnivanje poduzeća kako bi se promicalo pokretanje poslovanja te pokretanje i uspostavljanje posla s punim ranim vremenom u sektoru IKT-a ili u drugim sektorima,

               –subvencija za plaću: ovom će se mjerom podupirati zapošljavanje na novom radnom mjestu smanjenjem troškova plaće. Subvencija za plaću iznosi između 30 i 50 % troškova plaće radnika,

               –naknade za putne troškove i troškove smještaja: ovom će se mjerom pokrivati troškovi koje tražitelj posla snosi tijekom osposobljavanja.

               37.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               38.Finska je dostavila tražene podatke o aktivnostima koje su obveza predmetnog poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Procijenjeni proračun

               39.Predviđeni ukupni troškovi iznose 5 866 800 EUR, u što su uključeni rashodi za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 5 559 300 EUR i rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i obavješćivanja javnosti te nadzora i izvješćivanja u iznosu od 307 500 EUR.

               40.Ukupan financijski doprinos koji se traži iz EGF-a iznosi 3 520 080 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak po sudioniku
                        (u EUR)

                        Predviđeni ukupni troškovi*

                        (u EUR)

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        195

                        1 200

                        234 000

                        Usluge zapošljavanja i poslovne usluge (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        800

                        606

                        484 800

                        Osposobljavanje (Koulutus)

                        535

                        6 000

                        3 210 000

                        Bespovratna sredstva za osnivanje poduzeća (Starttiraha)

                        18

                        8 000

                        144 000

                        Podzbroj (a):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama

                        –

                        4 072 800

                        (73,26 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        Subvencija za plaću (Palkkatuki)

                        163

                        9 000

                        1 467 000

                        Naknade za putne troškove i troškove smještaja (Liikkuvuusavustus)

                        130

                        150

                        19 500

                        Podzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        –

                        1 486 500

                        (26,74 %)

                         Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Pripremne aktivnosti

                        –

                        9 000

                        2. Upravljanje

                        –

                        143 000

                        3. Informiranje i obavješćivanje javnosti

                        –

                        115 500

                        4. Nadzor i izvješćivanje

                        –

                         40 000

                        Podzbroj (c):

                        Postotak ukupnih troškova:

                        –

                        307 500

                        (5,24 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        –

                        5 866 800

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        –

                        3 520 080

               *: Samo se postotci zaokružuju.

               41.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u nisu viši od 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Finska je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.

               42.Finska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće biti viši od 15 000 EUR po korisniku.

               Razdoblje prihvatljivosti rashoda

               43.Finska je ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama 12. srpnja 2016. Rashodi za te mjere stoga će ispunjavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 12. srpnja 2016. do 1. veljače 2019.

               44.Finska snosi administrativne rashode za provedbu EGF-a od 12. srpnja 2016. Rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i obavješćivanja javnosti te nadzora i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 12. srpnja 2016. do 1. kolovoza 2019.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               45.Izvori su nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja sredstva javnih službi za zapošljavanje u administrativnom odjelu Ministarstva gospodarstva i zapošljavanja. Neke će se usluge financirati i iz operativnih rashoda centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj.

               46.Finska je potvrdila da se za navedene mjere za koje se dodjeljuje financijski doprinos iz EGF-a neće primati i financijski doprinosi iz drugih financijskih instrumenata Unije.

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               47.Finska je navela da je koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s radnom skupinom, koja je uključivala predstavnike iz centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša, ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj iz predmetnih regija, Microsofta, Tehnoloških poduzeća Finske, Sindikata Pro, Sindikata profesionalnih inženjera u Finskoj i Finske agencije za financiranje inovacija.

               Sustavi upravljanja i nadzora

               48.U zahtjevu se nalazi opis sustava za upravljanje i nadzor kojim se utvrđuju odgovornosti uključenih tijela. Finska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva, koje djeluje kao upravljačko tijelo i tijelo za ovjeravanje za EGF te kao posredničko tijelo za raspodjelu sredstava iz EGF-a. Dužnosti upravljanja povezane s EGF-om dodijeljene su Odjelu zapošljavanja i poduzetništva.

               49.Dužnosti ovjeravanja dodijeljene su Jedinici za ljudske resurse i administraciju. Isplate korisnicima vrše se preko regionalnih centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj.

               50.Tijelo odgovorno za revizije nezavisna je Jedinica za unutarnju reviziju, koja djeluje u okviru Stalnog tajništva Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva.

               Obveze predmetne države članice

               51.Finska je dostavila sva potrebna jamstva:

               –da se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštuju u vezi s pristupom predloženim mjerama i njihovom provedbom,

               –da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,

               –da su poduzeća koja provode otpuštanja i koja su nakon njih nastavila s poslovanjem ispunila svoje pravne obveze u pogledu viškova radnih mjesta i da su se u skladu s njima pobrinula za svoje radnike,

               –da se za predložene mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova Unije ili financijskih instrumenata Unije i da će se spriječiti bilo kakvo dvostruko financiranje,

               –da će predložene mjere biti komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –da će financijski doprinos iz EGF-a biti u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog proračuna

               52.EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
                  16

               53.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u i uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere te predviđene troškove, Komisija predlaže da se na temelju zahtjeva mobilizira EGF kako bi se za taj zahtjev osigurao financijski doprinos od 3 520 080 EUR, što je 60 % ukupnih troškova predloženih mjera.

               54.Predloženu će odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  17
               .

               Povezani akti

               55.Istodobno s podnošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 3 520 080 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               56.Istodobno s donošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o upotrebi EGF-a.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva iz Finske – EGF/2017/002 FI/Microsoft 2

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  18
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  19
               , a posebno njegovu točku 13.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pružanje potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  20
               .

               (3)Finska je 1. veljače 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima u poduzeću Microsoft Oy (Microsoft Mobile Oy) i kod njegovih 11 dobavljača i daljnjih proizvođača te prestancima djelatnosti. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Finska osigurao financijski doprinos u iznosu od 3 520 080 EUR.

               (5)Kako bi se sredstva iz EGF-a mogla što prije mobilizirati, ova se odluka treba primjenjivati od dana njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2017. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 3 520 080 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzete obveze i plaćanja.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datum donošenja Odluke]*.

                  21Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski Parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)
                  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (3)
                  Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (4)
                  SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (5)
                  U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (6)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (7)

                     https://www.strategyanalytics.com/strategy-analytics/news/strategy-analytics-press-releases/strategy-analytics-press-release/2016/11/02/strategy-analytics-android-captures-record-88-percent-share-of-global-smartphone-shipments-in-q3-2016#.WTosOjclGUl

                     (8)

                     www.statista.com/chart/4112/smartphone-market-share

                     (9)

                     http://www.businessinsider.com/samsung-factory-working-conditions-2012-11?r=US&IR=T&IR=T

                     (10)

                     http://comptryx.com/product/global_salary_survey

                     (11)

                     https://www.kantarworldpanel.com/global/News/Android-Share-Tops-75-in-Europes-Largest-Markets

                     (12)

                     http://www.thanhniennews.com/business/samsung-shifts-plants-from-china-to-vietnam-to-protect-margins-392.html

                     (13)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (14)

                     http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/78927/TKAT_Oct_2016_en.pdf?sequence=1

                     (15)

                     http://www.itproportal.com/2015/07/20/nokias-woes-pushing-finnish-town-salo-further- into-recession/

                     (16)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (17)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (18)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (19)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (20)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (21)
                   Datum unosi Parlament prije objave u SL-u.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.2.2016.
            COM(2016) 53 final
            2016/0031(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o uspostavi mehanizma razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavljanju izvan snage Odluke br. 994/2012/EU
            (Tekst značajan za EGP)
            {SWD(2016) 27 final}{SWD(2016) 28 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Razlozi i ciljevi prijedloga

               U Strategiji energetske unije (COM(2015) 80) navodi se: „Važan element u osiguravanju energetske sigurnosti (osobito opskrbi plinom) je potpuna usklađenost sporazuma koji se odnose na kupnju energije od trećih zemalja sa zakonodavstvom EU-a.” Usto, Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 19. ožujka 2015. pozvalo na „osiguravanje potpune sukladnosti s pravom EU-a svih sporazuma o kupnji plina od vanjskih dobavljača, posebno jačanjem transparentnosti takvih sporazuma i usklađenosti s odredbama EU-a o energetskoj sigurnosti”.

               Mehanizam razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume između država članica i trećih zemalja u području energetike uspostavljen je Odlukom Parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012., koja je stupila na snagu 17. studenoga 2012. (Odluka o međuvladinim sporazumima)
                  1
               . Glavno je obilježje tog mehanizma to što Komisija provjerava usklađenost međuvladinih sporazuma nakon što država članica i treća zemlja sklope takve sporazume.

               Komisija je od 2012. stekla važno iskustvo u provedbi tog mehanizma. Općenito, prema analizama iz procjene učinka revizije Odluke o međuvladinim sporazumima te iz izvješća Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni Odluke o međuvladinim sporazumima, Komisija procjenjuje da, iako je postojeći sustav koristan za primanje informacija o postojećim međuvladinim sporazumima i utvrđivanje problema koje oni predstavljaju u pogledu svoje usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a, on nije dovoljan za rješavanje takvih neusklađenosti. Konkretno, u samoj Strategiji energetske unije navodi se: „U praksi, vidjeli smo da je vrlo teško ponovno pregovarati o takvim sporazumima. Stajališta potpisnika već su utvrđena, a to stvara politički pritisak protiv izmjene bilo kojeg aspekta sporazuma.”

               Stoga bi se uključivanjem Komisije prije nego što država članica i treća zemlja sklope takve sporazume dobila važna dodana vrijednost jer bi se riješio potencijalan nesklad između obveza država članica na temelju međunarodnog ugovornog prava i obveza na temelju zakonodavstva EU-a.

               U tom kontekstu revizija Odluke o međuvladinim sporazumima ima dva glavna cilja:

               1. osigurati usklađenost međuvladinih sporazuma sa zakonodavstvom EU-a kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i povećala energetska sigurnost EU-a te

               2. povećati transparentnost međuvladinih sporazuma kako bi se povećale ekonomičnost opskrbe energijom u EU-u i solidarnost među državama članicama.

               Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike

               Prijedlog je usklađen s nizom mjera donesenih na razini EU-a radi poboljšanja funkcioniranja energetskog tržišta EU-a i povećanja opskrbe energijom u EU-u.

               Revizija sadašnje Odluke o međuvladinim sporazumima dio je rezultata Strategije energetske unije donesene u veljači 2015. kojom su postavljeni opći kontekst i struktura upravljanja za obnovljenu energetsku politiku EU-a.

               U akcijskom planu Strategije energetske unije predviđa se niz mjera za poboljšanje energetske sigurnosti EU-a. Ovaj bi prijedlog stoga trebalo promatrati u kontekstu drugih inicijativa, uključujući reviziju Uredbe o sigurnosti opskrbe plinom
                  2
               . Odluka o međuvladinim sporazumima usko je povezana s Uredbom o sigurnosti opskrbe plinom, ali je područje primjene mehanizma razmjene informacija koji se njome uspostavlja šire. U Odluci o međuvladinim sporazumima takav se sporazum definira kao „svaki pravno obvezujući sporazum između jedne ili više država članica i jedne ili više trećih zemalja koji utječe na rad ili funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta ili na sigurnost energetske opskrbe u Uniji”. Odluka o međuvladinim sporazumima stoga se primjenjuje na sve međuvladine sporazume o opskrbi i infrastrukturi povezane s energetskom robom, osobito plinom, naftom i električnom energijom. Nisu obuhvaćeni jedino međuvladini sporazumi koji se odnose na područje primjene Ugovora o Euratomu. Za takve se sporazume člankom 103. Ugovora o Euratomu predviđa posebni ex ante postupak.

               Područje primjene Odluke o međuvladinim sporazumima ne obuhvaća trgovinske ugovore među gospodarskim subjektima
                  3
               . Ovim se prijedlogom područje primjene odluke o međuvladinim sporazumima ne proširuje na trgovinske ugovore povezane s međuvladinim sporazumima jer su trgovinski ugovori o opskrbi plinom, kao što je navedeno u Strategiji energetske unije, obuhvaćeni prijedlogom revizije Uredbe o sigurnosti opskrbe plinom.

               Usklađenost s drugim politikama Unije

                  Prijedlogom se ne pridonosi samo energetskoj politici EU-a. Njime se osigurava usklađenost međuvladinih sporazuma sa zakonodavstvom EU-a pa se njime pridonosi i politikama u drugim područjima zakonodavstva Unije, kao što su unutarnje tržište, tržišno natjecanje i javna nabava.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

               Ciljevi ovog prijedloga, koji su prethodno navedeni, u skladu su sa sljedećim ciljevima Ugovora EU-a:

               osigurati sigurnost opskrbe energijom u Uniji (članak 194. stavak 1. točka (b) UFEU-a),

               uspostaviti funkcionalno unutarnje energetsko tržište, u duhu solidarnosti među državama članicama (članak 3. stavak 3. TEU-a; članak 194. stavak 1. UFEU-a).

               Članak 194. UFEU-a stoga je pravna osnova za predloženu revidiranu Odluku o međuvladinim sporazumima jer su sadašnju Odluku donijeli Parlament i Vijeće 25. listopada 2012.

               Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Nužnost djelovanja EU-a: pravna je osnova za reviziju Odluke o međuvladinim sporazumima članak 194. UFEU-a. Odluka o međuvladinim sporazumima donesena je 2012. na toj osnovi, uz poštovanje načela supsidijarnosti. Međutim, uvede li Komisija obveznu ex-ante provjeru, promijenila bi se Odluka o međuvladinim sporazumima. Ta bi promjena značila prebacivanje zadaća s država članica na EU. Kao što je prethodno objašnjeno, iskustvo je pokazalo da procjena koju vrše države članice nije dovoljna ni zadovoljavajuća za osiguravanje usklađenosti međuvladinih sporazuma sa zakonodavstvom EU-a te da uzrokuje pravnu nesigurnost. Prethodnim uključivanjem Komisije dobila bi se ključna dodana vrijednost za rješavanje problema (osobito nesklada između obveza država članica na temelju međunarodnog ugovornog prava i na temelju zakonodavstva EU-a).

               Dodana vrijednost za EU: progresivna integracija energetske infrastrukture i tržišta, zajedničko oslanjanje na vanjske dobavljače te potreba za osiguravanjem solidarnosti u vrijeme krize ukazuju na to da se temeljne političke odluke o energiji ne bi trebale donositi isključivo na nacionalnoj razini bez uključivanja susjednih zemalja i EU-a. Odluka o međuvladinim sporazumima obuhvaća i vanjsku dimenziju (jer uključuje sporazume s trećim zemljama) i unutarnje tržište (jer neusklađene odredbe kao što su klauzule o odredištu imaju negativan učinak na slobodan protok energenata na unutarnjem tržištu). Stoga je jačanje suradnje i transparentnosti na razini EU-a u okviru ovog prijedloga nedvojbena dodana vrijednost.

               Proporcionalnost

                  Ciljevi su ovog prijedloga sljedeći:

               1. osigurati usklađenost međuvladinih sporazuma sa zakonodavstvom Unije kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i povećala energetska sigurnost EU-a te

               2. povećati transparentnost međuvladinih sporazuma kako bi se povećala ekonomičnost opskrbe energijom u EU-u i solidarnost među državama članicama.

                  Za ostvarivanje tih ciljeva u načelu se predlaže kombinacija modela fakultativnih klauzula i ex-ante procjene međuvladinih sporazuma prije njihova potpisivanja. Kao što je objašnjeno u procjeni učinka revizije Odluke o međuvladinim sporazumima, zadržavanje sadašnjeg sustava ne bi bilo učinkovito. Konkretno, ni jedan međuvladin sporazum koji je Komisija proglasila problematičnim nije raskinut.

                  Slično tome, u procjeni učinka zaključuje se da bi mogućnost razvijanja modela obveznih klauzula mogla pomoći državama članicama da se izbjegne neusklađenost sa zakonodavstvom Unije, ali da širok raspon situacija i poslovnih modela u području primjene Odluke o međuvladinim sporazumima neće dopustiti razvijanje dovoljno preciznih modela da se dobije pravna sigurnost i zamijeni dubinska ex-ante procjena konačnog nacrta teksta. Nadalje, ovisno o poziciji i pregovaračkoj snazi treće zemlje, država članica možda ne uspije uvrstiti poseban model klauzule u međuvladin sporazum.

                  U procjeni učinka stoga se zaključuje da je mogućnost obvezne ex-ante provjere najblaži pristup za izbjegavanje neusklađenosti međuvladinih sporazuma.

               Odabir instrumenta

                  Postojeći zakonodavni akt u tom području je Odluka o međuvladinim sporazumima. Ovim se prijedlogom nastoje učvrstiti i proširiti mjere i postupci predviđeni postojećom Odlukom. Stoga je kao instrument bilo primjereno odabrati odluku. Uzimajući u obzir broj i opseg novih elemenata nacrtom Odluke predlaže se stavljanje izvan snage i zamjena postojeće Odluke br. 994/2012/EU umjesto izmjene postojećih odredbi.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               Ex post evaluacije / provjere prikladnosti postojećeg zakonodavstva

               Ovaj se prijedlog temelji na iskustvu koje je Komisija stekla u provedbi Odluke o međuvladinim sporazumima od njezina stupanja na snagu 17. studenoga 2012. te koja je analizirana u Izvješću o evaluaciji priloženom procjeni učinka revizije Odluke o međuvladinim sporazumima i u Izvješću Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni sadašnje Odluke o međuvladinim sporazumima.

               U pogledu učinkovitosti Odluke o međuvladinim sporazumima, u tim se izvješćima zaključuje da njezine sadašnje odredbe (osobito ex-post priroda provjera usklađenosti utvrđenih Odlukom) nisu rezultirale preoblikovanjem sklopljenih neusklađenih međuvladinih sporazuma u usklađene te nisu izravno utjecale na pregovore država članica s trećim zemljama. Točnije, Komisiji nikad nije dobrovoljno podnesen ni jedan nacrt međuvladina sporazuma na ex-ante provjeru. Stoga se Odluka o međuvladinim sporazumima u svojem sadašnjem obliku ne smatra učinkovitom.

               U izvješćima se zaključuje i da, općenito gledano, troškove povezane sa sadašnjom Odlukom opravdavaju koristi koje se njome predviđaju jer se štiti funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta te se doprinosi sigurnosti opskrbe. Međutim, Odluka o međuvladinim sporazumima mogla bi biti učinkovitija da se provjere usklađenosti vrše ex-ante (umjesto ex-post, što je sad slučaj). Time bi se uvelike povećala pravna sigurnost te izbjegli troškovi i za države članice i za Komisiju.

               Nadalje, iz izvješća je jasno da će međuvladini sporazumi i dalje imati ključnu ulogu u energetskom sektoru EU-a. Odluka o međuvladinim sporazumima stoga je relevantna, ali se treba prilagoditi nestalnoj prirodi opskrbe energijom i energetskih pravaca. Naglašava se i jasna dodana vrijednost Odluke o međuvladinim sporazumima za EU jer se povećavaju suradnja i transparentnost na razini EU-a te se doprinosi sigurnosti opskrbe i funkcioniranju unutarnjeg energetskog tržišta.

               Općenito, u izvješćima se zaključuje da postupci utvrđeni sadašnjom Odlukom o međuvladinim sporazumima nisu u potpunosti primjereni, pri čemu je glavni postupovni problem u tom smislu ex-post priroda provjera usklađenosti u okviru sadašnjeg sustava, što je rezultat teških međuinstitucijskih pregovora prilikom donošenja Odluke 2012.

                  U ovom se prijedlogu pristupa utvrđenim nedostacima.

               Savjetovanja s dionicima

                  Javna savjetovanja održana su između 28. srpnja i 22. listopada 2015. Komisija je primila oko 25 odgovora dionika, uključujući države članice i nekoliko udruženja (udruženja regulatora i udruženja iz industrije), a broj odgovora na savjetovanje može se smatrati zadovoljavajućom.

               Svi sudionici javnih savjetovanja naglasili su važnost međuvladinih sporazuma za sigurnost opskrbe energijom i pravilno funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta. U pogledu potrebe za poboljšanjem sustava uspostavljenog Odlukom o međuvladinim sporazumima i načina na koji se to najbolje može postići, mišljenja sudionika bila su podijeljena:

               potpuno izvješće o rezultatima tog javnog savjetovanja priloženo je procjeni učinka revizije Odluke o međuvladinim sporazumima, a odgovori koji nisu povjerljive prirode objavljeni su na web-mjestu Komisije
                  4
               .

               Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Informacije povezane s provedbom Odluke o međuvladinim sporazumima djelomično su povjerljive, zbog nekih odredbi same Odluke (članak 4. – Povjerljivost) ili zbog određenih iznimki utvrđenih Uredbom 1049/2001
                  5
                o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (članak 4. stavak 1. točka (a) treća alineja – Zaštita međunarodnih odnosa, članak 4. stavak 5. – Zahtjev države članice da se bez njezine prethodne suglasnosti ne objavi dokument koji potječe iz te države članice ili članak 4. stavak 2. druga alineja – Zaštita sudskog postupka i pravnog savjetovanja). Među ostalim, zbog te je povjerljivosti odlučeno da se ne pokrene vanjska studija o provedbi sadašnje Odluke o međuvladinim sporazumima.

               Procjena učinka

                  Sve predložene mjere podržane su procjenom učinka. Odbor za nadzor regulative 4. prosinca 2015. dao je pozitivno mišljenje.

                  U procjeni učinka razmatralo se pet političkih opcija:

               Opcija 1.: polazno stanje: Odluka o međuvladinim sporazumima ne mijenja se, ali se poboljšava politika o postupku zbog povrede;

               Opcija 2.: u međuvladine sporazume uvrstiti modele klauzula kojima se ne krši zakonodavstvo/smjernice EU-a;

               Opcija 3.: Komisija vrši obveznu ex-ante procjenu međuvladinih sporazuma;

               Opcija 4.: obvezno sudjelovanje Komisije kao promatrača u pregovorima o međuvladinim sporazumima;

               Opcija 5.: Komisija pregovara o sporazumima EU-a u području energetike.

                  U procjeni učinka zaključeno je da je opcija 3. najekonomičnija, najučinkovitija i najproporcionalnija.

               Primjerenost i pojednostavnjivanje propisa

                  Zbog ovog će prijedlog doći do ograničenog povećanja administrativnog opterećenja.

               Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ovaj prijedlog nema utjecaj na proračun EU-a.

               5.OSTALI ELEMENTI

               Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Odluka o međuvladinim sporazumima u članku 8. sadržava klauzulu o preispitivanju. Tim se člankom od Komisije zahtijeva da pripremi izvješće do 1. siječnja 2016., a nakon toga svake tri godine.

               Uz izvješće o evaluaciji u prilogu procjeni učinka revizije Odluke o međuvladinim sporazumima, ovom je prijedlogu revizije Odluke o međuvladinim sporazumima priloženo i prvo izvješće Europskog parlamenta i Vijeća.

               U skladu sa zahtjevom iz članka 8. Odluke o međuvladinim sporazumima, sljedeće izvješće Komisija planira izraditi do 1. siječnja 2020.

               Najzad, kao čuvarica Ugovorâ, Komisija će prema potrebi postupiti u skladu s postupkom iz članka 258. Ugovora u slučaju da neka država članica ne ispuni obveze u pogledu provedbe i primjene zakonodavstva Unije.

               Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

               Nije primjenjivo.

               Detaljno objašnjenje posebnih odredbi prijedloga

                  Revidirana Odluka sadržava sljedeće elemente:

               1.obveze obavješćivanja s obzirom na međuvladine sporazume:

               obveza države članice da izvijesti Komisiju o svojoj namjeri ulaska u pregovore s trećom zemljom koji se odnose na sklapanje novih međuvladinih sporazuma ili izmjene postojećih,

               Komisiju bi trebalo izvješćivati nakon takve objave o pregovorima,

               službe Komisije mogu državi članici dati savjet o tome kako izbjeći neusklađenost međuvladina sporazuma sa zakonodavstvom Unije ili stajalištima Unije o politici donesenima u zaključcima Vijeća ili Europskog vijeća kad država članica Komisiju izvijesti o pregovorima,

               obveza države članice da Komisiji dostavi nacrt ili izmjenu međuvladina sporazuma  uz sve popratne dokumente čim stranke u pregovorima postignu dogovor o svim glavnim elementima, za potrebe Komisijine ex-ante procjene,

               obveza države članice da Komisiji nakon ratifikacije dostavi međuvladin sporazum ili izmjene međuvladina sporazuma uz sve popratne dokumente,

               obveza države članice da Komisiji dostavi sve postojeće međuvladine sporazume ili izmjene međuvladinih sporazuma uz sve popratne dokumente,

               sporazumi među poduzećima nisu obuhvaćeni obvezama izvješćivanja, ali se mogu dobrovoljno podnijeti,

               obveza Komisije da s drugim državama članicama dijeli informacije i dokumente koje je primila u skladu s odredbama o povjerljivosti;

               2.procjenu koju vrši Komisija:

               obveza Komisije da obavi ex-ante procjenu nacrta međuvladinih sporazuma ili izmjena međuvladinih sporazuma te da u roku od šest tjedana državu članicu obavijesti o mogućim dvojbama koje se odnose na usklađenost sa zakonodavstvom Unije, osobito sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i zakonodavstvom Unije o tržišnom natjecanju,

               obveza Komisije da izvijesti državu članicu o svojem mišljenju o usklađenosti međuvladina sporazuma ili njegove izmjene sa zakonodavstvom Unije u roku od 12 tjedana od datuma obavijesti,

               država članica ne sklapa predloženi međuvladin sporazum ili zaključuje izmjenu dok Komisija ne izvijesti državu članicu o dvojbama i svojem mišljenju. Prilikom sklapanja predloženog međuvladina sporazuma ili zaključivanja izmjene država članica posebno vodi računa o mišljenju Komisije,

               obveza Komisije da obavi ex-post procjenu postojećih međuvladinih sporazuma ili njihovih izmjena te da u roku od devet mjeseci od priopćavanja izvijesti države članice u slučaju sumnje u usklađenost tih sporazuma sa zakonodavstvom Unije;

               3.obveze obavješćivanja i procjenu Komisije s obzirom na neobvezujuće instrumente:

               obveza države članice da Komisiji podnese postojeće i buduće neobvezujuće instrumente uz sve popratne dokumente,

               Komisija može provesti ex-post procjenu podnesenih neobvezujućih instrumenata te obavijestiti državu članicu ako smatra da bi mjere kojima se primjenjuje neobvezujući instrument mogle biti u neskladu sa zakonodavstvom Unije,

               obveza Komisije da s drugim državama članicama dijeli dokumente koje je primila u skladu s odredbama o povjerljivosti.

               2016/0031 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o uspostavi mehanizma razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavljanju izvan snage Odluke br. 994/2012/EU

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  6
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,

               postupajući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
                  7

               budući da:

               (1)Za pravilno funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta potrebno je da se energentima uvezenima u Uniju u potpunosti upravlja prema pravilima o uspostavi unutarnjeg energetskog tržišta. Unutarnje energetsko tržište koje ne funkcionira pravilno stavlja Uniju u nezaštićen i nepovoljan položaj s obzirom na sigurnost opskrbe energijom i narušava njezine potencijalne koristi za europske potrošače i industriju.

               (2)Cilj Strategije energetske unije, kako ju je donijela Komisija 25. veljače 2015.
                  8
               , pružiti je potrošačima sigurnu, održivu, konkurentnu i povoljnu energiju. Točnije, u Strategiji energetske unije naglašava se da je potpuna usklađenost sporazuma o kupnji energije od trećih zemalja sa zakonodavstvom Unije važan element za osiguravanje energetske sigurnosti, što se temelji na analizi od svibnja 2014. koja je provedena u okviru Europske strategije energetske sigurnosti.
                  9
                Isto tako, Europsko vijeće je u zaključcima od 19. ožujka 2015. pozvalo na potpunu usklađenost sa zakonodavstvom Unije svih sporazuma o kupnji plina od vanjskih dobavljača, posebno povećanjem transparentnosti takvih sporazuma i usklađenosti s odredbama Unije o energetskoj sigurnosti.

               (3)Odluka br. 994/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  10
                bila je korisna za dobivanje informacija o postojećim međuvladinim sporazumima te za utvrđivanje problema koje su oni predstavljali u pogledu svoje usklađenosti sa zakonodavstvom Unije.

               (4)Međutim, Odluka br. 994/2012/EU pokazala se neučinkovitom s obzirom na osiguravanje usklađenosti međuvladinih sporazuma sa zakonodavstvom Unije. Ta se Odluka uglavnom oslanjala na procjenu međuvladinih sporazuma koju je Komisija vršila nakon što su ih države članice sklopile s trećom zemljom. Iskustvo stečeno u provedbi Odluke 994/2012/EU pokazalo je da se takvom ex-post procjenom ne iskorištava u potpunosti potencijal za osiguravanje usklađenosti međuvladina sporazuma sa zakonodavstvom Unije. Konkretno, međuvladini sporazumi često ne sadržavaju odgovarajuće klauzule o raskidu ili prilagodbi kojima bi se državama članicama omogućilo da međuvladin sporazum u razumnom roku usklade sa zakonodavstvom Unije. Nadalje, stajališta potpisnika već su utvrđena, a to stvara politički pritisak protiv izmjene bilo kojeg aspekta sporazuma.

               (5)Kako bi se izbjegla svaka neusklađenost sa zakonodavstvom Unije i povećala transparentnost, države članice trebale bi što prije izvijestiti Komisiju o svojoj namjeri ulaska u pregovore s obzirom na nove međuvladine sporazume ili izmjene postojećih međuvladinih sporazuma. Komisiju bi trebalo redovito izvješćivati o napretku pregovora. Države članice trebale bi imati mogućnost pozvati Komisiju da sudjeluje u pregovorima kao promatrač.

               (6)Komisija bi za vrijeme pregovora trebala imati mogućnost da savjetuje o načinu izbjegavanja neusklađenosti sa zakonodavstvom Unije. Konkretno, Komisija bi zajedno s državama članicama mogla razviti modele fakultativnih klauzula ili smjernice. Komisija bi trebala imati mogućnost da skrene pažnju na ciljeve energetske politike Unije i načelo solidarnosti među državama članicama te stajališta Unije o politici donesena u zaključcima Vijeća ili Europskog vijeća.

               (7)Kako bi se osigurala usklađenost za zakonodavstvom Unije, države članice trebale bi Komisiji dostaviti nacrt međuvladina sporazuma prije no što on za stranke postane pravno obvezujući (ex-ante). U duhu suradnje Komisija bi trebala poduprijeti državu članicu u utvrđivanju problema s usklađivanjem nacrta međuvladina sporazuma ili izmjene. Predmetna država članica u tom bi slučaju bila bolje pripremljena na sklapanje sporazuma usklađenog sa zakonodavstvom Unije. Komisija bi trebala imati dovoljno vremena za takvu procjenu kako bi se postigla što veća pravna sigurnost i izbjegle nepotrebne odgode. Kako bi u potpunosti iskoristile potporu Komisije, države članice trebale bi se suzdržati od sklapanja međuvladinih sporazuma dok ih Komisija ne obavijesti o svojoj procjeni. Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne korake da pronađu odgovarajuće rješenje za uklanjanje utvrđene neusklađenosti.

               (8)U kontekstu Strategije energetske unije transparentnost s obzirom na prethodne i buduće međuvladine sporazume i dalje je od iznimne važnosti. Stoga bi države članice Komisiji i dalje trebale priopćavati postojeće i buduće međuvladine sporazume, bilo da su stupili na snagu ili se privremeno primjenjuju u smislu članka 25. Bečke konvencije o pravu međunarodnih ugovora, kao i nove međuvladine sporazume.

               (9)Kad je riječ o međuvladinim sporazumima koji su stupili na snagu ili se privremeno primjenjuju prije stupanja na snagu ove Odluke, Komisija bi trebala procijeniti njihovu usklađenost sa zakonodavstvom Unije te o tome izvijestiti države članice. U slučaju neusklađenosti, države članice trebale bi poduzeti sve potrebne korake da pronađu odgovarajuće rješenje za uklanjanje utvrđene neusklađenosti.

               (10)Ova bi se Odluka trebala primjenjivati samo na međuvladine sporazume koji imaju utjecaj na unutarnje energetsko tržište ili sigurnost opskrbe energijom u Uniji. U slučaju dvojbe, države članice trebale bi se savjetovati s Komisijom. U načelu, sporazumi koji više nisu na snazi ili se više ne primjenjuju nemaju utjecaj na unutarnje energetsko tržište ni na sigurnost opskrbe energijom u Uniji i stoga ne bi trebali biti obuhvaćeni ovom Odlukom.

               (11)Države članice uspostavljaju odnose s trećim zemljama ne samo sklapanjem međuvladinih sporazuma, nego i u obliku neobvezujućih instrumenata. Čak i kad su neobvezujući takvi instrumenti mogu poslužiti za uspostavu detaljnog okvira za energetsku infrastrukturu i opskrbu energijom. U tom smislu neobvezujući instrumenti mogu imati slične učinke na unutarnje energetsko tržište kao i međuvladini sporazumi jer bi njihova provedba mogla dovesti do kršenja zakonodavstva Unije. Kako bi se osigurala veća transparentnost u pogledu svih mjera koje države članice primjenjuju, a koje mogu imati utjecaj na unutarnje energetsko tržište i opskrbu energijom, države članice trebale bi stoga Komisiji naknadno dostaviti i predmetne obvezujuće instrumente. Također, Komisija bi trebala procijeniti dostavljene neobvezujuće instrumente i prema potrebi izvijestiti državu članicu.

               (12)Međuvladini sporazumi ili neobvezujući instrumenti koji se na temelju ostalih akata Unije moraju u cijelosti priopćiti Komisiji ili se odnose na pitanja koja su npr. u području primjene Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju ne bi trebali biti obuhvaćeni ovom Odlukom.

               (13)Ova Odluka ne bi trebala stvarati obveze s obzirom na sporazume između gospodarskih subjekata. Međutim, to ne bi trebalo spriječiti države članice da dobrovoljno obavijeste Komisiju o takvim sporazumima na koje se izričito upućuje u međuvladinim sporazumima ili neobvezujućim instrumentima.

               (14)Primljene informacije Komisija bi trebala učiniti dostupnima svim ostalim državama članicama, i to u sigurnom elektroničkom obliku. Komisija bi trebala poštovati zahtjeve država članica da s informacijama koje su joj dostavljene postupa kao s povjerljivima. Međutim, zahtjevima za povjerljivost Komisiji se ne bi trebao ograničavati pristup povjerljivim informacijama jer ona mora imati potpune informacije za svoje procjene. Komisija bi trebala biti odgovorna za jamčenje primjene klauzule o povjerljivosti. Zahtjevima za povjerljivost ne bi se smjelo dovoditi u pitanje pravo pristupa dokumentima, kako je predviđeno Uredbom (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
                  11
               .

               (15)Ako država članica međuvladin sporazum smatra povjerljivim, trebala bi Komisiji dostaviti njegov sažetak za potrebe prosljeđivanja tog sažetka ostalim državama članicama.

               (16)Stalnom razmjenom informacija o međuvladinim sporazumima na razini Unije trebalo bi se omogućiti razvijanje najboljih praksa. Na temelju tih najboljih praksi Komisija bi, prema potrebi u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje u vezi s vanjskim politikama Unije, trebala izraditi modele fakultativnih klauzula koji će se primjenjivati u međuvladinim sporazumima između država članica i trećih zemalja. Primjena takvih modela klauzula za cilj bi trebala imati izbjegavanje nesklada međuvladinih sporazuma sa zakonodavstvom Unije, posebno sa zakonodavstvom o pravilima unutarnjeg energetskog tržišta i tržišnom natjecanju, te nesklada s međunarodnim sporazumima koje je Unija sklopila. Njihova primjena trebala bi biti fakultativna, a njihov bi se sadržaj trebao moći prilagoditi svakoj posebnoj okolnosti.

               (17)Boljim uzajamnim poznavanjem postojećih i novih međuvladinih sporazuma i neobvezujućih instrumenata trebala bi se omogućiti bolja koordinacija energetskih pitanja između država članica te između država članica i Komisije. Takvom boljom koordinacijom trebalo bi se državama članicama omogućiti da u potpunosti iskoriste političku i gospodarsku težinu Unije, a Komisiji omogućiti da predloži rješenja problema utvrđenih u području međuvladinih sporazuma.

               (18)Komisija bi trebala olakšati i poticati koordinaciju između država članica s ciljem jačanja sveukupne strateške uloge Unije s pomoću snažnog i učinkovitoga koordiniranog pristupa zemljama proizvođačima, tranzitnim zemljama i zemljama potrošačima.

               (19)Budući da cilj ove Odluke, tj. razmjenu informacija između država članica i Komisije u vezi s međuvladinim sporazumima i neobvezujućim instrumentima u području energetike, države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti, nego ga se, s obzirom na učinke ove Odluke primjenjive u svim državama članicama, može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (20)Odredbe ove Odluke ne bi trebale dovesti u pitanje primjenu pravila Unije o povredi propisa, državnoj pomoći i tržišnom natjecanju. Posebno, Komisija ima pravo pokrenuti postupak zbog povrede u skladu s člankom 258. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) ako smatra da država članica nije ispunila svoje obveze na temelju UFEU-a.

               (21)Komisija bi 2020. trebala procijeniti dostatnost i učinkovitost ove Odluke za osiguranje usklađenosti međuvladinih sporazuma sa zakonodavstvom Unije te procijeniti postoji li visok stupanj koordinacije između država članica s obzirom na međuvladine sporazume u području energetike.

               (22)Odluku br. 994/2012/EU trebalo bi staviti izvan snage.

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Predmet i područje primjene

               1.Ovom se Odlukom uspostavlja mehanizam razmjene informacija između država članica i Komisije u vezi s međuvladinim sporazumima i neobvezujućim instrumentima u području energetike, kako su definirani u članku 2., s ciljem optimizacije funkcioniranja unutarnjeg energetskog tržišta.

               2.Ova se Odluka ne primjenjuje na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente koji već u potpunosti podliježu drugim posebnim postupcima obavješćivanja na temelju zakonodavstva Unije.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.„međuvladin sporazum” znači svaki pravno obvezujući sporazum između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih koji utječe na rad ili funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta ili na sigurnost opskrbe energijom u Uniji; međutim, ako takav pravno obvezujući sporazum obuhvaća i ostala pitanja, „međuvladinim sporazumom” smatraju se samo one odredbe koje se odnose na energetiku, uključujući opće odredbe primjenjive na te odredbe koje se odnose na energetiku;

               2.„postojeći međuvladin sporazum” znači međuvladin sporazum koji je stupio na snagu ili se privremeno primjenjuje prije stupanja na snagu ove Odluke;

               3.„neobvezujući instrument” znači pravno neobvezujući dogovor između jedne države članice ili više njih i jedne treće zemlje ili više njih, kao što su memorandum o razumijevanju, zajednička deklaracija, zajednička deklaracija ministara, zajednička akcija ili zajednički kodeks o postupanju, koji sadržava tumačenje zakonodavstva Unije i u kojem se utvrđuju uvjeti za opskrbu energijom (kao što su količine i cijene) ili razvoj energetske infrastrukture;

               4.„postojeći neobvezujući instrument” znači neobvezujući instrument potpisan ili drukčije dogovoren prije stupanja na snagu ove Odluke.

               Članak 3.

               Obveze obavješćivanja s obzirom na međuvladine sporazume

               1.Kad država članica namjerava ući u pregovore s trećom zemljom radi izmjene postojećeg međuvladina sporazuma ili sklapanja novog međuvladina sporazuma, država članica prije predviđenog početka pregovora u pisanom obliku obavješćuje Komisiju o svojoj namjeri, što je prije moguće.

               Ako država članica dostavi Komisiji takvu obavijest o pregovorima, predmetna država članica trebala bi Komisiju redovito izvješćivati o napretku pregovora.

               2.Čim stranke postignu dogovor o svim glavnim elementima nacrta međuvladina sporazuma ili izmjeni postojećeg međuvladina sporazuma, ali prije završetka službenih pregovora, predmetna država članica taj nacrt sporazuma ili izmjene, uključujući sve njihove priloge, dostavlja Komisiji na ex-ante procjenu u skladu s člankom 5.

               Ako nacrt međuvladina sporazum ili izmjene postojećeg međuvladina sporazuma izričito upućuje na druge tekstove, predmetna država članica dostavlja i te druge tekstove, ako oni sadržavaju elemente koji mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta ili na sigurnost opskrbe energijom u Uniji.

               3.Nakon ratifikacije međuvladina sporazuma ili izmjene međuvladina sporazuma, predmetna država članica Komisiji dostavlja međuvladin sporazum ili izmjenu, uključujući njegove priloge.

               Ako nacrt međuvladina sporazum ili izmjena postojećeg međuvladina sporazuma izričito upućuje na druge tekstove, predmetna država članica dostavlja i te druge tekstove, ako oni sadržavaju elemente koji mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta ili na sigurnost opskrbe energijom u Uniji.

               4.Obveza obavješćivanja Komisije u skladu sa stavcima 2. i 3. ne primjenjuje se u odnosu na sporazume između poduzeća.

               5.Sve obavijesti u skladu sa stavcima od 1. do 3. ovog članka, člankom 6. stavcima 1. i 2. te člankom 7. stavcima 1. i 2. dostavljaju se preko internetske aplikacije Komisije. Razdoblja iz članka 5. stavaka 1. i 2. te članka 6. stavka 3. počinju teći onog dana kad u aplikaciji bude registrirana potpuna dokumentacija uz obavijest.

               Članak 4.

               Pomoć Komisije

               1.Ako država članica obavijesti Komisiju o pregovorima u skladu s člankom 3. stavkom 1., službe Komisije mogu joj dati savjet o načinu izbjegavanja neusklađenosti međuvladina sporazuma ili izmjene postojećega međuvladina sporazuma o kojem se pregovara sa zakonodavstvom Unije. Država članica u tim pregovorima može tražiti i pomoć Komisije.

               2.Na zahtjev predmetne države članice ili na zahtjev Komisije i uz pisano odobrenje predmetne države članice, Komisija može sudjelovati u pregovorima kao promatrač.

               3.Ako Komisija sudjeluje u pregovorima kao promatrač, može predmetnoj državi članici dati savjet o načinu izbjegavanja neusklađenosti međuvladina sporazuma ili izmjene o kojima se pregovara sa zakonodavstvom Unije.

               Članak 5.

               Procjena Komisije

               1.U skladu s člankom 3. stavkom 2., u roku od šest tjedna od dana primitka potpunog nacrta međuvladina sporazuma ili izmjene međuvladina sporazuma, uključujući njegove priloge, Komisija izvješćuje predmetnu državu članicu o svim mogućim dvojbama koje se odnose na usklađenost nacrta međuvladina sporazuma ili izmjene međuvladina sporazuma sa zakonodavstvom Unije, osobito sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i zakonodavstvom Unije o tržišnom natjecanju. Ako u tom roku odgovor Komisije izostane, smatra se da Komisija nema nikakve dvojbe.

               2.Ako Komisija u skladu sa stavkom 1. predmetnu državu članicu izvijesti da ima dvojbe, ona u roku od 12 tjedana od primitka obavijesti iz stavka 1. izvješćuje državu članicu o svojem mišljenju o usklađenosti predmetnog nacrta međuvladina sporazuma ili izmjene međuvladina sporazuma sa Unije, osobito sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i zakonodavstvom Unije o tržišnom natjecanju. Ako u tom razdoblju mišljenje Komisije izostane, smatra se da Komisija nema nikakvih primjedbi.

               3.Uz odobrenje predmetne države članice, razdoblja iz stavaka 1. i 2. mogu se produljiti. Razdoblja iz stavaka 1. i 2. mogu se skratiti u dogovoru s Komisijom, ako to zahtijevaju okolnosti.

               4.Država članica ne potpisuje, ratificira niti prihvaća nacrt međuvladina sporazuma ili izmjene postojećeg međuvladina sporazuma dok je Komisija ne izvijesti ima li dvojbi, u skladu sa stavkom 1., ili gdje je primjenjivo, dok ne iznese mišljenje u skladu sa stavkom 2. ili, u nedostatku odgovora ili mišljenja Komisije, dok ne prođu razdoblja iz stavka 1. ili, gdje je primjenjivo, stavka 2.

               Prilikom potpisivanja, ratifikacije ili prihvaćanja međuvladina sporazuma ili njegove izmjene predmetna država članica posebno vodi računa o mišljenju Komisije iz stavka 2.

               Članak 6.

               Obveze obavješćivanja i procjena Komisije u pogledu postojećih međuvladinih sporazuma

               1.Najkasnije [tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Odluke] države članice dostavljaju Komisiji sve postojeće međuvladine sporazume, uključujući njihove priloge i izmjene.

               Ako postojeći međuvladin sporazum izričito upućuje na druge tekstove, predmetna država članica dostavlja i te druge tekstove, ako oni sadržavaju elemente koji mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta ili na sigurnost opskrbe energijom u Uniji.

               Obveza obavješćivanja Komisije u skladu s ovim stavkom ne primjenjuje se u odnosu na sporazume između poduzeća.

               2.Postojeći međuvladini sporazumi o kojima je Komisija već obaviještena u skladu s člankom 3. stavcima 1. ili 5. Odluke br. 994/2012/EU ili člankom 13. stavkom 6. točkom (a) Uredbe (EU) br. 994/2010 na dan stupanja na snagu ove Odluke smatraju se već dostavljenima za potrebe stavka 1. ovog članka, uz uvjet da ta obavijest ispunjava zahtjeve iz tog stavka.

               3.Komisija provodi procjenu međuvladinih sporazuma priopćenih u skladu sa stavcima 1. ili 2. Ako nakon svoje prve ocjene Komisija ima dvojbe o usklađenosti tih sporazuma sa zakonodavstvom Unije, osobito sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i zakonodavstvom Unije o tržišnom natjecanju, Komisija o tome obavješćuje predmetne države članice u roku od devet mjeseci od priopćavanja tih sporazuma.

               Članak 7.

               Obveze obavješćivanja i procjena Komisije u pogledu neobvezujućih instrumenata

               1.Nakon donošenja neobvezujućeg instrumenta ili izmjene neobvezujućeg instrumenta, predmetna država članica Komisiji dostavlja neobvezujući instrument ili izmjenu, uključujući njegove priloge.

               Ako neobvezujući instrument ili izmjena neobvezujućeg instrumenta izričito upućuje na druge tekstove, predmetna država članica dostavlja i te druge tekstove, ako oni sadržavaju elemente koji mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta ili na sigurnost opskrbe energijom u Uniji.

               2.Najkasnije [tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Odluke] države članice dostavljaju Komisiji sve postojeće neobvezujuće instrumente, uključujući njihove priloge i izmjene.

               Ako postojeći međuvladin sporazum izričito upućuje na druge tekstove, predmetna država članica dostavlja i te druge tekstove, ako oni sadržavaju elemente koji mogu utjecati na funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta ili na sigurnost opskrbe energijom u Uniji.

               3.Obveza obavješćivanja Komisije u skladu s člancima 1. i 2. ne primjenjuje se u odnosu na sporazume između poduzeća.

               4.4.Ako nakon prve procjene Komisija smatra da bi mjere kojima se provodi neobvezujući instrument i koje su joj priopćene na temelju stavaka 1. i 2. mogle biti u neskladu sa zakonodavstvom Unije, osobito sa zakonodavstvom o unutarnjem energetskom tržištu i zakonodavstvom Unije o tržišnom natjecanju, Komisija može o tome obavijestiti predmetnu državu članicu.

               Članak 8.

               Transparentnost i povjerljivost

               1.Prilikom dostavljanja informacija Komisiji u skladu s člankom 3. stavcima od 1. do 3., člankom 6. stavkom 1. i člankom 7. stavcima 1. i 2. država članica može navesti treba li se neka informacija, bilo da se radi o poslovnim ili drugim informacijama čije bi odavanje moglo naštetiti aktivnostima uključenih stranaka, smatrati povjerljivom i mogu li se dobivene informacije proslijediti ostalim državama članicama.

               Država članica daje takvo upozorenje u pogledu postojećih sporazuma iz članka 6. stavka 2. najkasnije [tri mjeseca nakon stupanja na snagu ove Odluke].

               2.Ako država članica informacije nije ocijenila povjerljivima u skladu sa stavkom 1., Komisija te informacije u sigurnom elektroničkom obliku stavlja na raspolaganje svim ostalim državama članicama.

               3.Ako država članica postojeći međuvladin sporazum, izmjenu postojećeg međuvladina sporazuma, novi međuvladin sporazum, postojeći neobvezujući instrument, izmjenu postojećeg neobvezujućeg instrumenta ili novi neobvezujući instrument ocijeni povjerljivim u skladu sa stavkom 1., država članica stavlja na raspolaganje sažetak dostavljenih informacija.

               Taj sažetak sadržava najmanje sljedeće informacije o predmetnom međuvladinu sporazumu, neobvezujućem instrumentu ili izmjeni:

               (a)predmet;

               (b)cilj i područje primjene;

               (c)trajanje;

               (d)stranke;

               (e)informacije o glavnim elementima.

               Ovaj se stavak ne primjenjuje na informacije dostavljene u skladu s člankom 3. stavcima 1. i 2.

               4.Komisija osigurava da su sažeci iz stavka 3. dostupni svim ostalim državama članicama u elektroničkom obliku.

               5.Zahtjevima za povjerljivost na temelju ovog članka Komisiji se ne ograničava pristup povjerljivim informacijama. Komisija osigurava da je pristup povjerljivim informacijama strogo ograničen na službe Komisije za koje je dostupnost tih informacija nedvojbeno nužna.

               Članak 9.

               Koordinacija među državama članicama

               Komisija olakšava i potiče koordinaciju među državama članicama u cilju:

               (a)preispitivanja promjena s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente te težnje ka dosljednosti i koherentnosti u vanjskim odnosima Unije u području energetike sa zemljama proizvođačima, tranzitnim zemljama i zemljama potrošačima;

               (b)utvrđivanja zajedničkih problema u pogledu međuvladinih sporazuma i neobvezujućih instrumenata te razmatranja odgovarajućeg djelovanja za pristupanje tim problemima i prema potrebi predlaganja rješenja;

               (c)razvijanja, na temelju najbolje prakse i savjetovanja s državama članicama, modela fakultativnih klauzula, kojima bi se, ako se primijene, uvelike poboljšale usklađenost budućih međuvladinih sporazuma i neobvezujućih instrumenata sa zakonodavstvom Unije;

               (d)pružanja podrške, prema potrebi, razvoju multilateralnih međuvladinih sporazuma ili neobvezujućih instrumenata koji uključuju nekoliko država članica ili Uniju u cjelini.

               Članak 10.

               Izvješćivanje i revizija

               1.Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija podnosi izvješće o primjeni ove Odluke najkasnije do 1. siječnja 2020.

               2.Izvješćem se osobito procjenjuje u kojoj se mjeri ovom Odlukom promiče usklađenost međuvladinih sporazuma i neobvezujućih instrumenata sa zakonodavstvom Unije te visok stupanj koordinacije među državama članicama u vezi s međuvladinim sporazumima i neobvezujućim instrumentima. Ocjenjuje se i utjecaj ove Odluke na pregovore država članica s trećim zemljama te primjerenost područja primjene ove Odluke i postupaka koji se njome utvrđuju.

               Članak 11.

               Stavljanje izvan snage

               Odluka br. 994/2012/EU stavlja se izvan snage.

               Članak 12.

               Stupanje na snagu

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Članak 13.

               Adresati

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  Odluka br. 994/2012 (EU) o uspostavi mehanizma razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume između država članica i trećih zemalja u području energetike

                     (2)
                  Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe plinom i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 994/2010 (ref. XXX)

                     (3)
                  U uvodnoj izjavi 7. Odluke o međuvladinim sporazumima naglašava se da se tom Odlukom ne stvaraju obveze s obzirom na sporazume između gospodarskih subjekata. U toj se uvodnoj izjavi navodi i da države članice mogu dobrovoljno obavijestiti Komisiju o trgovinskim sporazumima na koje se izričito upućuje u međuvladinim sporazumima.

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/energy/en/consultations/consultation-review-intergovernmental-agreements-decision

                     (5)
                  SL L 145, 31.5.2001., str. 43.

                     (6)
                  SL C , ., str. .

                     (7)
                  SL C , ., str. .

                     (8)
                  COM(2015) 80

                     (9)
                  COM(2014) 330

                     (10)
                  SL L 299, 27.10.2012., str. 13.

                     (11)
                  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 299, 27.10.2012., str. 13.)


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.1.2016.
            COM(2016) 30 final
            2016/0013(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje Europska unija treba zauzeti unutar Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a u pogledu odobrenja za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

               OBRAZLOŽENJE

               Centar za razvoj poduzetništva (dalje u tekstu „CDE”) tijelo je uspostavljeno na temelju Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a
                  1
               .

               Pravni okvir CDE-a sastoji se od Statuta i Poslovnika Centra za razvoj poduzetništva, koji su doneseni Odlukom br. 8/2005 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a
                  2
                (dalje u tekstu „Statut CDE-a”), Pravilnika o osoblju Centra za razvoj poduzetništva, koji je donesen Odlukom br. 9/2005 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a
                  3
                i Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva
                  4
               , koji je donesen Odlukom br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a (dalje u tekstu „Financijski pravilnik CDE-a”).

               Na 39. sjednici održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju Vijeće ministara AKP-a i EU-a dogovorilo se u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti provedbu propisanog zatvaranja CDE-a. U toj je zajedničkoj izjavi Vijeće ministara Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a delegiralo ovlasti za donošenje potrebnih odluka o daljnjim koracima u zatvaranju CDE-a.

               Od lipnja 2014. poduzet je niz koraka za zatvaranje CDE-a. U postupku zatvaranja CDE-a potrebne su specifične prilagodbe Financijskog pravilnika CDE-a.

               Financijski pravilnik CDE-a donio je Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a kao nadzorno tijelo CDE-a u skladu sa Statutom. Izvršni odbor CDE-a stoga je u dopisu od 19. listopada 2015. zatražio prethodno odobrenje Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a za odstupanja od Financijskog pravilnika CDE-a. Ta se odstupanja odnose na:

               i. mogućnost organiziranja jedne višegodišnje zakonske revizije za zadnje četiri godine rada CDE-a (tj. od 2013. do 2016.) umjesto obveznih godišnjih zakonskih revizija predviđenih člankom 27. stavkom 5. Financijskog pravilnika CDE-a,

               ii. s tim ciljem, mogućnost potpisivanja ugovora s jednim revizijskim društvom unatoč tome što je člankom 27. stavkom 1. Financijskog pravilnika CDE-a predviđeno da se isto revizijsko društvo ne može imenovati više od tri uzastopne godine.

               Kako bi se osigurala neometana provedba zatvaranja CDE-a, predlaže se da Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a odobri delegiranje ovlasti Izvršnom odboru CDE-a radi prilagodbe prethodno navedenog pravilnika CDE-a specifičnim potrebama u okviru njegova pravilnog zatvaranja.

               2016/0013 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje Europska unija treba zauzeti unutar Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a u pogledu odobrenja za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 209. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a”),
                  5
               , a posebno njegov članak 2. stavak 6.,

               uzimajući u obzir Odluku br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a od 17. prosinca 2004. u pogledu Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (dalje u tekstu „Financijski pravilnik CDE-a”)
                  6
               ,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Na 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju, Vijeće ministara AKP-a i EU-a dogovorilo se u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti provedbu propisanog zatvaranja Centra za razvoj poduzetništva („CDE”) i izmijeniti Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a te, u tu svrhu, Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a delegirati ovlasti za poduzimanje daljnjih koraka u cilju donošenja potrebnih odluka.

               (2)Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a u Odluci br. 4/2014 od 23. listopada 2014.
                  7
                podsjetio je da se pri zatvaranju CDE-a moraju poštovati nadležnosti nadzornih tijela CDE-a utvrđene u Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a te načini postupanja utvrđeni u Zajedničkoj izjavi Vijeća ministara AKP-a i EU-a.

               (3)Člankom 2. stavkom 6. točkom (d) Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a zahtijeva se da Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a nadzire ukupnu strategiju CDE-a te rad izvršnog odbora.

               (4)Člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a od izvršnog odbora CDE-a zahtijeva se da „propisuje financijska pravila i pravila o ljudskim resursima, kao i pravilnik o radu”.

               (5)U zahtjevu izvršnog odbora CDE-a iz dopisa poslanog Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a 19. listopada 2015. objašnjeno je da izvršni odbor CDE-a u kontekstu zatvaranja CDE-a želi odstupiti od članka 27. stavaka 1. i 5. Financijskog pravilnika i za to odstupanje traži prethodno odobrenje nadzornih tijela.

               (6)Za izmjene Financijskog pravilnika i Pravilnika o osoblju Centra za razvoj poduzetništva
                  8
                (dalje u tekstu „Pravilnik o osoblju CDE-a) ili odstupanje od tih pravilnika, u skladu s potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a, potreban je fleksibilan postupak.

               (7)S obzirom na trenutačni kontekst zatvaranja CDE-a, zahtjev za imenovanje revizorskog društva na trogodišnje razdoblje na temelju članka 27. stavka 1. Financijskog pravilnika CDE-a i zahtjev u skladu s kojim to društvo mora svake godine sastaviti izvješće o zakonskoj reviziji na temelju članka 27. stavka 5. Financijskog pravilnika više nisu relevantni,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Stajalište koje Europska unija treba donijeti u okviru Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a u pogledu odobrenja odstupanja od Financijskog pravilnika CDE-a utvrđuje se u skladu s nacrtom Odluke Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a priloženog ovoj Odluci.

               2.Predstavnici Unije u Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a mogu prihvatiti manje izmjene nacrta Odluke bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 2.

               Nakon njezina donošenja, Odluka Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 317, 15.12.2000., str. 3. Sporazum potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000., kako je izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (SL L 209, 11.8.2005., str. 27.) i Sporazumom potpisanim u Ougadougouu 22. lipnja 2010. (SL L 287, 4.11.2010., str. 3.)

                     (2)
                  SL L 66, 8.3.2006., str. 16.

                     (3)
                  SL L 348, 30.12.2005., str. 54.

                     (4)
                  SL L 70, 9.3.2006., str. 52.

                     (5)
                  SL L 317, 15.12.2000., str. 3. Sporazum potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000., kako je izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (SL L 209, 11.8.2005., str. 27.) i Sporazumom potpisanim u Ougadougouu 22. lipnja 2010. (SL L 287, 4.11.2010., str. 3.).

                     (6)
                  SL L 70, 9.3.2006., str. 52.

                     (7)
                  SL L 330, 15.11.2014., str. 61.

                     (8)
                  SL L 348, 30.12.2005., str. 54.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.1.2016.
            COM(2016) 30 final
            PRILOG
            PrijedloguODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje Europska unija treba zauzeti unutar Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a u pogledu odobrenja za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

               PRILOG

               Prijedlogu

                  ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje Europska unija treba zauzeti unutar Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a u pogledu odobrenja za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

               PRILOG

               Nacrt

               ODLUKE ODBORA VELEPOSLANIKA AKP-a I EU-a

               o odobrenju za odstupanja od Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (CDE)

               ODBOR VELEPOSLANIKA AKP-a i EU-a,

               uzimajući u obzir Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o partnerstvu između AKP-a i EU-a”),
                  1
               , a posebno njegov članak 2. stavak 6.,

               uzimajući u obzir Odluku br. 5/2004 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a od 17. prosinca 2004. u pogledu Financijskog pravilnika Centra za razvoj poduzetništva (dalje u tekstu „Financijski pravilnik CDE-a”)
                  2
               ,

               budući da:

               (1)Člankom 2. stavkom 6. točkom (d) Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a zahtijeva se da Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a nadzire ukupnu strategiju CDE-a te rad izvršnog odbora.

               (2)Člankom 2. stavkom 7. točkom (a) Priloga III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a od izvršnog odbora CDE-a zahtijeva se da „propisuje financijska pravila i pravila o ljudskim resursima, kao i pravilnik o radu”.

               (3)Statutom i Poslovnikom Centra za razvoj poduzetništva, donesenima Odlukom br. 8/2005 Odbora veleposlanika AKP-a i EU-a
                  3
                (dalje u tekstu „Statut CDE-a”), i Financijskim pravilnikom CDE-a pruža se zaštita u smislu informacija koje se odnose na Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a te nadzora koji taj odbor provodi.

               (4)Na 39. sjednici, održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju, Vijeće ministara AKP-a i EU-a dogovorilo se u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti provedbu propisanog zatvaranja CDE-a i izmijeniti Prilog III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a te, u tu svrhu, Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a delegirati ovlasti za poduzimanje daljnjih koraka u cilju donošenja potrebnih odluka.

               (5)Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a u Odluci br. 4/2014 od 23. listopada 2014.
                  4
                podsjetio je da se pri zatvaranju CDE-a moraju poštovati nadležnosti nadzornih tijela CDE-a utvrđene u Prilogu III. Sporazumu o partnerstvu između AKP-a i EU-a te načini postupanja utvrđeni u Zajedničkoj izjavi Vijeća ministara AKP-a i EU-a.

               (6)U zahtjevu izvršnog odbora CDE-a iz dopisa poslanog Odboru veleposlanika AKP-a i EU-a 19. listopada 2015. objašnjeno je da izvršni odbor CDE-a u kontekstu zatvaranja CDE-a želi odstupiti od članka 27. stavaka 1. i 5. Financijskog pravilnika i za to odstupanje traži prethodno odobrenje nadzornih tijela.

               (7)Za izmjene Financijskog pravilnika i Pravilnika o osoblju Centra za razvoj poduzetništva
                  5
                (dalje u tekstu „Pravilnik o osoblju CDE-a) ili odstupanje od tih pravilnika, u skladu s potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a, potreban je fleksibilan postupak.

               (8)S obzirom na trenutačni kontekst zatvaranja CDE-a zahtjev za imenovanje revizorskog društva na trogodišnje razdoblje na temelju članka 27. stavka 1. Financijskog pravilnika CDE-a i zahtjev u skladu s kojim to društvo mora svake godine sastaviti izvješće o zakonskoj reviziji na temelju članka 27. stavka 5. Financijskog pravilnika više nisu relevantni,

               ODLUČIO JE:

               Članak 1.

               1.Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a daje pozitivno mišljenje u pogledu odstupanja od članka 27. stavaka 1. i 5. Financijskog pravilnika CDE-a s trenutačnim učinkom.

               2.Odstupajući od članka 27. stavka 1. Financijskog pravilnika CDE-a, CDE će moći imenovati revizorsko društvo na razdoblje od četiri godine, kojim će se obuhvatiti financijske godine od 2013. do 2016. To revizorsko društvo bit će odabrano u skladu s postupcima javne nabave predviđenima u Financijskom pravilniku CDE-a.

               Odstupajući od članka 27. stavka 5. Financijskog pravilnika CDE-a, za godine koje još nisu revidirane pokrenut će se višegodišnja revizija te će se izvršnom odboru CDE-a predstaviti jedinstveno konačno izvješće o reviziji.

               Članak 2.

               Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a odobrava izvršnom odboru CDE-a odstupanje od Financijskog pravilnika i Pravilnika o osoblju CDE-a i/ili izmjenu tih pravilnika u skladu s potrebama koje mogu nastati u provedbi pravilnog postupka zatvaranja CDE-a.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u […]

                     Za Odbor veleposlanika AKP-a i EU-a

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 317, 15.12.2000., str. 3. Sporazum potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000., kako je izmijenjen Sporazumom potpisanim u Luxembourgu 25. lipnja 2005. (SL L 209, 11.8.2005., str. 27.) i Sporazumom potpisanim u Ougadougouu 22. lipnja 2010. (SL L 287, 4.11.2010., str. 3.)

                     (2)
                  SL L 70, 9.3.2006., str. 52.

                     (3)

                        SL L 66, 8.3.2006., str. 66.

                     (4)
                  SL L 330, 15.11.2014., str. 61.

                     (5)
                  SL L 348, 30.12.2005., str. 54.