               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 19.10.2016.
            COM(2016) 681 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj

               OBRAZLOŽENJE

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
                  1
               , a posebno njezinim člankom 10., omogućuje se mobilizacija Fonda solidarnosti Europske unije do godišnje gornje granice od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.) iznad gornjih granica relevantnih naslova financijskog okvira.

               Uvjeti prihvatljivosti za Fond opisani su u Uredbi Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014.

               Na temelju zahtjeva Njemačke pomoć iz fonda, izračunana na temelju procjene ukupne nastale štete, iznosi:

                        Katastrofa

                        Izravna šteta

                        (u milijunima EUR)

                        Ukupni trošak prihvatljivih operacija

                        (u milijunima EUR)

                        Primijenjeni prag za regionalne katastrofe

                        [1,5 % BDP-a] (u milijunima EUR)

                        2,5 % izravne štete
                        (u EUR)

                        6 % izravne štete iznad praga

                        Ukupni predloženi iznos pomoći

                        (u EUR)

                        NJEMAČKA

                        1 259,005

                        94,196

                        622,8

                        31 475 125

                        ~

                        31 475 125

                        UKUPNO

                        31 475 125

               U svjetlu ispitivanja zahtjevâ
                  2
                i s obzirom na najveći iznos koji je moguće dodijeliti iz Fonda te mogućnosti preraspodjele odobrenih sredstava Komisija predlaže mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije u ukupnom iznosu od 31 475 125 EUR.

               Komisija će predstaviti nacrt izmjene proračuna (NIP) kako bi se u proračun za 2016. unijela posebna odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje.

               U slučaju neslaganja pokreće se postupak trijaloga u skladu s točkom 11. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju.
                  3

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Njemačkoj

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije
                  4
               , a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  5
               , a posebno njegovu točku 11.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na hitne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih prirodnim katastrofama.

               (2)Sredstva fonda ne smiju prelaziti najveći godišnji iznos od 500 000 000 EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013.
                  6

               (3)Nakon brojnih slučajeva vrlo jakih kratkotrajnih poplava koje su u svibnju i lipnju 2016. pogodile regiju Niederbayern Njemačka je 19. kolovoza 2016. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda.

               (4)Zahtjev Njemačke ispunjava uvjete za osiguravanje financijskog doprinosa iz Fonda kako su utvrđeni člankom 4. Uredbe (EU) br. 2012/2002.

               (5)Stoga bi trebalo mobilizirati sredstva iz Fonda kako bi se osigurao financijski doprinos za Njemačku.

               (6)Radi što brže mobilizacije Fonda ova bi se odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2016. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije kako bi se Njemačkoj osigurao iznos od 31 475 125 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od … [datum donošenja odluke].

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (2)
                  Komunikacija Komisiji C(2016)6597 od 14.10.2016.

                     (3)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (4)
                  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

                     (5)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (6)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.)


				|

		52014PC0673

			Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o ovlaštenju Hrvatske da primijeni oslobođenje od poreza na plinsko ulje koje se upotrebljava za rad strojeva za humanitarno razminiranje u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ /* COM/2014/0673 final - 2014/0312 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Oporezivanje energenata i električne
energije u Uniji uređeno je Direktivom Vijeća 2003/96/EZ ([1]) (dalje u tekstu
„Direktiva o oporezivanju energije” ili „Direktiva”).
U skladu s člankom 19.
stavkom 1. Direktive, dodatno odredbama predviđenima posebno
člancima 5., 15. i 17., djelujući jednoglasno na prijedlog
Komisije, Vijeće može ovlastiti bilo koju državu članicu da uvede
daljnja oslobođenja ili sniženja razine oporezivanja radi provođenja
pojedinih politika.
Cilj je ovog prijedloga omogućiti
Hrvatskoj da primjeni oslobođenje od poreza na plinsko ulje koje se
upotrebljava za rad specijaliziranih strojeva za humanitarno razminiranje. Ovim
se izuzećem nastoje smanjiti troškovi pravnih osoba koje su registrirane
za provedbu djelatnosti razminiranja i na taj način ubrzati te aktivnosti
i pridonijeti provedbi politike humanitarnog razminiranja u Hrvatskoj.
Sniženjem poreza ubrzat će se aktivnosti
razminiranja koje se provode u skladu s međunarodnom Konvencijom o zabrani
uporabe, stvaranja zaliha, proizvodnje i prijenosa protupješačkih mina i o
njihovom uništenju (Ottawski sporazum iz 1998.) i međunarodnom Konvencijom
o kasetnom streljivu (potpisana u Oslu 2008.) o zabrani korištenja, prijenosa i
skladištenja te o uništenju uskladištenog kasetnog streljiva u roku od osam
godina, kao i Zakonom o humanitarnom razminiranju Republike Hrvatske iz 2005.
Cilj mjere koju će Hrvatska primijeniti
jest davanje poticaja radi ubrzanja čišćenja sumnjivih minskih polja
i oslobađanja poljoprivrednog zemljišta i šuma te učiniti ih ponovno
dostupnim za gospodarske aktivnosti. Od mjere se očekuju i izravni
pozitivni učinci na život i zdravlje ljudi u područjima
zagađenim minsko-eksplozivnim sredstvima i neeksplodiranim ubojnim
sredstvima.
Bez primjene ove mjere gospodarski subjekti s
opremom i dozvolom za razminiranje na području Hrvatske dužni su
plaćati nacionalnu stopu trošarina na plinsko ulje koje se upotrebljava
kao pogonsko gorivo koja iznosi 2 860 HRK (ca. 375,54 EUR) ([2]) i koja se primjenjuje
na pogonsko gorivo, uključujući njegovu uporabu u nepokretnim
motorima, teškim strojevima i vozilima namijenjenima za korištenje izvan javnih
putova (članak 8. stavak 2. točke (b), (c) i (d)
Direktive o oporezivanju energije). Vremenski ograničeno oslobođenje
od poreza omogućilo bi gospodarskim subjektima da smanje troškove
aktivnosti razminiranja i u ograničenom vremenskom razdoblju povećaju
profitne marže, što bi stvorilo poticaj za intenziviranje njihova rada u
razdoblju primjene mjere. Time će se ubrzati postupak razminiranja.
Zahtjev i njegov općeniti kontekst
Dopisom od 8. travnja 2014. hrvatska su
nadležna tijela podnijela zahtjev za donošenje odluke o ovlaštenju na temelju
koje će Hrvatska moći primijeniti oslobođenje od poreza na
plinsko ulje koje se upotrebljava za rad strojeva za humanitarno razminiranje u
skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ. Hrvatska nadležna tijela
dostavila su 15. srpnja 2014. dodatne informacije i objašnjenja.
Hrvatska tijela namjeravaju primijeniti
oslobođenje od poreza na plinsko ulje koje se upotrebljava za rad strojeva
za humanitarno razminiranje. Mjera će se provoditi primjenom sustava
povrata plaćene trošarine, a radi ubrzanja razminiranja preostalih
zagađenih područja. Strojevi koji će upotrebljavati plinsko ulje
oslobođeno od trošarina razvrstat će se prema njihovoj namjeni,
radnom alatu i načinu rada.
Prema informacijama koje su dostavila hrvatska
nadležna tijela, na dan 1. siječnja 2014. ukupna površina minski sumnjivih
područja i područja zagađenih isključivo neeksplodiranim
ubojnim sredstvima u Hrvatskoj iznosila je 613,6 km2. Hrvatska
procjenjuje da neiskorišteni proizvodni potencijal šumskih područja
zagađenih minsko-eksplozivnim sredstvima predstavlja godišnji gubitak od
oko 30 milijuna EUR. 55 % zagađenih poljoprivrednih
površina čine oranice, a ostatak livade i pašnjaci. Procjenjuje se da
900 000 osoba (oko 20 % stanovništva) još uvijek živi u neposrednoj
blizini minski sumnjivih područja. U razdoblju od 1991. do 2013. godine
dogodilo se 1 353 incidenata i nesreća na područjima koja su
zagađena minsko-eksplozivnim sredstvima, pri čemu je stradalo
1 976 osoba, od čega 510 osoba smrtno.
Hrvatska je podnijela zahtjev da se
oslobođenje odobri na razdoblje od šest godina, što je najdulje razdoblje
navedeno u članku 19. stavku 2. Direktive.
Područje primjene
Korisnici mjere bit će pravne osobe koje
će ovlastiti Hrvatski centar za razminiranje i koje će biti
registrirane za obavljanje djelatnosti humanitarnog razminiranja u skladu sa
Zakonom o humanitarnom razminiranju ([3]),
Pravilniku o načinu obavljanja poslova humanitarnog razminiranja ([4]) i Pravilniku o
tehničkim zahtjevima i utvrđivanju sukladnosti strojeva koji se
koriste na poslovima humanitarnog razminiranja ([5]). Korisnici će
provoditi razminiranje i čišćenje zemljišta strojevima za
razminiranje te stvoriti uvjete za pirotehničare za deaktivaciju
neeksplodiranih minsko-eksplozivnih sredstava. Akreditirani strojevi odredit
će se po vrsti, namjeni i potrošnji goriva koja ovisi o dubini obrade tla,
brzini kretanja stroja, gustoći obrade tla i učinku stroja na stazi
sa zbijenom zemljom lokalnog sastava. Navedena mjera odobrit će se
povratom plaćene trošarine, prikupljanjem računa koji su plaćeni
u te svrhe. Evidencija će sadržavati osobne podatke kupca, serijske
brojeve stroja, broj radnih sati stroja, količinu kupljenog plinskog ulja
i datum kupnje.
Prema podacima koje su dostavila hrvatska
nadležna tijela, u Hrvatskoj postoji 36 registriranih pravnih osoba s 47
strojeva koje se upotrebljava za humanitarno razminiranje. Međutim, nije
predviđeno da mjera bude ograničena samo na te akreditirane subjekte,
nego će se primjenjivati na sve nove akreditirane subjekte i strojeve za
razminiranje koji se u budućnosti mogu upotrebljavati u tu svrhu. Hrvatski
centar za razminiranje provodi postupak akreditacije i vodi evidenciju o svim
novim strojevima za razminiranje koji se namjeravaju upotrebljavati za
humanitarno razminiranje.
Prema podacima
hrvatskih tijela iznos koristi koji će mjera donijeti po korisniku ovisi o
veličini površine koja će se razminirati strojevima za razminiranje i
o ukupnoj potrošnji plinskog ulja koje se upotrijebi za rad strojeva prilikom
razminiranja te površine. Hrvatska procjenjuje da iznos koristi koja proizlazi
iz sniženja poreza, izračunate na temelju prosječne potrošnje goriva,
za sve subjekte koji su uključeni u razminiranje u 2013. iznosi oko
2 907 038 HRK (ca. 381 736,50 EUR), što znači da
prosječni iznos po stroju iznosi 61 859,15 HRK tj. 8 123,01 EUR
godišnje. Hrvatska nadležna tijela predviđaju da će tijekom šest
godina u kojima će se mjera primjenjivati godišnji proračunski
troškovi na temelju procijenjene prosječne potrošnje porasti i iznositi:
2 965 179 HRK (ca. 389 371,23 EUR) u 2015., 3 024 482
HRK (ca. 397 158,66 EUR) u 2016., 3 084 971 HRK (ca.
405 101,83 EUR) u 2017., 3 146 671 HRK (ca. 413 203,87 EUR)
u 2018., 3 209 604 HRK (ca. 421 467,94 EUR) u 2019.,
3 273 796 HRK (ca. 429 897,30 EUR) u 2020., a ukupni iznos
iznosit će: 18 704 706 HRK (ca. 2 456 200,83 EUR).
Provedba mjere
Nadležni odjeli Hrvatskog centra za
razminiranje (HCR) nadgledat će i voditi evidenciju o radu strojeva.
Evidencija će se voditi po projektima (radilištu). Za svaki stroj postojat
će poseban obrazac u kojem će se po danima evidentirati sati rada,
ostvareni učinak i potrošnja goriva.
Po završetku projekta subjekt ovlašten za
razminiranje podnijet će obrazac zahtjeva za povrat trošarine za svoje
strojeve na radilištu te mu priložiti obrasce s dnevnikom rada za svaki stroj.
Obrasce će ovjeriti voditelj radilišta i potvrditi ovlaštena službena
osoba HCR-a zadužena za nadzor na projektu i koja će stalno biti prisutna
na radilištu radi provedbe neposrednog terenskog nadzora razminiranja.
Sukladno svojoj općoj nadležnosti za
nadzor nad provedbom trošarinskih propisa, Carinska uprava Ministarstva
financija provest će, pored ostalih nadzornih aktivnosti, sustavnu i
neposrednu kontrolu upotrebe plinskog ulja za rad strojeva za razminiranje na
temelju informacija o lokaciji na kojoj se izvodi razminiranje. Oslobođenje
od poreza odobrit će se povratom plaćene trošarine.
Argumenti
hrvatskih nadležnih tijela o utjecaju mjere na unutarnje tržište
Mjerom se
neće pogodovati određenim poduzetnicima u odnosu na druge jer će
se njome obuhvatiti svi poslovni subjekti koji se bave humanitarnim
razminiranjem i stoga se neće pružiti nikakva ekonomska korist nekom
određenom uključenom gospodarskom subjektu. Hrvatska isto tako
predviđa da ova mjera neće utjecati na trgovinu unutar EU-a s obzirom
na to da je specifične prirode i da je ograničena na područja u
Republici Hrvatskoj koja su zagađena minsko-eksplozivnim sredstvima.
Postojeće odredbe u području
obuhvaćenom prijedlogom
Direktiva Vijeća 2003/96/EZ od
27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za oporezivanje
energenata i električne energije, a posebno članak 8.
stavak 1. te članak 8. stavak 2. točke (c) i (d).
Procjena mjere na temelju
članka 19. Direktive 2003/96/EZ
Posebna razmatranja o politici
Tekst članka 19. stavka 1.
prvog podstavka Direktive glasi:
„Dodatno odredbama
u prethodnim člancima, posebno člancima 5., 15. i 17., djelujući
jednoglasno na prijedlog Komisije, Vijeće može ovlastiti bilo koju državu
članicu da uvede daljnja oslobođenja ili sniženja radi
provođenja pojedinih politika.”
Predmetnim oslobođenjem od poreza
hrvatska nadležna tijela nastoje ubrzati razminiranje preostalih zagađenih
područja u različitim regijama Hrvatske. Bez ove mjere plinsko ulje
koje se upotrebljava za rad strojeva za humanitarno razminiranje oporezivalo bi
se s 2 860 HRK (ca. 375,54 EUR) na 1 000 l. Napominje se da
Hrvatska primjenjuje jednaku stopu poreza na plinsko ulje koje se upotrebljava
kao pogonsko gorivo za namjene iz članka 8. stavka 2. točaka (c) i
(d) Direktive 203/096/EZ. Vremenski ograničena primjena traženog
oslobođenja od poreza potakla bi gospodarske subjekte koji su
uključeni u humanitarno razminiranje da dovrše svoj rad prije isteka
šestogodišnjeg razdoblja mjere i pridonijela  na taj način navedenom cilju
politike tj. bržem razminiranju preostalih zagađenih područja. U
Hrvatskoj osim predviđene mjere ne postoje drugi poticaji koji se
primjenjuju na gospodarske subjekte uključene u humanitarno razminiranje
područja koja su zagađena minsko-eksplozivnim sredstvima.
Hrvatska je navela da bi primjena mjere imala
izravne pozitivne učinke na zaštitu života i zdravlja ljudi u
područjima koja su zagađena minsko-eksplozivnim sredstvima i
neeksplodiranim ubojnim sredstvima. U skladu s gore navedenim, Komisija
napominje da je prema informacijama koje su dostavila hrvatska nadležna tijela
u razdoblju od 1991. do 2013. godine 1 976 osoba stradala od
minsko-eksplozivnih sredstava, od čega 510 osoba smrtno. Također se
napominje da bi gubitak prihoda zbog neobrađivanja poljoprivrednog zemljišta
zagađenog minsko-eksplozivnim sredstvima mogao dostići 50
milijuna EUR.
Može se zaključiti da se želja za
primjenom oslobođenja od poreza na plinsko ulje koje se upotrebljava za
rad strojeva za humanitarno razminiranje u različitim regijama Hrvatske
temelji na posebnim razmatranjima politike, osobito u pogledu socijalne
sigurnosti, zdravlja i regionalne politike.
Usklađenost s drugim politikama i
ciljevima Unije
Tražena mjera odnosi se uglavnom na
zdravstvenu, regionalnu i okolišnu politiku EU-a, u mjeri u kojoj će djelomično
pomoći bržem smanjenju područja Republike Hrvatske koja su
zagađena minsko-eksplozivnim sredstvima i koja predstavljaju opasnost za
život i zdravlje ljudi te domaće i divlje životinje. Treba napomenuti da
prema procjenama 900 000 osoba u Hrvatskoj i dalje živi u blizini minski
sumnjivog područja, što ugrožava njihovo zdravlje i sigurnost.
Komisija napominje da je mjera ograničena
na plinsko ulje koje se upotrebljava za rad akreditiranih strojeva za posebne
namjene, konstruiranih i proizvedenih isključivo u svrhu
čišćenja miniranog područja te je ograničena na
područje Republike Hrvatske koje je zagađeno minsko-eksplozivnim
sredstvima. Također treba napomenuti da se ti strojevi ne mogu
upotrebljavati za bilo kakvu vrstu prijevoza na javnim cestama.
Stoga se može zaključiti da je mjera
sukladna sa zdravstvenom, okolišnom, energetskom i prometnom politikom Unije.
U navedenim okolnostima mjera je prihvatljiva
i u pogledu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i potrebe da se osigura
pošteno tržišno natjecanje. Posebno, s obzirom na to da se mjerom ne daje
prednost određenim poduzećima u odnosu na druga i da će se
primjenjivati na sve poslovne subjekte koji su uključeni u humanitarno
razminiranje u Hrvatskoj. Isto tako, ova mjera neće utjecati na trgovinu
unutar EU-a s obzirom na to da je specifične prirode i da je
ograničena na područja u Republici Hrvatskoj koja su zagađena
minsko-eksplozivnim sredstvima.
Razdoblje
primjene mjere
Komisija predlaže da se razdoblje primjene
odredi na najduže razdoblje dopušteno Direktivom 2003/96/EZ, tj. na šest
godina. To se čini primjerenim vremenskim razdobljem koje bi
omogućilo nadležnim hrvatskim tijelima da prikupe informacije za procjenu
rezultata mjere i pružilo gospodarskim subjektima koji imaju koristi od mjere dovoljan
stupanj sigurnosti i dovoljno vremena da zaključe postupak razminiranja
zagađenih područja.
Pravila za državne potpore
Hrvatska nadležna tijela namjeravaju
primijeniti oslobođenje od poreza na plinsko ulje koje se upotrebljava za
rad strojeva za humanitarno razminiranje povratom cjelokupne trošarine. Mjera
predstavlja državnu potporu te ju je potrebno prijaviti Komisiji u skladu s
člankom 108. stavkom 3. UFEU-a.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
Savjetovanje
sa zainteresiranim stranama
Ovaj prijedlog temelji se na zahtjevu koji je
podnijela Hrvatska i odnosi se samo na tu državu članicu.
Prikupljanje
stručnih mišljenja i njihova upotreba
Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim
stručnjacima.
Ocjena
učinka
Ovaj prijedlog odnosi se na ovlaštenje koje se
izdaje pojedinoj državi članici na njezin zahtjev.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Načelo supsidijarnosti
Područje neizravnog oporezivanja
obuhvaćeno člankom 113. UFEU-a samo po sebi nije u
isključivoj nadležnosti Europske unije u smislu članka 3.
UFEU-a.
Međutim, postojećim zakonodavstvom
EU-a strogo je određen i ograničen okvir izvršavanja nadležnosti
država članica u tom području. U skladu s člankom 19.
Direktive 2003/96/EZ jedino Vijeće može ovlastiti državu članicu da
uvede daljnja oslobođenja ili sniženja u smislu te odredbe. Države
članice ne mogu preuzeti ulogu Vijeća.
Prijedlog je stoga u skladu s načelom
supsidijarnosti.
Načelo
proporcionalnosti
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti. Oslobođenje od poreza ne nadilazi ono što je potrebno
za ostvarenje predmetnog cilja (vidi prethodni osvrt na aspekte unutarnjeg
tržišta i poštenog tržišnog natjecanja).
Izbor
instrumenata
Predloženi instrument/instrumenti: Odluka
Vijeća.
Člankom 19. Direktive 2003/96/EZ predviđena
je samo ta vrsta mjere.
4.           PRORAČUNSKA IMPLIKACIJA

Mjera ne dovodi do financijskog ili
administrativnog opterećenja Unije. Prijedlog stoga ne utječe na
proračun Unije.
2014/0312 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o ovlaštenju Hrvatske da primijeni
oslobođenje od poreza na plinsko ulje koje se upotrebljava za rad strojeva
za humanitarno razminiranje u skladu s člankom 19. Direktive
2003/96/EZ
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća
2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava Zajednice za
oporezivanje energenata i električne energije ([6]), a posebno njezin
članak 19.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Dopisom od 8. travnja 2014.
hrvatska su nadležna tijela podnijela zahtjev za donošenje odluke o ovlaštenju
na temelju koje će Hrvatska moći primijeniti oslobođenje od
plaćanja poreza na plinsko ulje koje se upotrebljava za rad strojeva za
humanitarno razminiranje u skladu s člankom 19. Direktive 2003/96/EZ.
(2)       Predviđenim
oslobođenjem od poreza Hrvatska namjerava ubrzati razminiranje preostalih
područja koja su zagađena minsko-eksplozivnim sredstvima u
različitim regijama. Mjera će time imati izravne pozitivne
učinke na život i zdravlje ljudi u tim regijama.
(3)       Mjera je ograničena na
akreditirane strojeve za posebne namjene koji su posebno konstruirani i
izrađeni za poslove čišćenja miniranih područja.
(4)       Mjera je ograničena na
područja koje su zagađena minsko-eksplozivnim sredstvima na državnom
području Republike Hrvatske.
(5)       Mjera će se
primjenjivati na sve subjekte koji su uključeni u humanitarno razminiranje
u Hrvatskoj i stoga se neće dati nikakva ekonomska korist nekom
određenom uključenom gospodarskom subjektu.
(6)       Prema tome, mjera je
prihvatljiva u pogledu pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta i potrebe da
se osigura pošteno tržišno natjecanje te je sukladna sa zdravstvenom,
okolišnom, energetskom i prometnom politikom Europske unije.
(7)       Na temelju
članka 19. stavka 2. Direktive 2003/96/EZ proizlazi da svako
ovlaštenje odobreno u skladu s tim člankom mora biti strogo vremenski
ograničeno. Kako bi se uključenim gospodarskim subjektima pružila
dovoljna razina sigurnosti i dovoljno vremena da zaključe postupak razminiranja
zagađenih područja, ovlaštenje se dodjeljuje na razdoblje od šest
godina.
(8)       Ovom se odlukom ne dovodi u
pitanje primjena pravila Unije o državnim potporama,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Hrvatska se ovime ovlašćuje da oslobodi
od oporezivanja plinsko ulje koje se upotrebljava za rad specijalnih strojeva
koji se upotrebljavaju za humanitarno razminiranje na njezinom državnom
području. Mjera je ograničena na akreditirane strojeve za posebne
namjene koji su posebno konstruirani i izrađeni za poslove
čišćenja miniranih područja.
Članak 2.
Ova Odluka proizvodi učinke od dana
priopćenja. Prestaje važiti šest godina nakon dana priopćenja.
Članak 3.
Ova je Odluka
upućena Republici Hrvatskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
([1])            Direktiva
Vijeća 2003/96/EZ od 27. listopada 2003. o restrukturiranju sustava
Zajednice za oporezivanje energenata i električne energije (SL L 283,
31.10.2003., str. 51.)
([2])            Svi
izračuni temelje se na deviznom tečaju od 1. listopada 2013. tj.
7,6153 HRK za 1 EUR. Vidi SL C 286 od 2.10.2013.
([3])            Narodne
novine br. 153/2005, 63/2007 i 152/2008. (Službeni list Republike Hrvatske)
([4])            Narodne
novine br. 53/2007, 111/2007 i 141/2011. (Službeni list Republike Hrvatske)
([5])            Narodne
novine br. 53/2007, 39/2011 i 57/2013. (Službeni list Republike Hrvatske)
([6])            SL
L 283, 31.10.2003., str. 51.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.10.2016.
            COM(2016) 684 final
            2016/0341(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u mjerodavnim odborima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu u vezi s prijedlozima izmjena pravilnikâ UN-a br. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 i 129, prijedlogom novog Pravilnika UN-a o sustavima za naknadno opremanje motora načinom rada na dvojno gorivo u teškim vozilima (HDDF-ERS), prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnikâ UN-a br. 15 i 16, prijedlozima dvaju novih globalnih tehničkih pravilnika UN-a o postupku mjerenja za motorna vozila na dva ili tri kotača s obzirom na posebne vrste emisija odnosno na sustav automatske dijagnostike u vozilu te prijedlogom nove Rezolucije o zajedničkim specifikacijama kategorija izvora svjetlosti (R.E.4)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) na međunarodnoj razini izrađuje usklađene zahtjeve kojima se nastoje ukloniti tehničke prepreke trgovini motornim vozilima među ugovornim strankama Revidiranog sporazuma iz 1958. i osigurati da ta vozila pružaju visoku razinu sigurnosti i zaštite okoliša.

               U skladu s Odlukom Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. Unija je pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”), a u skladu s Odlukom Vijeća 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o sklapanju Sporazuma o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) Unija je pristupila Usporednom sporazumu.

               Sastanci WP.29 UNECE-a, Svjetskog foruma za usklađivanje pravilnika o vozilima, održavaju se triput svake kalendarske godine, u ožujku, lipnju i studenome. Na svakom se sastanku donose novi pravilnici UN-a i izmjene postojećih pravilnika UN-a ili globalnih tehničkih pravilnika (GTP) UN-a kako bi se omogućio tehnički napredak. Prije svakog sastanka WP.29 te izmjene donosi jedna od šest radnih skupina koje djeluju u okviru WP.29.

               Zatim se na sastanku WP.29 održava konačno glasovanje za donošenje izmjena, dodataka i ispravaka, uz uvjet da je postignut kvorum i da je prisutna kvalificirana većina ugovornih strana. EU je ugovorna stranka dvaju sporazuma (Sporazuma iz 1958. i Sporazuma iz 1998.) u okviru WP.29. Svaki se put priprema Odluka Vijeća, takozvana „megaodluka” koja sadržava popis pravilnika, izmjena, dodataka i ispravaka, kojom se Komisiju ovlašćuje za glasovanje u ime Unije na svakom sastanku WP.29.

               Ovom se Odlukom Vijeća utvrđuje stajalište Unije pri glasovanju o pravilnicima, izmjenama, dodacima i ispravcima o kojima će se glasovati na sastanku WP.29 u studenome koji će se održati od 14. do 20. studenog 2016.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Unijina politika unutarnjeg tržišta u pogledu automobilske industrije dopunjava se ovim prijedlogom, koji je potpuno u skladu s njom.

               Na temelju sustava WP.29 jača se međunarodno usklađivanje normi za vozila. Sporazum iz 1958. ima ključnu ulogu u postizanju tog cilja jer proizvođači iz EU-a mogu poslovati na temelju zajedničkog skupa homologacijskih pravilnika i pri tome biti sigurni da će ugovorne stranke priznati da su proizvodi u skladu s njihovim nacionalnim zakonodavstvom. Na taj je način omogućeno da se Uredbom (EZ) br. 661/2009 o općoj sigurnosti motornih vozila stavi izvan snage više od 50 direktiva EU-a i da ih se zamijeni odgovarajućim pravilnicima sastavljenima na temelju Sporazuma iz 1958.

               Sličan se pristup primjenjuje i u pogledu Direktive 2007/46/EZ kojom su sustavi homologacije država članica zamijenjeni homologacijskim postupkom Unije i kojom je uspostavljen usklađeni okvir s administrativnim odredbama i općim tehničkim zahtjevima za sva nova vozila, sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice. Tom su se direktivom pravilnici UN-a uključili u homologacijski sustav EU-a kao zahtjevi za homologaciju tipa ili kao alternativa zakonodavstvu Unije. Od donošenja te Direktive pravilnici UN-a sve se više uključuju u zakonodavstvo Unije u okviru EU homologacije tipa.

               •Usklađenost s drugim politikama Unije

               Sustav WP.29 povezan je s politikom Unije o konkurentnosti, a ova inicijativa pozitivno utječe na nju. Ovaj je prijedlog usklađen i s prometnim i energetskim politikama Unije i te su politike uzete u obzir tijekom postupka za izradu i donošenje propisa UN-a u okviru Sporazuma iz 1958.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost

               Samo Unija može glasovati za međunarodne instrumente kao što su prijedlozi pravilnikâ UN-a, izmjene pravilnikâ UN-a i nacrti globalnih tehničkih pravilnika te njihovo uvrštenje u sustav Unije za homologacije tipa motornih vozila. Time se sprečava rascjepkanost unutarnjeg tržišta, ali se i osiguravaju jednaki zdravstveni i sigurnosni standardi diljem Unije. Omogućuju se i prednosti ekonomije razmjera: proizvodi se mogu izrađivati za cijelo tržište Unije, pa i za međunarodno tržište, umjesto da ih se prilagođava radi dobivanja nacionalne homologacije tipa za svaku državu članicu.

               Zato je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti.

               •Proporcionalnost

                  Ovom se Odlukom Vijeća ovlašćuje Komisiju da glasuje u ime Unije te je ova Odluka odgovarajući instrument u skladu s člankom 5. stavkom 1. Odluke Vijeća 97/836/EZ za utvrđivanje zajedničkog stajališta EU-a u UNECE-u kad je riječ o glasovanju o radnim dokumentima predloženima u dnevnom redu sastanka WP.29. Ovaj je prijedlog stoga u skladu s načelom proporcionalnosti jer se njime ne zahtijeva izlaženje iz okvira nužnog da bi se ostvarili ciljevi osiguravanja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, a njime se pritom pruža i visoka razina javne sigurnosti i zaštite.

               •Odabir instrumenta

               U skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a potrebna je odluka Vijeća kako bi se utvrdila stajališta koja treba zauzeti u ime Unije u tijelu osnovanom na temelju međunarodnog sporazuma.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

               Nije primjenjivo.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Obraćanje vanjskim stručnjacima nije mjerodavno za ovaj prijedlog. Međutim, pregledao ga je Tehnički odbor za motorna vozila.

               •Procjena učinka

               Ovaj prijedlog ne može biti predmetom procjene učinka jer nije zakonodavne prirode te jer nema drugih političkih opcija ili takve opcije nisu moguće.

               •Primjerenost propisa i pojednostavnjenje

               Nema posljedica u pogledu administrativnih opterećenja inicijativa jer se upućivanjima na izmjene priloženima „megaodluci” neće poduzećima, uključujući mala i srednja poduzeća, uvesti nove obveze u pogledu izvješćivanja ili druge administrativne obveze. Naprotiv, cilj je smanjenje administrativnog opterećenja jer primjena globalno usklađenih zahtjeva proizvođačima omogućuje da predoče homologacijsku dokumentaciju sustava i sastavnih dijelova ne samo u EU-u nego i na izvoznim tržištima ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. izvan EU-a.

               Prijedlog ima vrlo pozitivan učinak na konkurentnost automobilskog sektora EU-a i međunarodnu trgovinu. Prihvaćanje međunarodno usklađenih pravilnika o vozilima od strane trgovačkih partnera EU-a prepoznato je kao najbolji način za uklanjanje necarinskih prepreka trgovini i otvaranje ili proširenje pristupa tržištima za automobilska poduzeća iz EU-a.

               •Temeljna prava

               Prijedlogom se ne utječe na zaštitu temeljnih prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ovom inicijativom ne utječe se na proračun.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Nije primjenjivo.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

               Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Prijedlogom se utvrđuje stajalište Unije pri glasovanju o:

               –izmjenama pravilnikâ UN-a br 7,16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 i 129;

               –prijedlogu novog Pravilnika UN-a o sustavima za naknadno opremanje motora načinom rada na dvojno gorivo u teškim vozilima (Heavy Duty Dual-Fuel Engine Retrofit Systems – HDDF-ERS):

               –prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnikâ UN-a br. 15 i 16;

               –prijedlozima dvaju novih globalnih tehničkih pravilnika UN-a o postupku mjerenja za motorna vozila na dva ili tri kotača s obzirom na emisije odnosno na sustav automatske dijagnostike u vozilu; i

               –prijedlogu nove Rezolucije o zajedničkim specifikacijama kategorija izvora svjetlosti (R.E.4).

               2016/0341 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u mjerodavnim odborima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu u vezi s prijedlozima izmjena pravilnikâ UN-a br. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 i 129, prijedlogom novog Pravilnika UN-a o sustavima za naknadno opremanje motora načinom rada na dvojno gorivo u teškim vozilima (HDDF-ERS), prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnikâ UN-a br. 15 i 16, prijedlozima dvaju novih globalnih tehničkih pravilnika UN-a o postupku mjerenja za motorna vozila na dva ili tri kotača s obzirom na posebne vrste emisija odnosno na sustav automatske dijagnostike u vozilu te prijedlogom nove Rezolucije o zajedničkim specifikacijama kategorija izvora svjetlosti (R.E.4)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je u skladu s Odlukom Vijeća 97/836/EZ
                  1
                pristupila Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o prihvaćanju jedinstvenih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju takvih propisa („Revidirani sporazum iz 1958.”).

               (2)U skladu s Odlukom Vijeća 2000/125/EZ
                  2
                Unija je pristupila Sporazumu o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”).

               (3)Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
                sustavi homologacije država članica zamijenjeni su homologacijskim postupkom Unije te je uspostavljen usklađeni okvir s administrativnim odredbama i općim tehničkim zahtjevima za sva nova vozila, sustave, sastavne dijelove i zasebne tehničke jedinice. Tom su Direktivom pravilnici doneseni na temelju Revidiranog Sporazuma iz 1958. (dalje u tekstu „pravilnici UN-a”) uključeni u homologacijski sustav EU-a kao zahtjevi za homologaciju tipa ili kao alternativa zakonodavstvu Unije. Od donošenja te Direktive pravilnici UN-a sve se više uključuju u zakonodavstvo Unije u okviru EU homologacije tipa.

               (4)S obzirom na iskustvo i tehnički napredak potrebno je tehničkom napretku prilagoditi zahtjeve koji se odnose na određene elemente ili obilježja obuhvaćene pravilnicima UN-a br. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 i 129 te globalnim tehničkim pravilnicima UN-a (GTP) br. 15 i 16.

               (5)Kako bi se utvrdile jedinstvene odredbe o homologaciji sustava za naknadno opremanje motora načinom rada na dvojno gorivo u teškim vozilima (HDDF-ERS), trebalo bi donijeti novi pravilnik UN-a o HDDF-ERS-ovima.

               (6)Kako bi se utvrdile jedinstvene tehničke odredbe o postupku mjerenja za motorna vozila na dva ili tri kotača s obzirom na određene vrste emisija odnosno na sustav automatske dijagnostike u vozilu, trebalo bi donijeti dva nova Globalna tehnička pravilnika (GTP) UN-a.

               (7)Kako bi se utvrdile jedinstvene odredbe o zajedničkoj specifikaciji kategorija izvora svjetlosti, trebalo bi donijeti novu Rezoluciju (R.E.4).

               (8)Stoga je primjereno utvrditi stajalište u pogledu donošenja gore navedenih akata UN-a koje u ime Unije treba zauzeti u mjerodavnim odborima UNECE-a, odnosno Upravnom odboru Revidiranog sporazuma iz 1958. te u Izvršnom odboru Usporednog sporazuma,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Upravnom odboru Revidiranog sporazuma iz 1958. te u Izvršnom odboru Usporednog sporazuma od 14. do 20. studenoga 2016. jest da se glasuje u korist prijedloga navedenih u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. s obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o prihvaćanju jednakih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji se mogu ugraditi i/ili upotrijebiti na vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz 1958.”) ( SL L 346, 17.12.1997., str. 78.).

                     (2)
                  Odluka Vijeća 2000/125/EZ od 31. siječnja 2000. o sklapanju Sporazuma o utvrđivanju globalnih tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) ( SL L 35, 10.2.2000., str. 12.).

                     (3)
                  Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.10.2016.
            COM(2016) 684 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u mjerodavnim odborima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu u vezi s prijedlozima izmjena pravilnikâ UN-a br. 7, 16, 37, 44, 45, 46, 48, 53, 78, 80, 83, 86, 87, 99, 105, 107, 110, 121, 128 i 129, prijedlogom novog Pravilnika UN-a o sustavima za naknadno opremanje motora načinom rada na dvojno gorivo u teškim vozilima (HDDF-ERS), prijedlozima izmjena globalnih tehničkih pravilnikâ UN-a br. 15 i 16, prijedlozima dvaju novih globalnih tehničkih pravilnika UN-a o postupku mjerenja za motorna vozila na dva ili tri kotača s obzirom na posebne vrste emisija odnosno na sustav automatske dijagnostike u vozilu te prijedlogom nove Rezolucije o zajedničkim specifikacijama kategorija izvora svjetlosti (R.E.4)

               PRILOG

                        Naslov točke dnevnog reda

                        Oznaka referentnog dokumenta

                        Prijedlog dopune 25. nizu izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 7 (pozicijska, kočna i gabaritna svjetla)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/75

                        Prijedlog dopune 8. nizu izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 16 (sigurnosni pojasevi, ISOFIX i i-Size)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/98

                        i neslužbeni dokument WP.29-170-04

                        Prijedlog niza izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 16 (sigurnosni pojasevi, ISOFIX i i-Size)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/99

                        Prijedlog dodatka 45 nizu izmjena 03 Pravilnika UN-a br. 37 (žarulje sa žarnom niti)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/76

                        Prijedlog ispravka 2. Revizije 3. Pravilnika UN-a br. 44 (sustavi za držanje djece)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/100

                        Prijedlog dopune 12. nizu izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 44 (sustavi za držanje djece)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/101

                        Prijedlog dopune 12. nizu izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 44 (sustavi za držanje djece)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/102

                        Prijedlog dopune 10 nizu izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 45 (brisači glavnih svjetala)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/77

                        Prijedlog dopune 4. nizu izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 46 (uređaji za neizravno gledanje)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/89

                        Prijedlog dopune 17. nizu izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 48 (ugradnja uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/78

                        Prijedlog dopune 10. nizu izmjena 05 Pravilnika UN-a br. 48 (ugradnja uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/79

                        Prijedlog dopune 8. nizu izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 48 (ugradnja uređaja za osvjetljavanje i svjetlosnu signalizaciju)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/80

                        Prijedlog dopune 19. nizu izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 53 (ugradnja uređaja za osvjetljenje i svjetlosnu signalizaciju za vozila kategorije L3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/81

                        Prijedlog dopune 1. nizu izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 53 (ugradnja uređaja za osvjetljenje i svjetlosnu signalizaciju za vozila kategorije L3)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/82

                        Prijedlog niza izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 78 (kočni sustavi (vozila kategorije L))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/114 i neslužbeni dokument

                        GRRF-82-06

                        Prijedlog dopune 2. nizu izmjena 03 Pravilnika UN-a br. 80 (čvrstoća sjedala i njihovih sidrišta (autobusi))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/103

                        Prijedlog dopune 8. nizu izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 83 (emisije vozila kategorija M1 i N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/108

                        Prijedlog dopune 4. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 83 (emisije vozila kategorija M1 i N1)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/109

                        Prijedlog niza izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 86 (ugradnja uređaja za osvjetljenje i svjetlosnu signalizaciju za poljoprivredna vozila)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/83

                        Prijedlog dopune 18. Pravilniku UN-a br. 87 (svjetla za vožnju po danu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/84

                        Prijedlog dopune 12. izvornoj verziji Pravilnika br. 99 (izvori svjetlosti s izbojem u plinu)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/85

                        Prijedlog niza izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 105 (vozila za prijevoz opasnih tvari)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/90

                        Prijedlog dopune 5. nizu izmjena 04 Pravilnika UN-a br. 107 (opća konstrukcija gradskih i međugradskih autobusa)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/91

                        Prijedlog dopune 6. nizu izmjena 05 Pravilnika UN-a br. 107 (opća konstrukcija gradskih i međugradskih autobusa)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/92

                        Prijedlog dopune 6. nizu izmjena 06 Pravilnika UN-a br. 107 (opća konstrukcija gradskih i međugradskih autobusa)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/93

                        Prijedlog dopune 1. nizu izmjena 07 Pravilnika UN-a br. 107 (opća konstrukcija gradskih i međugradskih autobusa)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/94

                        Prijedlog dopune 5. nizu izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 110 (vozila s pogonom na stlačeni prirodni plin / ukapljeni prirodni plin)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/95

                        Prijedlog dopune 9. Pravilniku UN-a br. 121 (označivanje komandi, kontrolnih lampica i indikatora)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/96

                        Prijedlog dopune 1. nizu izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 121 (označivanje komandi, kontrolnih lampica i indikatora)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/97

                        Prijedlog dopune 6. izvornoj verziji Pravilnika br. 128 (izvori svjetlosti sa svjetlećom diodom (LED))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/86

                        Prijedlog ispravka 2. Pravilnika UN-a br. 129 (unaprijeđeni sustavi za držanje djece)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/104

                        Prijedlog dopune 5. Pravilniku UN-a br. 129 (unaprijeđeni sustavi za držanje djece)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/105

                        Prijedlog dopune 1. nizu izmjena 01 Pravilnika UN-a br. 129 (unaprijeđeni sustavi za držanje djece)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/106

                        Prijedlog niza izmjena 02 Pravilnika UN-a br. 129 (sustavi za držanje djece)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/107

                        Prijedlog novog Pravilnika UN-a o jedinstvenim odredbama o homologaciji sustava za naknadno opremanje motora načinom rada na dvojno gorivo u teškim vozilima (Heavy Duty Dual-Fuel Engine Retrofit Systems – HDDF-ERS) koje treba ugraditi u teške dizelske motore i vozila

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/110

                        Prijedlog nacrtne Rezolucije o zajedničkim specifikacijama kategorija izvora svjetlosti (R.E.4)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/111

                        Prijedlog izmjene 1. Globalnog tehničkog pravilnika UN-a (GTP) br. 15 (globalno usklađeni ispitni postupci za laka osobna i gospodarska vozila (WLTP))

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/68

                        Prijedlog izmjene 1. Globalnog tehničkog pravilnika UN-a (UN GTP) br. 16 (gume)

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/117

                        Prijedlog novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a (GTP) o postupku mjerenja za motorna vozila na dva ili tri kotača s obzirom na ugrađeni dijagnostički sustav

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/112

                        Prijedlog novog globalnog tehničkog pravilnika UN-a (GTP) o postupku mjerenja za motorna vozila na dva ili tri kotača opremljena motorom s unutarnjim izgaranjem s obzirom na emisije iz kućišta koljenastog vratila i emisije nastale isparavanjem

                        ECE/TRANS/WP.29/2016/66


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.4.2016.
            COM(2016) 233 final
            2016/0123(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u Glavnom vijeću Svjetske trgovinske organizacije u pogledu zahtjeva Europske unije za produljenje izuzeća WTO-a povezanoga s autonomnim povlaštenim režimom za zapadni Balkan

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Cilj je ovog prijedloga utvrditi stajalište koje bi Europska unija trebala zauzeti u Glavnom vijeću Svjetske trgovinske organizacije (WTO) u vezi s produljenjem izuzeća WTO-a u odnosu na autonomne trgovinske povlastice koje bi Europska unija trebala odobriti zapadnom Balkanu do 31. prosinca 2021.

               To bi bio treći put da WTO produljuje izuzeće.

               Dana 8. prosinca 2000. Glavno vijeće WTO-a složilo se odobriti Europskoj uniji izuzeće od njezinih obveza iz članka I. stavka 1. GATT-a iz 1994. u mjeri koja je potrebna kako bi se Europskoj uniji omogućilo da dodijeli povlašteni tretman zemljama korisnicama tijekom razdoblja koje traje do 31. prosinca 2006
                  1
               . Dana 28. srpnja 2006. Europskoj uniji odobreno je produljenje do 31. prosinca 2011
                  2
               . Dana 5. prosinca 2011. Europskoj uniji odobreno je produljenje do 31. prosinca 2016
                  3
               .

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Europska unija odobrila je povlaštene tarife zapadnom Balkanu na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 2007/2000 od 18. rujna 2000. o uvođenju bescarinskog ili povlaštenog tretmana na proizvode podrijetlom sa zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Kosovo
                  4
               , Crna Gora i Srbija). Uredba (EZ) br. 2007/2000 nekoliko je puta znatno izmijenjena te je kodificirana Uredbom Vijeća (EZ) br. 1215/2009
                  5
               . U 2011. uvedene su daljnje izmjene na temelju Uredbe (EU) br. 1336/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011.
                  6
               , odnosno autonomne trgovinske povlastice produljene su do 31. prosinca 2015. Uredbom (EU) br. 517/2013
                  7
                Hrvatska je izuzeta iz područja primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009, nakon njezina pristupanja Europskoj uniji.

               Europska unija donijela je Uredbu (EU) br. 2423/2015 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. kojom se dodatno izmjenjuje Uredba Vijeća (EZ) br. 1215/2009 te se autonomni povlašteni režim za zapadni Balkan obnavlja do 31. prosinca 2020.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Nije dostupno.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, kada tijelo osnovano međunarodnim sporazumom mora donijeti odluku s pravnim učinkom, Vijeće na prijedlog Komisije ili Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku donosi odluku o utvrđivanju stajališta koje je potrebno zauzeti u ime Europske unije. Odobrenje izuzeća u pogledu dodatnih autonomnih trgovinskih povlastica koje je Europska unija odobrila zapadnom Balkanu podložno je toj odredbi jer odluka koju donosi tijelo osnovano međunarodnim sporazumom (Glavno vijeće ili Ministarska konferencija WTO-a) utječe na prava i obveze Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Nije dostupno.

               •Proporcionalnost

               Nije dostupno.

               •Odabir instrumenta

               Nije dostupno.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               Nije dostupno.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Nije dostupno.

               5.OSTALI DIJELOVI

               Nije dostupno.

               2016/0123 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u Glavnom vijeću Svjetske trgovinske organizacije u pogledu zahtjeva Europske unije za produljenje izuzeća WTO-a povezanoga s autonomnim povlaštenim režimom za zapadni Balkan

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom IX. stavcima 3. i 4. Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”) utvrđeni su postupci za odobravanje izuzeća od obveze koja za članicu proizlazi iz Sporazuma o WTO-u ili bilo kojeg multilateralnog trgovinskog sporazuma.

               (2)Uredba Vijeća (EZ) br. 2007/2000 od 18. rujna 2000. o uvođenju bescarinskog ili povlaštenog tretmana na proizvode podrijetlom sa zapadnog Balkana (Albanija, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, bivša jugoslavenska republika Makedonija, Kosovo
                  8
               *, Crna Gora i Srbija) nekoliko je puta znatno izmijenjena te je kodificirana Uredbom Vijeća (EZ) br. 1215/2009
                  9
               . Uredbom (EU) br. 1336/2011
                  10
                Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. produljeno je odobravanje autonomnih trgovinskih povlastica do 31. prosinca 2015. Uredbom (EU) br. 517/2013
                  11
                Hrvatska je izuzeta iz područja primjene Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009, nakon njezina pristupanja Europskoj uniji. Uredbom (EU) br. 2423/2015 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2015. produljeno je odobravanje autonomnih trgovinskih povlastica do 31. prosinca 2020. Uredbom Vijeća (EZ) br. 1215/2009, kako je zadnje izmijenjena, predviđa se slobodan pristup tržištu Unije za proizvode podrijetlom iz zemalja i područja zapadnog Balkana, uz iznimku nekih poljoprivrednih proizvoda, na koje se primjenjuju ograničene povlastice u obliku carinskih kvota oslobođenih od carine.

               (3)Kada se na obveze Europske unije na temelju članka I. stavka 1. i članka XIII. GATT-a iz 1994. ne bi u potrebnoj mjeri primjenjivalo izuzeće, tretman koji proizlazi iz tih autonomnih trgovinskih povlastica morao bi se proširiti na sve ostale članice Svjetske trgovinske organizacije (WTO).

               (4)U interesu je Europske unije da zatraži produljenje izuzeća WTO-a u odnosu na autonomne trgovinske povlastice koje je Europska unija odobrila zapadnom Balkanu u skladu s člankom IX. stavkom 3. Sporazuma o WTO-u.

               (5)Europska unija treba WTO-u podnijeti takav zahtjev.

               (6)Stoga je potrebno utvrditi stajalište koje bi Europska unija trebala zauzeti u Glavnom vijeću WTO-a u pogledu tog zahtjeva,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti u Glavnom vijeću Svjetske trgovinske organizacije jest zahtijevati produljenje do 31. prosinca 2021. postojećeg izuzeća WTO-a u odnosu na autonomne trgovinske povlastice koje je Europska unija odobrila zapadnom Balkanu te poduprijeti prihvaćanje tog zahtjeva.

               To stajalište izražava Komisija.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  WT/L/380.

                     (2)
                  WT/L/654.

                     (3)
                  WT/L/836.

                     (4)
                  Na temelju Rezolucije Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244/99.

                     (5)
                  SL L 328, 15.12.2009., str. 1.

                     (6)
                  SL L 347, 30.12.2011., str. 1.

                     (7)
                  SL L 158, 10.6.2013., str. 1.

                     (8)
                  *Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1244/1999 i mišljenjem Međunarodnog suda o Deklaraciji o neovisnosti Kosova.

                     (9)
                  SL L 328, 15.12.2009., str. 1.

                     (10)
                  SL L 347, 30.12.2011., str. 1.

                     (11)
                  SL L 158, 10.6.2013., str. 1.


				|

		52015PC0098

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o smjernicama politika zapošljavanja država članica /* COM/2015/098 final - 2015/0051 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Ugovorom o funkcioniranju
Europske unije predviđa se da države članice svoje ekonomske politike
i promicanje zapošljavanja trebaju smatrati pitanjima od zajedničkog
interesa te usklađuju svoje djelovanje u okviru Vijeća. U dva se
različita članka predviđa da Vijeće treba donijeti
opće smjernice ekonomskih politika (članak 121.) i smjernice za
zapošljavanje (članak 148.) pri čemu se izričito navodi da
potonje moraju biti u skladu sa smjernicama ekonomskih politika. Uzimajući
u obzir tu pravnu osnovu, smjernice za zapošljavanje i smjernice ekonomskih
politika predstavljene su kao dva različita pravna instrumenta koja su,
međutim, nerazdvojivo povezana:
·
Preporuka Vijeća o općim smjernicama
ekonomskih politika država članica i Unije –  I. dio integriranih
smjernica;
·
Odluka Vijeća o smjernicama politika
zapošljavanja država članica – II. dio integriranih
smjernica.
Smjernice, kojima se podupire
strategija Europa 2020., prvi su put zajedno donesene („integrirani paket”)
2010. Godine 2010. odlučeno je i da integrirane smjernice trebaju velikim
dijelom ostati nepromjenjive do 2014. Dok opće smjernice ekonomskih
politika ostaju trajno važeće,  smjernice za zapošljavanje
moraju se sastavljati svake godine.
U smjernicama se osim
formuliranja opsega i smjera usklađivanja politika država članica
određuje i osnova preporuka za pojedine zemlje u odgovarajućim
područjima.
Trenutačnim skupom
„integriranih smjernica” nastoji se poduprijeti strategija Europa 2020. u
kontekstu novog pristupa donošenju ekonomskih politika koji se temelji na
ulaganju, strukturnim reformama i fiskalnoj odgovornosti kako je utvrđeno
u Godišnjem pregledu rasta Komisije za 2015. Integriranim se smjernicama
istodobno treba poduprijeti ostvarenje pametnog, održivog i uključivog
rasta te ciljeva Europskog semestra za usklađivanje ekonomskih politika.
„Integrirane smjernice” su:
1. smjernica:    Poticanje ulaganja
2. smjernica:    Povećanje rasta
provedbom strukturnih reformi
3. smjernica:    Uklanjanje glavnih prepreka
rastu i stvaranju radnih mjesta na razini EU-a
4. smjernica:    Povećanje održivosti
javnih financija i njihova pogodovanja rastu
5. smjernica:    Povećanje potražnje za
radnom snagom
6. smjernica:    Povećanje ponude radne
snage i radnih vještina
7. smjernica:    Poboljšanje funkcioniranja
tržišta rada
8. smjernica:    Osiguravanje pravednosti,
suzbijanje siromaštva i promicanje jednakih mogućnosti
2015/0051 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o smjernicama politika zapošljavanja država
članica
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 148. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
parlamenta[1],
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[2],
uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[3],
uzimajući u obzir mišljenje Odbora za
zapošljavanje,
budući da:
(1)       Države članice i Unija
trebale bi raditi na razvoju usklađene strategije zapošljavanja, posebno
za promicanje kvalificirane, osposobljene i prilagodljve radne snage te tržišta
rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama, te radi ostvarenja
ciljeva pune zaposlenosti i društvenog napretka utvrđenih u članku 3.
Ugovora o Europskoj uniji. Države članice, uzimajući u obzir
nacionalne prakse u pogledu odgovornosti socijalnih partnera, trebaju
promicanje zapošljavanja smatrati pitanjem od zajedničkog interesa i
usklađivati svoje djelovanje u tom pogledu u okviru Vijeća.
(2)       Unija mora suzbijati
socijalnu isključenost i diskriminaciju, osiguravati jednak pristup
temeljnim pravima te promicati socijalnu pravdu i zaštitu. Unija bi pri
utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti trebala voditi
računa o zahtjevima u pogledu osiguravanja primjerene socijalne zaštite,
borbe protiv socijalne isključenosti i visoke razine obrazovanja i
osposobljavanja.
(3)       Smjernice za zapošljavanje u
skladu su s općim smjernicama ekonomskih politika.
(4)       Države članice trebale
bi svoje ekonomske politike smatrati pitanjem od zajedničkog interesa i
usklađivati ih u okviru Vijeća. Radi usmjeravanja politika država
članica i Unije Vijeće bi trebalo donositi smjernice za zapošljavanje
i opće smjernice gospodarske politike.
(5)       U skladu s odredbama Ugovora
Unija je razvila i provela instrumente za usklađivanje politika za
fiskalnu politiku i makrostrukturne politike. U okviru Europskog semestra
različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirani
multilateralni gospodarski i proračunski nadzor. Racionalizacijom i
jačanjem Europskog semestra kako je utvrđeno u Godišnjem pregledu
rasta Komisije za 2015. dodatno će se poboljšati njegovo funkcioniranje.
(6)       Tijekom financijske i
gospodarske krize otkriveni su i istaknuti važni nedostaci gospodarstva Unije i
njezinih država članica. Tijekom krize došla je do izražaja i uska
međuovisnost gospodarstava i tržišta rada država članica. Danas je
ključan izazov usmjeravanje Unije prema stanju snažnog, održivog i
uključivog rasta i stvaranja radnih mjesta. Za to je potrebno
usklađeno i ambiciozno političko djelovanje na razini Unije i na
nacionalnoj razini, u skladu s odredbama Ugovora i s gospodarskim upravljanjem
Unije. Tim bi se djelovanjem, u okviru kojeg se kombiniraju mjere sa strane
ponude i potražnje, trebalo obuhvatiti poticanje ulaganja, ponovno zalaganje za
provedbu strukturnih reformi te primjena fiskalne odgovornosti.
(7)       Države članice i Unija
trebale bi razmotriti i pitanje učinka krize na društvo te nastojati
izgraditi bolje povezano društvo u kojem se ljudima daje pravo da
predviđaju promjene i upravljaju njima te u čijem društvenom i
gospodarskom životu mogu aktivno sudjelovati. Treba osigurati pristup i
mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost,
posebno osiguravanjem učinkovita funkcioniranja tržišta rada i sustava
socijalne skrbi te uklanjanjem prepreka sudjelovanju na tržištu rada. Države
članice također bi trebale osigurati da svi građani i sve regije
imaju korist od gospodarskog rasta.
(8)       Djelovanje u skladu sa
smjernicama važan je doprinos ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.
Smjernice čine integrirani skup europskih i nacionalnih politika, koje
države članice i Unija trebaju provesti radi postizanja pozitivnih
učinaka širenja usklađenih strukturnih reformi, prikladne
sveobuhvatne kombinacije ekonomskih politika i sustavnijeg doprinosa europskih
politika ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020.
(9)       Iako su ove smjernice
upućene državama članicama i Uniji, treba ih provesti u partnerstvu
sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s
parlamentima te sa socijalnim partnerima i predstavnicima civilnog društva.
(10)     U općim se smjernicama
ekonomskih politika, u kojima se odražava međuovisnost, državama
članicama ukazuje na smjer provedbe reformi. One su u skladu s Paktom o
stabilnosti i rastu. Smjernice bi trebale biti osnova preporuka za pojedine
zemlje koje Vijeće može uputiti državama članicama
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1
Ovime se donose smjernice politika
zapošljavanja za države članice, kako su utvrđene u Prilogu. Te su
smjernice dio „integriranih smjernica”.
Članak 2
Smjernice iz Priloga treba uzeti u obzir u
politikama zapošljavanja i programima reformi država članica, o kojima
treba izvješćivati u skladu s člankom 148. stavkom 3. Ugovora.
Ova je Odluka upućena državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL C , , str.
[2]               SL C , , str.
[3]               SL C , , str.
PRILOG
Smjernice politika zapošljavanja
država članica
II. dio integriranih smjernica
5. smjernica:  Povećanje potražnje
za radnom snagom
Države članice trebale bi olakšavati
stvaranje radnih mjesta, smanjivati prepreke zapošljavanju za poduzeća,
promicati poduzetništvo te posebno podupirati osnivanje i rast malih
poduzeća kako bi se povećala stopa zaposlenosti žena i muškaraca.
Države članice također bi trebale aktivno promicati socijalno
gospodarstvo te poticati socijalne inovacije.
Porezno opterećenje trebalo bi
preusmjeriti s rada na druge izvore oporezivanja kojima se u manjoj mjeri
ometaju zapošljavanje i rast, a štite se prihodi kako bi se osigurali rashodi
za primjerenu socijalnu zaštitu i povećanje rasta. Smanjenje oporezivanja
rada trebalo bi usmjeriti na bitne komponente poreznog opterećenja i na
uklanjanje prepreka sudjelovanju na tržištu rada i odvraćajućih
faktora sudjelovanja na tržištu rada, posebno za one koji su od njega
najudaljeniji.
Države članice trebale bi zajedno sa
socijalnim partnerima poticati mehanizme određivanja plaća kojima se
omogućuje prilagodba plaća razvoju produktivnosti. Pritom bi trebalo
uzeti u obzir razlike u vještinama i lokalnim uvjetima na tržištu rada te
odstupanja u gospodarskim rezultatima među regijama, sektorima i
poduzećima. Pri određivanju minimalnih
plaća države članice i socijalni partneri trebali bi voditi
računa o svom učinku na siromaštvo zaposlenih, stvaranje radnih
mjesta i konkurentnost.
6. smjernica: Povećanje ponude
radne snage i vještina
Države članice trebale bi
odgovarajućom ponudom relevantnog znanja i vještina promicati
produktivnost i zapošljivost. Države članice trebale bi izvršiti potrebna
ulaganja u sustave obrazovanja i strukovnog osposobljavanja uz poboljšanje
učinkovitosti i djelotvornosti radi podizanja razine vještina radne snage
kako bi joj se omogućilo da bolje predvidi potrebe dinamičnih tržišta
rada koje se sve brže mijenjaju u gospodarstvu koje se sve više digitalizira te
da te potrebe ispune. Države članice trebale bi pojačati napore u
poboljšanju pristupa kvalitetnom obrazovanju odraslih te provoditi strategije
aktivnog starenja kako bi se produljio radni vijek.
Trebalo bi suzbiti visoku nezaposlenost i
spriječiti dugotrajnu nezaposlenost. Broj dugotrajno nezaposlenih osoba
znatno bi trebalo smanjiti sveobuhvatnim strategijama koje se međusobno
jačaju, uključujući pružanje posebne aktivne podrške dugotrajno
nezaposlenim osobama pri povratku na tržište rada. Na sveobuhvatan način
trebalo bi razmotriti pitanje nezaposlenosti mladih, među ostalim
opremanjem odgovarajućih ustanova potrebnim sredstvima kako bi redovito i
dosljedno mogle provoditi svoje nacionalne planove provedbe Jamstava za mlade.
Trebalo bi razmotriti strukturne slabosti u
sustavima obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osigurali kvalitetni
rezultati učenja i spriječilo rano napuštanje školovanja. Države
članice trebale bi povećati razinu obrazovanja te razmotriti sustave
dualnog obrazovanja i nadogradnje stručnog osposobljavanja te istodobno
povećavati mogućnosti priznavanja vještina stečenih izvan
formalnog sustava obrazovanja.
Trebalo bi smanjiti prepreke sudjelovanju na
tržištu rada, posebno za žene, starije radnike, mlade, osobe s posebnim
potrebama i zakonite migrante. Mora se osigurati rodna jednakost na tržištu,
uključujući jednakost plaća, kao i pristup povoljnim i
kvalitetnim ustanovama ranog odgoja i obrazovanja.
Države članice trebale bi u potpunosti
koristiti potporu Europskog socijalnog fonda te drugih fondova Unije kako bi
povećale razinu zaposlenosti i socijalnu uključenost te unaprijedile
obrazovni sustav i javnu upravu.
7. smjernica: Poboljšanje funkcioniranja
tržišta rada
Države članice trebale bi smanjiti
rascjepkanost tržišta rada. Propisima o zaštiti prava radnika te ustanovama u
tom području trebalo bi se osigurati prikladno okruženje za zapošljavanje
uz ponudu primjerenih razina zaštite zaposlenih te tražitelja zaposlenja ili
osoba zaposlenih na ugovor o privremenom radu ili samostalno zaposlenih osoba.
Trebalo bi osigurati kvalitetno zapošljavanje u smislu  društveno-ekonomske
sigurnosti, mogućnosti obrazovanja i osposobljavanja, uvjeta rada
(uključujući zdravlje i sigurnost) i ravnoteže između poslovnog
i privatnog života.
Države članice bi u osmišljavanju i
provedbi bitnih reformi i politika trebale usko surađivati s nacionalnim
parlamentima i socijalnim partnerima, u skladu s nacionalnom praksom,
podupirući pritom poboljšanje funkcioniranja i učinkovitosti
socijalnog dijaloga na nacionalnoj razini.
Države članice trebale bi osnažiti
aktivne politike tržišta rada tako da povećaju njihovu usmjerenost,
područje koje pokrivaju i međudjelovanje s pasivnim mjerama te unaprijede
način uključivanja korisnika. Tim bi se politikama trebalo nastojati
poboljšati povezivanje poslova i tražitelja zaposlenja na tržištu rada te
podupirati održive prelaske na tržištu rada, pri čemu bi javne službe
zapošljavanja trebale pružati podršku usklađenu s pojedinačnim
potrebama te provoditi sustave mjerenja rezultata. Države članice
također bi trebale osigurati da se njihovim sustavima socijalne zaštite
učinkovito aktiviraju i osposobe osobe koje mogu sudjelovati na tržištu
rada, zaštite osobe koje su (privremeno) isključene s tržišta rada i/ili
nisu sposobne u njemu sudjelovati, te pojedince pripremi za moguće rizike.
Ulaganjem u ljudski kapital države članice trebale bi promicati
uključiva tržišta rada otvorena svima te provoditi učinkovite mjere
protiv diskriminacije.
Trebalo bi osigurati mobilnost radnika s
ciljem iskorištavanja punog potencijala europskog tržišta rada, među
ostalim povećanjem prenosivosti mirovina i priznavanjem kvalifikacija.
Države članice istodobno bi se trebale čuvati zlouporaba
postojećih propisa.
8. smjernica: Osiguravanje pravednosti,
suzbijanje siromaštva i promicanje jednakih mogućnosti
Države članice trebale bi osuvremeniti
svoje sustave socijalne zaštite kako bi pružile učinkovitu, djelotvornu i
primjerenu zaštitu tijekom svih faza ljudskog života, osiguravajući
pravednost i rješavajući pitanje nejednakosti. Postoji potreba za
pojednostavljenim socijalnim politikama koje su u većoj mjeri usmjerene i
upotpunjene povoljnim i kvalitetnim ustanovama dječje skrbi i obrazovanja,
osposobljavanja i pomoći pri traženju posla, potporama za stanovanje i
pristupačnim uslugama zdravstvene skrbi, pristupom osnovnim uslugama poput
bankovnog računa i interneta, kao i za djelovanjem radi sprečavanja
ranog napuštanja školovanja te borbe protiv socijalne isključenosti.
U tu svrhu trebalo bi se koristiti nizom
instrumenata koji se međusobno upotpunjuju, među ostalim
uključivanje na tržište rada u okviru kojeg se pružaju usluge i
novčane potpore u skladu s pojedinačnim potrebama. Sustave socijalne
zaštite trebalo bi osmisliti tako da se svim osobama koje na nju imaju pravo
olakšava korištenje tim sustavom, da se podupiru ulaganja u ljudski kapital i
pomaže u sprečavanju, smanjenju i zaštiti od siromaštva.
Mirovinske bi sustave trebalo reformirati kako
bi se osigurala njihova održivost i prikladnost za žene i muškarce u
kontekstu sve duljeg životnog vijeka i demografskih promjena, među ostalim
povezivanjem zakonske dobi za umirovljenje s očekivanim životnim vijekom,
povećanjem stvarne dobi za umirovljenje te razvojem dopunske mirovinske
štednje.
Države članice trebale bi poboljšati
dostupnost, djelotvornost i učinkovitost sustava zdravstvene i
dugoročne skrbi uz očuvanje fiskalne održivosti.