				|

		52013PC0687

			Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije /* COM/2013/0687 final - 2013/0328 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           Kontekst prijedloga
·      Razlozi za prijedlog i ciljevi prijedloga
Ovaj se prijedlog odnosi na primjenu Uredbe
Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od
dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („Osnovna
uredba”) u postupcima antidampinških mjera koje se odnose na uvoz
određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije.
·      Opći kontekst
Ovaj je prijedlog nastao u okviru provedbe Osnovne
uredbe te je rezultat ispitnog postupka koji je proveden u skladu s
materijalnim i postupovnim zahtjevima utvrđenima Osnovnom uredbom.
·      Postojeće odredbe u području prijedloga
Uredbom Komisije (EU) br. 418/2013, Europska
komisija uvela je privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz određenih
žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije.
·      Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije
Nije primjenjivo.
2.           Savjetovanje sa
zainteresiranim stranama i ocjena uTJECAJa
·      Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
Zainteresirane strane na koje se postupak odnosi
već su imale mogućnost za obranu svojih interesa prilikom ispitnog
postupka, u skladu s odredbama Osnovne uredbe.
·      Prikupljanje i korištenje stručnog znanja
Nije bilo potrebno uključiti vanjske
stručnjake.
·      Ocjena utjecaja
Ovaj je prijedlog rezultat provedbe Osnovne
uredbe.
Osnovnom uredbom ne predviđa se opća ocjena
utjecaja, ali se u njoj nalazi iscrpni popis uvjeta koje je potrebno ocijeniti.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·      Sažetak predloženog djelovanja
Priloženi prijedlog Uredbe Vijeća temelji se
na konačnim nalazima o dampingu, šteti, uzročnosti i interesima
Unije. Stoga se predlaže da Vijeće donese priloženi prijedlog Uredbe
Vijeća koji je potrebno objaviti najkasnije 8. studenoga 2013.
·      Pravna osnova
Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30.
studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice
Europske zajednice („Osnovna uredba”).
·      Načelo supsidijarnosti
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Europske unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.
·      Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti iz sljedećih razloga:
oblik djelovanja opisan je u prethodno navedenoj
Osnovnoj uredbi i ne dopušta donošenje odluka na nacionalnoj razini.
ne primjenjuje se naznaka o tome kako smanjiti
financijski i administrativni teret Unije, nacionalnih vlada, nadležnih
regionalnih i lokalnih tijela, gospodarskih subjekata i građana i
uskladiti ga s postavljenim ciljevima prijedloga.
·      Odabir instrumenta
Predloženi instrumenti: Uredba.
Drugi instrumenti ne bi bili primjereni zbog sljedećeg
razloga:
drugi instrumenti ne bi bili primjereni zato što
Osnovnom uredbom nisu predviđene alternativne mogućnosti.
4.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
Prijedlog ne utječe na proračun Unije.
2013/0328 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA
o uvođenju konačne antidampinške
pristojbe i konačnoj naplati privremene pristojbe uvedene na uvoz
određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1225/2009 od 30. studenoga 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja
koje nisu članice Europske Zajednice („Osnovna uredba”)[1], a posebno njezin članak
9.,
uzimajući u obzir prijedlog koji je
podnijela Europska komisija („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim
odborom,
budući da:
1.           POSTUPAK
1.1.        Privremene mjere
(1)       Komisija je Uredbom (EU) br.
418/2013[2]
(„Privremena uredba”) uvela privremenu antidampinšku pristojbu na uvoz
određenih žica od nehrđajućeg čelika podrijetlom iz Indije.
(2)       Ispitni je postupak pokrenut
nakon pritužbe koju je 28. lipnja 2012. podnijela Europska federacija
proizvođača željeza i čelika (Eurofer) („podnositelj pritužbe”)
u ime proizvođača Unije koji predstavljaju više od 50 % ukupne
proizvodnje određenih žica od nehrđajućeg čelika u Uniji.
(3)       U usporednom
antisubvencijskom ispitnom postupku, Komisija je Uredbom (EU) br. 419/2013[3] uvela privremenu kompenzacijsku
pristojbu na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika
podrijetlom iz Indije, a Uredbom (EU) br. 861/2013[4] konačnu kompenzacijsku
pristojbu.
1.2.        Stranke na koje se ispitni
postupak odnosi
(4)       U privremenoj fazi ispitnog
postupka uzorkovanje je primijenjeno na indijske proizvođače
izvoznike i na proizvođače Unije. U privremenoj fazi ispitnog
postupka, uzorkovanje je predviđeno i za nepovezane uvoznike.
Međutim, s obzirom na to da dva od tri uvoznika odabrana za uzorak nisu
odgovorila na upitnik, uzorkovanje uvoznika nije bilo moguće nastaviti.
Stoga su za utvrđivanje konačnih nalaza korišteni svi dostupni podaci
o svim uvoznicima koji surađuju, a posebno oni koji se odnose na interes
Unije.
(5)       Jedan proizvođač
izvoznik navodi da se izabrani uzorak proizvođača Unije ne može
smatrati vjerodostojnim jer pri utvrđivanju štete koju je pretrpjela
industrija Unije nisu korišteni podaci o prodaji proizvođača koji
nisu podnijeli pritužbu. Tvrdnja je odbačena jer je uzorak odabran na
temelju odgovora primljenih od svih proizvođača Unije koji su
surađivali neovisno o njihovom podržavanju pritužbe u fazi utvrđivanja
stanja i određen je na temelju obujma proizvodnje.
(6)       Jedan proizvođač
izvoznik povezan s proizvođačem Unije usprotivio se pritužbi i
zatražio individualno ispitivanje zato što nije bio uključen u uzorak
proizvođača izvoznika zbog svojeg malog obujma izvoza.
Proizvođač Unije nije bio uključen ni u uzorak industrije Unije
zbog svojeg malog obujma proizvodnje. Komisija je odobrila individualno
ispitivanje, ali je proizvođač izvoznik povukao svoj zahtjev.
(7)       Sedam indijskih
proizvođača izvoznika izvan uzorka zatražilo je individualno
ispitivanje. Dvoje ih je odgovorilo na upitnike, a petero nije. Od njih dvoje koji
su odgovorili na upitnik, jedan je povukao svoj zahtjev za individualno
ispitivanje. Komisija je stoga ispitala zahtjev jednog indijskog proizvođača
izvoznika izvan uzorka:
– KEI Industries Limited, New Delhi (KEI).
(8)       Primijenjen je članak
18. Osnovne uredbe jer je u privremenoj fazi utvrđeno da ni jedan od
početno uzorkovanih proizvođača izvoznika nije predao dovoljno
pouzdane podatke. Komisija je odlučila proširiti uzorkovanje na tri
trgovačka društva na temelju obujma njihovog izvoza i njihove volje za
suradnjom koja je izražena nakon početka postupka. Stoga je Komisija
ispitala odgovore iz upitnika i obavila posjete radi provjere u poslovnim
prostorijama sljedećih indijskih proizvođača izvoznika:
- Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana
- Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra
- Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra
(9)       Osim prethodno navedenog,
potvrđuju se uvodne izjave (4) do (7) i (14) Privremene uredbe.
1.3.        Razdoblje ispitnog postupka i
razmatrano razdoblje
(10)     Kako je navedeno u uvodnoj
izjavi (20) Privremene uredbe, ispitnim postupkom povezanim s dampingom i
štetom bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. travnja 2011. do 31. ožujka 2012.
(„razdoblje ispitnog postupka” ili „RIP”). Ispitivanjem kretanja bitnih za
procjenu štete bilo je obuhvaćeno razdoblje od 1. siječnja 2009. do
31. ožujka 2012. („razmatrano razdoblje”).
1.4.        Daljnji postupak
(11)     Nakon objave bitnih
činjenica i razmatranja na temelju kojih je odlučeno uvesti
privremene antidampinške mjere („privremena objava”), nekoliko zainteresiranih
strana, odnosno tri uzorkovana proizvođača izvoznika, jedan
proizvođač izvoznik koji je povukao svoj zahtjev za individualno
ispitivanje, podnositelj pritužbe i jedanaest korisnika podnijelo je svoje
primjedbe. Saslušanje je odobreno strankama koje su ga zatražile. Komisija je
nastavila prikupljati podatke koje je smatrala potrebnima za svoje konačne
nalaze. Sve zaprimljene primjedbe propisno su razmotrene te prema potrebi uzete
u obzir.
(12)     Komisija je obavijestila sve
zainteresirane strane o bitnim činjenicama i razmatranjima na temelju
kojih je namjeravala preporučiti uvođenje konačne antidampinške
pristojbe na uvoz određenih žica od nehrđajućeg čelika
podrijetlom iz Indije i konačne naplate iznosa osiguranih privremenom
pristojbom („konačna objava”). Uz to, svim je strankama odobreno razdoblje
unutar kojeg su mogle podnijeti primjedbe na konačnu objavu. Sve
zaprimljene primjedbe propisno su razmotrene te prema potrebi uzete u obzir.
(13)     Nakon što je primila primjedbe
na konačnu objavu, Komisija je obavijestila zainteresirane strane o
izmjenama nalaza povezanih s razinom dampinga određenih
proizvođača izvoznika. Strankama je opet odobreno razdoblje u kojem
su mogle podnositi primjedbe na dodatnu objavu. Sve zaprimljene primjedbe
propisno su razmotrene te prema potrebi uzete u obzir. Jedna zainteresirana
strana, podnositelj pritužbe, požalio se na činjenicu da su nalazi
povezani s razinom dampinga određenih proizvođača izvoznika
izmijenjeni na temelju novih podataka i primjedbi zaprimljenih nakon privremene
objave i u konačnoj fazi ispitnog postupka. Također je navodio da su prekršena
njegova postupovna prava.
(14)     Komisija međutim smatra da
mora uzeti u obzir sve što zainteresirane strane podnesu i prema potrebi
izmijeniti nalaze kada su primjedbe opravdane. Ni u jednom od navedenih
primjera nisu korišteni novi neprovjereni podaci za utvrđivanje dampinga.
Nadalje, poštovana su postupovna prava svih zainteresiranih strana jer su sve
zainteresirane strane dužno i pravovremeno obaviještene te im je dodijeljen
isti rok za podnošenje primjedbi.
2.           Dotični proizvod i
istovjetni proizvod
(15)     Kako
je navedeno u uvodnoj izjavi (21) Privremene uredbe, dotični proizvod
definiran je kao žice od nehrđajućeg čelika sa:
–
masenim udjelom nikla od 2,5 % ili više, osim žice
s masenim udjelom od 28 % ili više, ali ne više od 31 % nikla te 20 % ili više,
ali ne više od 22 % masenog udjela kroma,
–
manje od 2,5 % masenog udjela nikla, osim žice s
masenim udjelom od 13 % ili više, ali ne više od 25 % kroma i 3,5 % ili više,
ali ne više od 6 % masenog udjela aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN 7223
00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije.
(16)     Pojedini su korisnici izrazili
zabrinutost zbog očitog nedostatka razlikovanja različitih vrsta
dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda jer u svim vrstama proizvoda
postoji široki raspon proizvoda. Posebna je zabrinutost izražena u vezi s
načinom na koji se u ispitnom postupku može osigurati primjerena usporedba
svih vrsta. Kao što je to slučaj u većini ispitnih postupaka,
definicijom dotičnog proizvoda obuhvaćen je čitav niz
različitih vrsta proizvoda s jednakim ili sličnim osnovnim
fizičkim, tehničkim i kemijskim obilježjima. Činjenica da se ta
obilježja mogu razlikovati od jedne vrste proizvoda do druge mogla bi uistinu
dovesti do obuhvaćanja širokog raspona vrsta. To je slučaj u
trenutačnom ispitnom postupku. Komisija je uzela u obzir razlike među
vrstama proizvoda i osigurala primjerenu usporedbu. Jedinstveni kontrolni broj
proizvoda (PCN) dodijeljen je svakoj vrsti proizvoda koju proizvode i prodaju
indijski proizvođači izvoznici te svakoj vrsti koju proizvodi i
prodaje industrija Unije. Broj je ovisio o glavnim obilježjima proizvoda, u
ovom slučaju o vrsti čelika, vlačnoj čvrstoći,
premazu, površini, promjeru i obliku. Stoga su vrste žica izvezene u Uniju
uspoređene na temelju PCN-a s proizvodima s jednakim ili sličnim obilježjima
koje proizvodi i prodaje industrija Unije. Sve te vrste obuhvaćene su
definicijom dotičnog proizvoda i istovjetnog proizvoda u obavijesti o
pokretanju postupka[5]
i u Privremenoj uredbi.
(17)     Jedna
je stranka ponovila svoju tvrdnju da su takozvane „visokotehnološke” vrste
proizvoda drukčije i da se ne mogu zamijeniti s ostalim vrstama
dotičnog proizvoda. Stoga ih je potrebno isključiti iz definicije
proizvoda. U skladu sa sudskom praksom, kako bi se utvrdilo je li riječ o
sličnim ili jednakim proizvodima, potrebno je procijeniti imaju li jednaka
tehnička i fizička obilježja, jednake osnovne krajnje namjene i jednak omjer cijene i kvalitete. U tom pogledu potrebno je
procijeniti i zamjenjivost i međusobnu konkurentnost tih proizvoda.[6] Ispitnim je postupkom utvrđeno da „visokotehnološke” vrste
proizvoda koje je stranka navela imaju osnovna fizička, kemijska i
tehnička obilježja kao ostali proizvodi koji su predmet ispitnog postupka.
Riječ je o žicama koje se proizvode od nehrđajućeg čelika.
Proizvodni postupak je sličan, uz korištenje sličnih strojeva, tako
da proizvođači ovisno o potražnji mogu prijeći s jedne vrste
proizvoda na drugu. Stoga, iako različite vrste žica nisu izravno
zamjenjive niti su izravni konkurenti, proizvođači se natječu za
ugovore kojima je obuhvaćen široki raspon žica od nehrđajućeg
čelika. Štoviše, te vrste proizvoda proizvode te prodaju i industrija
Unije i indijski proizvođači izvoznici pri čemu koriste
sličnu metodu proizvodnje. Tvrdnja se, stoga, ne može prihvatiti.
(18)     U odgovoru na konačnu
objavu jedna je stranka navela da analiza koju je provela Komisija nije bila
dostatna kako bi se utvrdilo je li potrebno vrste takozvanih visokotehnoloških
proizvoda uključiti u ispitni postupak. Taj se argument odbacuje. Ispitnim
je postupkom utvrđeno da je visokotehnološka vrsta proizvoda
obuhvaćena definicijom proizvoda iz prethodno navedene uvodne izjave (17).
Stranka pretpostavlja da svi kriteriji iz sudske prakse moraju biti ispunjeni
istovremeno, što je pogrešno. U skladu sa sudskom praksom[7], Komisija uživa široko diskrecijsko
pravo pri utvrđivanju opsega proizvoda, a svoju ocjenu mora temeljiti na
skupu kriterija koje utvrđuje Sud. Često, kao u ovom slučaju,
pojedini kriteriji mogu upućivati u jednom smjeru, a neki pak u drugom. U
takvoj situaciji Komisija mora poduzeti cjelovito ocjenjivanje, kao što je u
ovom slučaju i učinila. Dakle, zainteresirana strana pogrešno je
pretpostavila da vrste proizvoda moraju dijeliti sva obilježja kako bi bile
obuhvaćene istom definicijom proizvoda.
(19)     Pojedini su korisnici tvrdili
da bi takozvane žice od nehrđajućeg čelika „serije 200” trebalo
isključiti iz opsega proizvoda. Posebno su naveli da industrija Unije
gotovo i ne proizvodi navedenu vrstu. Međutim, tvrdnja je neutemeljena. Prvo,
činjenica da industrija Unije ne proizvodi određenu vrstu proizvoda
nije dovoljan razlog za njegovo isključenje iz opsega ispitnog postupka
ako je proizvodni postupak takav da bi proizvođači Unije mogli
početi proizvoditi dotičnu vrstu proizvoda. Drugo, za
visokotehnološke žice utvrđeno je da te vrste dotičnog proizvoda
imaju osnovna fizička, kemijska i tehnička obilježja jednaka ili
slična ostalim vrstama istovjetnog proizvoda koje proizvodi i prodaje
industrija Unije. Tvrdnja se, stoga, ne može prihvatiti.
(20)     Isto tako, tvrdili su da bi
žičanu šipku trebalo uključiti u definiciju dotičnog proizvoda. Međutim,
žičana šipka je sirovina koja se koristi za proizvodnju dotičnog
proizvoda, ali može se koristiti i za proizvodnju različitih proizvoda
poput elemenata za pričvršćivanje i čavala. Stoga, za razliku od
proizvoda obuhvaćenog ispitnim postupkom, ona nije gotov proizvod od
čelika. Zahvaljujući proizvodnom postupku hladnog oblikovanja
žičana se šipka, među ostalim proizvodima, može pretvoriti u
dotični proizvod ili istovjetni proizvod. Na temelju toga, žičana
šipka ne može se uključiti u opseg proizvoda u smislu Osnovne uredbe.
(21)     Na temelju prethodno
navedenog, potvrđuju se definicije dotičnog proizvoda i istovjetnog
proizvoda u uvodnim izjavama (21) do (24) Privremene uredbe.
3.           DAMPING
3.1.        Uvod
(22)     Tijekom posjeta radi provjere koji
su se proveli u objektima triju izvorno uzorkovanih indijskih
proizvođača izvoznika i tijekom naknadne analize prikupljenih
podataka, utvrđeno je da su dotična trgovačka društva prijavila
neke podatke koji se ne mogu smatrati pouzdanima. Komisija je nastavila svoj
ispitni postupak, analizirajući sve podatke podnesene u odgovoru na
privremenu objavu i naknadna saslušanja.
(23)     Kako je naznačeno u
uvodnoj izjavi (26) Privremene uredbe, u slučaju jednog
proizvođača izvoznika Komisija je utvrdila da troškovi prijavljeni u
odgovorima na upitnik nisu usklađeni s internim sustavom izvještavanja o
troškovima trgovačkog društva. Trgovačko društvo tvrdilo je da je do neusklađenosti
došlo zbog pogrešaka prilikom registracije i metode procjene dionica koja se
razlikovala u internom sustavu izvještavanja o troškovima i podacima
objavljenim u godišnjem financijskom izvještaju.
(24)     Kako je objašnjeno u uvodnoj
izjavi (28) Privremene uredbe, iako su podaci u internom sustavu izvještavanja
o troškovima bili u skladu s revizijskim financijskim izvještajima na razini cijelog
trgovačkog društva, nije bilo moguće uskladiti podatke u internom
sustavu izvještavanja o troškovima koji se odnose na proizvodnju žice s
tablicama troškova koje je trgovačko društvo posebno pripremilo za upitnik
ispitnog postupka. Stoga, u skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, smatralo
se da bi podaci pronađeni u internom sustavu izvještavanja o troškovima
trebali biti upotrijebljeni za antidampinški ispitni postupak.
(25)     Zbog toga je Komisija
privremeno prilagodila podatke o troškovima koje je proizvođač
izvoznik predstavio u upitniku koristeći se činjenicama dostupnim u
internom sustavu izvještavanja o troškovima.
(26)     Kako je naznačeno u
uvodnoj izjavi (27) Privremene uredbe, proizvođač izvoznik tvrdio je
da podaci iz internog sustava izvještavanja o troškovima nisu pouzdani i da ne
bi trebali biti korišteni u ispitnom postupku. Trgovačko društvo ukazalo je
na nekoliko pogrešaka i konceptualnih problema povezanih s brojkama u internom
izvještaju na kojima je Komisija temeljila svoje prilagodbe u troškovima.
Trgovačko društvo tvrdilo je da bi Komisija trebala temeljiti svoju
analizu na troškovima koji su navedeni u odgovoru na upitnik. Osim toga, u
kasnijoj fazi privremenih mjera trgovačko društvo uskladilo je brojke
internog izvještaja o izdvojenim troškovima s brojkama iz upitnika. Na temelju
navedenog i uzimajući u obzir dokaze prikupljene tijekom kontrolnog posjeta,
određeni troškovi proizvodnje koje je trgovačko društvo izvorno
prijavilo u odgovorima na upitnik mogli bi biti prihvaćeni.
(27)     Međutim, na temelju
dostupnih dokaza raspodjela određenih troškova kao što su fiksni troškovi
i financijski troškovi koje je trgovačko društva prijavilo u odgovoru na
upitnik ne mogu biti prihvaćeni kao pouzdani za svrhu ispitnog postupka.
Komisija smatra da bi ti troškovi trebali biti raspodijeljeni na temelju
ukupnog prometa trgovačkog društva i troškova prodane robe u skladu s
člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe. Na osnovi navedenog, većina
troškova prijavljena u odgovoru na upitnik može biti prihvaćena, a trgovačko
društvo složilo se s raspodjelom troškova u konačnoj fazi ispitnog
postupka. Razina dampinške marže smanjila se nakon revizije određenih
troškova pakiranja i određenih fiksnih troškova. Stoga se smatra da se
članak 18. Osnovne uredbe više ne treba primjenjivati prilikom
utvrđivanja dampinške marže za ovog proizvođača izvoznika.
(28)     Kako je utvrđeno u
uvodnoj izjavi (30) Privremene uredbe, u slučaju drugog
proizvođača izvoznika, Komisija je utvrdila da podaci o kupnji i
potrošnji sirovina koji su prijavljeni u odgovoru trgovačkog društva na
upitnik nisu potkrijepljeni podacima pronađenim u sustavu
proizvođača povezanima s upravljanjem lancem nabave. Osobito se
ističe da je distribucija prema stupnjevima kvalitete čelika bila
različita u svakom izvoru. Komisija je utvrdila da je stupanj kvalitete čelika
ključni čimbenik u određivanju troška konačnog proizvoda i
da bi nepouzdane informacije u pogledu stupnja kvalitete čelika mogle
ozbiljno poremetiti utvrđivanje troškova i prodajnih cijena pojedinih
vrsta proizvoda i tako dovesti do pogrešnih podataka. Komisija je u više
navrata obavijestila proizvođača izvoznika o ovom bitnom razmatranju.
(29)     Kako je utvrđeno u
uvodnoj izjavi (31) Privremene uredbe, proizvođač izvoznik tvrdio je
da su računalne datoteke povezane s kupnjom sirovina koje je Komisija
prikupila tijekom posjeta radi provjere bile nepotpune zato što su drugi odjeli
trgovačkog društva kupili sirovine, a tu kupnju nisu prijavili. Stoga ti
podaci nisu bili uključeni u računalne datoteke koje je Komisija
prikupila tijekom posjeta radi provjere i ispitala. Štoviše,
proizvođač izvoznik tvrdio je da su se uočena odstupanja u
količini stupnjeva kvalitete čelika dogodile zato što su se neki stupnjevi
kvalitete čelika međusobno preklapali i što se neki dijelovi procesa
proizvodnje ne mogu pratiti na razini pojedinih stupnjeva kvalitete
čelika.
(30)     U uvodnoj izjavi (32)
Privremene uredbe Komisija je ipak naznačila da tvrdnje povezane s dodatnom
kupnjom sirovina koje je navelo trgovačko društvo nisu potkrijepljene. U
svakom slučaju, tvrdnje nisu dovoljne kako bi se objasnila odstupanja uočena
na razini pojedinih stupnjeva kvalitete čelika. Komisija je također
naznačila da je trgovačko društvo navelo da nije moguće precizno
pratiti pojedine stupnjeve kvalitete čelika u svim fazama procesa
proizvodnje. To je priznanje još više narušilo pouzdanost sustava izvješćivanja
o stupnjevima kvalitete čelika u cjelini. Stoga se privremeno smatra da
pruženi podaci povezani sa stupnjevima kvalitete čelika navode na pogrešno
mišljenje.
(31)     U uvodnoj izjavi (33)
Privremene uredbe Komisija je smatrala da prijavljena distribucija sirovina prema
stupnjevima kvalitete čelika nije pouzdana. Stoga bi se trebala privremeno
zanemariti, a utvrđivanje bi trebalo provesti na temelju dostupnih
podataka prema članku 18. Osnovne uredbe. Zbog nepouzdanosti sustava
izvješćivanja u cjelini, nije bilo moguće provesti utvrđivanje na
temelju ni jednog od prijavljenih stupnjeva kvalitete čelika. Dakle, za
izračun ukupne dampinške marže svih proizvoda korištena je ukupna
potrošnja sirovina u cjelini, a distribucija prema stupnjevima kvalitete čelika
nije bila uzeta u obzir.
(32)     Nakon objave privremenih
nalaza, trgovačko društvo je osporavalo ovaj privremeni pristup u
općim uvjetima, ali nije uspjelo ponuditi potpuno poklapanje na razini
jedinstvenog kontrolnog broja proizvoda (PCN-a). Međutim, trgovačko
društvo je u kasnijoj fazi ispitnog postupka ponudilo prihvatljivu razinu usklađenosti
kada se sirovina grupira u glavne serije stupnjeva kvalitete nehrđajućeg
čelika prema njihovom kemijskom sastavu (AISI serije 200-, 300-.i 400-).
Trgovačko društvo ponudilo je i alternativni način grupiranja u koji
je uključena krajnja namjena kao dodatni čimbenik grupiranja. Međutim,
s obzirom na to da se krajnja namjena ne može provjeriti, Komisija je ponovno
izračunala dampinšku maržu na temelju stupnjeva kvalitete čelika
grupiranih na temelju svojeg kemijskog sastava kao što je izražen u seriji
stupnjeva kvalitete čelika (AISI serije 200-, 300- i 400-). Serije stupnjeva
kvalitete čelika općenito su korišten, objektivan i provjerljiv
kriterij dok za ovo trgovačko društvo uporaba PCN-a ne omogućuje punu
usklađenost te stoga ne bi osigurala primjerenu usporedbu na temelju
pouzdanih podataka u smislu Osnovne uredbe.
(33)     S obzirom na to da podaci koje
je predalo trgovačko društvo ipak nisu omogućili usklađivanje
podataka na detaljnoj razini koje je neophodno za ispitni postupak,
potvrđuje se privremeni zaključak da sustavi praćenja koje
provodi trgovačko društvo nisu dovoljno pouzdani i primjenjuje se
članak 18. Osnovne uredbe radi konačnog utvrđivanja troškova
proizvodnje i izračuna dampinške marže, koje se stoga temelji na pristupu
navedenom u prethodnoj uvodnoj izjavi.
(34)     Kako je naznačeno u
uvodnoj izjavi (34) Privremene uredbe, u slučaju trećeg
proizvođača izvoznika, Komisija je tijekom posjeta radi provjere utvrdila
da protok sirovog materijala koji je naveden u odgovorima na upitnik nije u
sukladnosti s podacima u sustavu računovodstva proizvođača.
Pokazalo se da je distribucija prema stupnjevima kvalitete čelika bila
drugačija u svakom od dva izvora.
(35)     Kako je naznačeno u
uvodnoj izjavi (35) Privremene uredbe, proizvođač izvoznik priznao je
postojanje određenih grešaka u odgovorima na upitnik i naveo da razlike u
ukupnoj količini sirovina mogu biti usklađene kad se u obzir uzmu
promjene u zalihama. Međutim, trgovačko društvo također je navelo
da je zbog djelomičnog preklapanja stupnjeva kvalitete čelika bilo
nemoguće precizno usklađivanje sa svakim pojedinim stupnjem kvalitete
čelika. Trgovačko društvo je u svojim primjedbama nakon privremenih
nalaza također navelo da stupanj kvalitete čelika koji je naveden na
prodajnom računu ponekad ne odgovara stvarnom stupnju kvalitete
čelika koji se izvozi. Štoviše, trgovačko društvo je tvrdilo da se stupnjevi
kvalitete čelika ne koriste na precizan način u industriji
nehrđajućeg čelika nego da postoje razlike između
objavljenog kemijskog sastava stupnjeva kvalitete čelika i stvarnih
proizvoda. Trgovačko društvo tvrdilo je da bi se odstupanja koja je
Komisija utvrdila odnosila samo na beznačajan dio njezina izvoza kad bi se
u obzir uzela ova objašnjenja.
(36)     Komisija smatra da
količina uočenih odstupanja ne može biti razjašnjena povremenim
nepreciznostima. Naprotiv, izneseni argumenti pridonijeli su nepouzdanosti
cjelokupnog sustava izvješćivanja o stupnjevima kvalitete čelika
trgovačkog društva, osobito u odnosu na važnost stupnjeva kvalitete
čelika prilikom utvrđivanja troškova gotovog proizvoda.
(37)     Međutim, kasnije u
ispitnom postupku, trgovačko društvo tvrdilo je da ako Komisija ne
prihvati početno izvješćivanje o stupnjevima kvalitete čelika trgovačkog
društva, preciznije rezultate moguće je dobiti ako, umjesto spajanja svih
PCN-eva u privremenoj fazi, Komisija grupira samo one stupnjeve kvalitete
nehrđajućeg čelika među kojima su utvrđena odstupanja,
ili da umjesto toga stupnjeve kvalitete čelika grupira prema njihovom
kemijskom sastavu izraženom u serijama stupnjeva kvalitete čelika (AISI
serije 200-, 300-, 400-). Trgovačko društvo ponudilo je još jednu metodu
daljnjeg grupiranja stupnjeva kvalitete čelika serije 300 u manje
podgrupe.
(38)     Stoga je Komisija ponovno
izračunala dampinšku maržu na temelju stupnjeva kvalitete nehrđajućeg
čelika prema kemijskom sastavu izraženom u seriji stupnjeva kvalitete
čelika (AISI serije 200-, 300- i 400-) kako bi se slijedila metoda opisana
u uvodnoj izjavi (30). Serije stupnjeva kvalitete čelika općenito su
korišten, objektivan i provjerljiv kriterij, dok za ovo trgovačko društvo
uporaba PCN-a ne omogućuje punu usklađenost te stoga ne bi osigurala
primjerenu usporedbu na temelju pouzdanih podataka u smislu Osnovne uredbe.
(39)     S obzirom na to da dodatni podaci
koje je dostavilo trgovačko društvo ipak nisu omogućili usklađivanje
podataka na detaljnoj razini koje je neophodno za ispitni postupak,
potvrđuje se privremeni zaključak da sustavi praćenja koje
provodi trgovačko društvo nisu dovoljno pouzdani i primjenjuje se
članak 18. Osnovne uredbe radi konačnog utvrđivanja troškova proizvodnje
i izračuna dampinške marže, koje se stoga temelji na pristupu navedenom u
prethodnoj uvodnoj izjavi.
(40)     Podnositelj pritužbe podnio je
pritužbu da zbog grupiranja dotičnog proizvoda po stupnjevima kvalitete
čelika Komisija neće moći provesti ispravan test profitabilnosti
radi utvrđivanja uobičajenih vrijednosti po PCN-u.
(41)     Komisija provodi svoju analizu
na razini koja je dosljedna unutarnjim računovodstvenim sustavima
izvoznika i proizvođača Unije, čime je moguće brojke iz
izvještaja potkrijepiti dokazima. Tvrdnja se stoga odbacuje.
(42)     U nedostatku drugih primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave (37) do (38) Privremene uredbe.
3.2.        Uobičajena vrijednost
(43)     Određivanje
uobičajene vrijednosti za jednog proizvođača izvoznika na kojeg
se primjenjuje članak 18. Osnovne uredbe ponovno je revidirano nakon
ponovne procjene njegovih troškova proizvodnje. U konačnoj fazi, trošak
proizvodnje utvrđen je na temelju prijavljenih troškova proizvodnje kojima
su dodani prodajni, opći, administrativni i financijski troškovi uporabom
metode raspodjele koja je dopuštena člankom 2. stavkom 5. Osnovne uredbe.
(44)     Utvrđeno je da je obujam
domaće prodaje tri nova uzorkovana proizvođača izvoznika i
proizvođača izvoznika kojem je odobreno individualno ispitivanje u cijelosti
reprezentativan, a predstavlja barem 5 % ukupnog obujma izvozne prodaje
dotičnog proizvoda trgovačkog društva u Uniji. Provedeno je isto
ispitivanje reprezentativnosti za svaku vrstu proizvoda koji su novo uzorkovani
proizvođači prodali na svojim domaćim tržištima i utvrđeno
je da se mogu usporediti s vrstama proizvoda koji su prodani Uniji za izvoz, u
skladu s člankom 2. stavkom 2. Osnovne uredbe.
(45)     Utvrđivanjem razmjera
profitabilne prodaje neovisnim klijentima na domaćem tržištu tijekom RIP-a,
Komisija je nadalje ispitala može li se domaća prodaja svakog novog
uzorkovanog proizvođača izvoznika i proizvođača izvoznika
kojem je odobreno individualno ispitivanje uvrstiti u prodaju u
uobičajenom trgovanju u skladu s člankom 2. stavkom 4. Osnovne uredbe.

(46)     U slučaju jednog novo
uzorkovanog proizvođača izvoznika, raspodjela troškova koju je
prvotno dostavilo trgovačko društvo nije bila primjerena jer je zanemarena
debljina žice, što je bitan čimbenik pri utvrđivanju troška. Uz
suglasnost trgovačkog društva, metoda raspodjele troška je
prilagođena.
(47)     U slučaju drugog novo
uzorkovanog proizvođača izvoznika, ispravljena je administrativna
pogreška pri utvrđivanju dampinške marže. Nadalje, proizvođač je
Komisiji podnio zahtjev za dodatnim prilagodbama u testu profitabilnosti i
tržišnim cijenama. Utvrđeno je da te tvrdnje nisu opravdane.
(48)     U slučaju proizvođača
izvoznika kojem je odobreno individualno ispitivanje, administrativna pogreška
u izračunu je ispravljena. Taj je proizvođač izvoznik dalje tvrdio
da Komisija utvrđuje razinu prodajnih, općih i administrativnih
troškova, te troškova domaćeg prijevoza i zatražio prilagodbu kojom bi se
uzele u obzir fizičke razlike dotičnog proizvoda na domaćem i na
izvoznim tržištima. Te su prilagodbe koje je zatražio proizvođač
izvoznik odbačene jer su izračuni temeljeni na podacima o troškovima
koje je podnijelo trgovačko društvo i koji su bili provjereni tijekom
posjeta radi provjere te stoga što tvrdnja o fizičkim razlikama nije
potkrijepljena dokazima.
(49)     Zbog toga je metodologija za
utvrđivanje uobičajene vrijednosti koja je opisana u uvodnim izjavama
(39) do (48) Privremene uredbe potvrđena i primijenjena na tri nova
uzorkovana proizvođača izvoznika i proizvođača izvoznika
kojima je odobreno individualno ispitivanje.
3.3.        Izvozna cijena
(50)     Nakon ispitivanja tvrdnje
jednog proizvođača izvoznika ispravljene su određene
činovničke pogreške povezane s povremenom uporabom pogrešnog deviznog
tečaja i slučajnog uključivanja određene interne prodaje u
izračun dampinga.
(51)     Prodaja preko povezanog
trgovačkog društva iz Unije uključena je u dampinški izračun
jednog proizvođača izvoznika.
(52)     Jedan novo uzorkovani
proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se naknade koje je primio od
subvencijskih programa DEPB-a i DDS-a trebale dodati na izvozne cijene.
(53)     Još jedan novo uzorkovani
proizvođač izvoznik naveo je da naknade koje je primio u okviru
subvencijskog programa DDS u obliku novčane pomoći za negativne
tržišne cijene umjetno povećavaju cijene izvoza.
(54)     Komisija je analizirala
kretanje cijena obiju trgovačkih društava na tržištu Unije i došla do
svojih zaključaka koji su rezultat primjene članka 2. stavka 8.
Osnovne uredbe i stoga ne zahtijevaju daljnju prilagodbu. Stoga je prethodna
tvrdnja trgovačkog društva odbačena dok je potonja izjava
trgovačkog društva povezana s naknadama zanemarena.
(55)     Jedan novo uzorkovani
proizvođač izvoznik tvrdio je da bi iznos njegovih izvoznih cijena
trebao biti viši kako bi se poklapao s iznosom domaćih cijena zato što domaća
prodaja koja je temeljena na vlastitoj zaštićenoj marki postiže više
cijene. Trgovačko društvo ipak nije moglo dokazati da se računi na
temelju kojih je iznijelo tvrdnju zaista odnose na prodaju proizvoda
zaštićene marke i stoga je tvrdnja odbačena.
(56)     U nedostatku drugih primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave (50) do (52) Privremene uredbe.
3.4.        Usporedba
(57)     S obzirom na to da se dogodio
kolaps svih PCN-ova za utvrđivanje njegovih troškova proizvodnje, jedan
proizvođač izvoznik tvrdio je da bi se izvozne cijene trebale
tretirati na isti način i da se trebala koristiti jedinstvena izvozna
cijena za usporedbu uobičajene vrijednosti.
(58)     Komisija se u svojem ispitnom
postupku usmjerila na pribavljanje podataka o troškovima i izvoznim cijenama na
temelju PCN-a, ali od trgovačkog društva nije pribavila potrebne
sukladnosti koje bi omogućile identifikaciju pouzdanih troškova
proizvodnje na temelju PCN-a. Međutim, istraga je utvrdila da ne postoje
manjkavosti u razinama izvoznih cijena koje je prijavio PCN. Stoga, primjena
članka 18. Osnovne uredbe na utvrđivanje stvarnih izvoznih cijena ne
bi bila primjerena. S obzirom na to da Komisija ne namjerava smanjivati razinu
detaljnosti u pogledu prijavljenih cijena kako bi se primjereno usporedile po
standardima ispitnog postupka, tvrdnja je odbačena.
(59)     U nedostatku drugih primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave (53) do (55) Privremene uredbe.
3.5.        Dampinške marže
(60)     Kako je propisano člankom
2. stavkom 11. i 12. Osnovne uredbe, ponderirana uobičajena vrijednost
utemeljena za istovjetni proizvod svakog uzorkovanog trgovačkog društva
bila je uspoređena s ponderiranom prosječnom izvoznom cijenom
dotičnog proizvoda.
(61)     U skladu s odredbama
članka 9. stavka 6. Osnovne uredbe, zbog primjene članka 18. Osnovne
uredbe na dva od tri proizvođača izvoznika koja su bila uzorkovana u
početnoj fazi, dampinška marža proizvođača izvoznika koji su
surađivali, a nisu bili uključeni u uzorak određena je na
temelju prosječne dampinške marže izvorno uzorkovanog
proizvođača izvoznika na kojega se članak 18. Osnovne uredbe
više ne primjenjuje i na dva novo uzorkovana trgovačka društva s
dampinškim maržama koje nisu de minimis. Zbog toga je dampinška marža
izračunata za trgovačka društva koja surađuju, a nisu
uključena u uzorak utvrđena na 8,4 %.
(62)     Uzimajući u obzir sve druge indijske
proizvođače izvoznike, Komisija je prvo uspostavila razinu suradnje.
S tim ciljem, napravljena je usporedba između ukupne količine izvoza
prikazane u odgovorima na upitnik i ukupnog uvoza iz Indije koja proizlazi iz
Eurostatovih statističkih podataka o uvozu. S obzirom na to da je suradnja
bila na visokoj razini, rezidualna dampinška marža određena je prema najvišoj
dampinškoj marži utvrđenoj za uzorkovane proizvođače izvoznike.
Na temelju toga, određena je dampinška stopa od 16,2 % na
sveobuhvatnoj razini.
(63)     Na temelju toga, ponderirane
prosječne dampinške marže izražene u postocima cijena CIF-a na granici
Unije, s neplaćenom carinom, iznose kako slijedi:
 Trgovačko društvo || Konačna dampinška marža
 GARG Inox || 11,8 %
 KEI Industries || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 %
 Venus Group || 11,6 %
 Viraj Profiles || 6,8 %
 Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uzorkovana || 8,4 %
 Sva ostala trgovačka društva || 16,2 %
4.           Industrija Unije
4.1.        Industrija Unije
(64)     Pojedini su korisnici izrazili
dvojbe oko broja proizvođača Unije navedenog u uvodnoj izjavi (63) Privremene
uredbe. Tvrde da je broj proizvođača pogrešno procijenjen i da je na
tržištu Unije u stvarnosti prisutno manje proizvođača.
(65)     Komisija ističe da
prethodno navedena tvrdnja nije potkrijepljena dokazima. Komisija je utvrdila
broj proizvođača Unije iznesenog u pritužbi, u fazi mirovanja i
tijekom ispitnog postupka. U pogledu toga, Komisija je imala kontakte sa svih
27 poznatih proizvođača Unije. Ispitni postupak je potvrdio da je
tijekom RIP-a dotični proizvod u Uniji proizvodilo 27
proizvođača Unije. Tvrdnja se stoga odbacuje i potvrđuje se
uvodna izjava (63) Privremene uredbe.
4.2.        Proizvodnja Unije i
uzorkovanje proizvođača Unije
(66)     U nedostatku primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave od (64) do (67) Privremene uredbe.
5.           ŠTETA
5.1.        Potrošnja Unije
(67)     Pojedini su korisnici tvrdili
da bi se u analizama štete trebali zanemariti podaci koji se odnose na 2009.
jer je financijska kriza koja se pojavila te godine imala štetne učinke,
posebno u odnosu na potrošnju Unije. Međutim, čak i da je 2009.
isključena iz analize i dalje bi se zabilježio trend rasta potrošnje (+5
%), što je pokazatelj poboljšanja stanja na tržištu. Štoviše, negativni
učinci financijske krize prepoznati su u uvodnoj izjavi (68) Privremene
uredbe U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuje se uvodna izjava (68)
Privremene uredbe.
5.2.        Uvoz iz dotične zemlje u
Uniju
(68)     Marža subvencije utvrđena
za Macro Bars and Wires niža je od praga de minimis predviđenog u
članku 9. stavku 3. Osnovne uredbe. Stoga se smatra da ovaj proizvođač
izvoznik nije ostvario koristi iz programa dampinga u smislu članka 1.
stavka 2. Osnovne uredbe tijekom razdoblja ispitnog postupka. Kao posljedica
toga, njegov je obujam uvoza isključen iz obujma dampinškog uvoza iz
Indije. Jedan proizvođač izvoznik, Venus group, tvrdio je da su
određene transakcije greškom brojene dvaput. Komisija se složila s
proizvođačem izvoznikom i stoga su te transakcije isključene iz
ukupnog obujma dampinškog uvoza iz Indije.
(69)     Shodno tomu, revidirani su
obujam, tržišni udio i prosječna cijena dampinškog uvoza.
(70)     Obujam i tržišni udio
dampinškog uvoza:
   || 2009. || 2010. || 2011. || RIP
 Obujam || 15 826 || 27 291 || 34 494 || 33 252
 Indeks (2009.=100) || 100 || 172 || 218 || 210
 Tržišni udio || 12,0 % || 14,6 % || 17,6 % || 16,9 %
 Indeks (2009.=100) || 100 || 121 || 146 || 140
 Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik
(71)     Društvo Macro Bars and Wires
izvozilo je ograničene količine dotičnog proizvoda tijekom
RIP-a, a prethodno navedene transakcije društva Venus group također su
bile u ograničenim količinama, stoga oduzimanje tog obujma uvoza od
ukupnog obujma dampinškog uvoza iz Indije ne dovodi do promjena povezanima s
kretanjima kako je navedeno u uvodnim izjavama (69) i (71) Privremene uredbe. Stoga
se navedene uvodne izjave Privremene uredbe potvrđuju.
(72)     Prosječna cijena dampinškog
uvoza:
   || 2009. || 2010. || 2011. || RIP
 Prosječna cijena || 2380 || 2811 || 3259 || 3207
 Indeks (2009.=100) || 100 || 118 || 137 || 135
 Izvor: Eurostat i odgovori na upitnik
(73)     Prilagodba obujma dampinškog
uvoza ne dovodi ni do kakve značajne promjene prosječne cijene dampinškog
indijskog uvoza ili izračuna sniženja cijena. Ponderirana prosječna
marža sniženja cijena iznosi 15 %, što potvrđuje zaključke
izvedene iz nalaza Privremene uredbe.
(74)     Indijski proizvođač
izvoznik tvrdio je da se prodajne cijene u Uniji čine neprihvatljivima i
podložnima iskrivljivanju. Međutim, naglašeno je da su cijene korištene u
proračunima sniženja bile ishod podataka skupljenih i provjerenih tijekom
kontrolnih ispitivanja u postrojenjima uzorkovanih proizvođača Unije.
(75)     Potvrđuju se zaključci
doneseni na temelju nalaza opisanih u uvodnim izjavama (75) do (77) Privremene
uredbe.
5.3.        Gospodarsko stanje industrije
Unije
(76)     Pojedine
su stranke tvrdile da bi rezultate koje je dostavila industrija Unije trebalo
smatrati razumno pozitivnima u kontekstu svjetske gospodarske krize i toga što,
uz izuzeće jednog pokazatelja štete, tj. tržišnog udjela, svi ostali
pokazatelji nisu upućivali na postojanje štete.
(77)     Jedna
je stranka tvrdila da su se prosječne prodajne cijene industrije Unije
povećale za približno 34 %, znatno više od njezinih troškova proizvodnje
koji su se povećali za 13 % tijekom istog razdoblja. U tom smislu treba
napomenuti da je na početku razmatranog razdoblja, odnosno 2009.,
industrija Unije ostvarivala prodaju ispod troškova proizvodnje te je iznad
troškova proizvodnje prodaju uspjela ostvariti jedino od 2011. nadalje.
(78)     Iako su određeni
pokazatelji štete kao što su obujam proizvodnje i iskorištenost kapaciteta
pratili pozitivan trend ili ostali nepromijenjeni, primjerice u slučaju
zaposlenosti, ispitnim je postupkom utvrđeno da čitav niz drugih
pokazatelja povezanih s financijskim stanjem industrije Unije, odnosno
profitabilnost, novčani tok, ulaganja i povrat ulaganja, nije pratio
zadovoljavajući trend tijekom razmatranog razdoblja. Pokazatelj koji se
odnosi na ulaganja poboljšao se u 2010., ali je u 2011. i tijekom RIP-a pao na
razinu nižu od one iz 2009. Iako je istina da se povrat od ulaganja poboljšao
od 2009. do 2011. dosegnuvši 6,7 %, tijekom RIP-a ponovno je pao na 0,8 %.
Slično tome, pokazatelji koji se odnose na profitabilnost i novčani
tok poboljšali su se do 2011., a zatim se ponovno počeli opadati tijekom
RIP-a. Stoga se može zaključiti da se industrija Unije počela
oporavljati nakon 2009., ali se njezin oporavak naknadno usporio zbog
dampinškog uvoza iz Indije.
(79)     Na zahtjev zainteresirane
strane potvrđuje se da su se razine zaliha utvrđene u uvodnoj izjavi (100)
Privremene uredbe odnosile na aktivnost trgovačkih društava Unije u
uzorku.
(80)     Industrija Unije tvrdila je da
je ciljana profitna marža od 5 % utvrđena u privremenoj fazi bila
preniska. Stranka nije potkrijepila svoju tvrdnju na zadovoljavajućoj
razini. U uvodnoj izjavi (95) Privremene uredbe objašnjavaju se razlozi zbog
kojih je ta profitna marža odabrana, a ispitnim postupkom nisu otkriveni bilo
kakvi drugi razlozi za njezinu promjenu. Stoga se ciljani profit od 5 %
zadržava za potrebe konačnih nalaza.
(81)     Jedan je proizvođač
izvoznik tvrdio da su poteškoće industrije Unije uvelike posljedica strukturnih
problema. Stoga je ciljana profitna marža od 5 % također bila nerealna.
(82)     Podsjeća se da u skladu
sa sudskom praksom[8]
institucije trebaju uspostaviti profitnu maržu na koju bi industrija Unije u
uobičajenim uvjetima tržišnog natjecanja bez dampinškog uvoza mogla
razumno računati. Profitna marža je 2007. iznosila 3,7 %; od 2008.,
zbog financijske i gospodarske krize, postala je negativna. Podnositelj
pritužbe je tvrdio, a ispitni postupak utvrdio, da je dampinški uvoz počeo
pristizati na tržište Unije od 2007. kada se obujam uvoza, koji je u 2006.
iznosio 17 727 tona, povećao na 24 811 tona. Stoga se pokazalo
da je nemoguće utvrditi ciljanu profitnu maržu na temelju profita od
istovjetnih proizvoda proizvođača Unije na koji se može razumno
računati. Zbog toga je, kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi (95)
Privremene uredbe, Komisija odredila ciljanu profitnu maržu od 5 % na
temelju stvarne dobiti zabilježene u drugim dijelovima industrije čelika
koji nisu pretrpjeli štetu zbog dampinškog i subvencioniranog uvoza, kao što je
učinjeno u drugim nedavnim ispitnim postupcima povezanima sa sličnim
proizvodima u istom sektoru.[9]Također
bi trebalo napomenuti da se profitna marža od 3,7 % zabilježena 2007. u
svakom slučaju smatra preniskom zbog prisutnosti i povećanja
dampinškog uvoza. Stoga se ciljani profit od 5 % zadržava za potrebe
konačnih nalaza.
5.4.        Zaključak o šteti
(83)     Komisija stoga zaključuje
da je industrija Unije pretrpjela materijalnu štetu u smislu članka 3.
stavka 5. Osnovne uredbe. U nedostatku drugih primjedbi, potvrđuju se
uvodne izjave (78) do (105) Privremene uredbe.
6.           Uzročnost
6.1.        Učinak dampinškog uvoza

(84)     Jedan je proizvođač
izvoznik tvrdio da je Privremenom uredbom zanemarena mogućnost industrije
Unije da ostvari korist iz povećanja potrošnje od 2009. i da Komisija ne
može pretpostaviti da će industrija Unije moći zadržati svoj tržišni
udio na neodređeno vrijeme.
(85)     Za potrebe odgovora na
navedene tvrdnje treba napomenuti da je ispitni postupak pokazao da se tržišni
udio dampinškog indijskog uvoza povećavao brže od potrošnje na tržištu
Unije. Obujam indijskog dampinškog uvoza povećao se za 110 % dok se
tijekom istog razdoblja potrošnja povećala za 50 %. Nadalje, ispitnim
je postupkom utvrđeno da je tijekom istog razdoblja prosječna
indijska cijena stalno bila ispod prosječne cijene industrije Unije te je
tijekom RIP-a snižavala prosječnu cijenu industrije Unije za 15 %.
Posljedično tome, iako je industrija Unije u određenoj mjeri uistinu
imala koristi od povećane potrošnje te je svoj obujam prodaje mogla
povećati za 40 %, nije mogla zadržati svoj tržišni udio kako se moglo
očekivati u sve boljim tržišnim uvjetima i s obzirom na slobodan
proizvodni kapacitet industrije Unije.
6.2.        Učinak ostalih
čimbenika
6.2.1.     Nedampinški uvoz
(86)     Tijekom razmatranog razdoblja,
razvoj obujma nedampinškog uvoza i cijena usporediv je s razvojem obujma
dampinškog uvoza i cijena. Štoviše, cijene dampinškog uvoza bile su na istoj
razini kao i cijene nedampinškog uvoza, s tim da je prosjek cijena nedampinškog
uvoza bio niži za 0,4 %. Također, obujam nedampinškog uvoza iznosi
manje od šest posto od ukupnog uvoza iz Indije i malo više od jedan posto
tržišnog udjela. Stoga, Komisija smatra da šteta uzrokovana nedampinškim uvozom
iz Indije ne prekida uzročnu-posljedičnu vezu između dampinškog
uvoza iz Indije i materijalne štete koju je pretrpjela industrija Unije tijekom
RIP-a.
6.2.2.     Uvoz iz trećih zemalja
(87)     Dva indijska
proizvođača izvoznika i Vlada Indije ponovili su tvrdnju da je
Narodnu Republiku Kinu trebalo uključiti u ispitni postupak i da je
učinak uvoza iz Narodne Republike Kine na tržište Unije i industriju Unije
bio podcijenjen.
(88)     Kako je navedeno u uvodnoj
izjavi (115) Privremene uredbe, ni u početnoj fazi ni u konačnoj fazi
ne postoje dokazi o dampingu kojima bi se moglo opravdati pokretanje ispitnog
postupka protiv dampinga povezanog s uvozom podrijetlom iz Narodne Republike Kine. Dakle, tvrdnja da je Narodnu
Republiku Kinu trebalo uključiti u opseg ispitnog postupka nije utemeljena
te se odbacuje.
(89)     Međutim, pokazalo se da
se tijekom razmatranog razdoblja uvoz iz Narodne Republike Kine povećao,
ostvarivši tržišni udio od 8,3 % tijekom RIP-a, kako se navodi u uvodnoj
izjavi (113) Privremene uredbe. Osim toga, kineske uvozne cijene bile su niže
od cijena industrije Unije i cijena indijskih proizvođača izvoznika
na tržištu Unije. Stoga je dodatno ispitano je li uvoz iz Narodne Republike
Kine mogao doprinijeti šteti koju je pretrpjela industrija Unije i prekinuti
uzročno-posljedičnu vezu između te štete i indijskog dampinškog
uvoza.
(90)     Podaci dostupni u privremenoj
fazi upućuju na to da je ponuda proizvoda koju predstavlja kineski uvoz
bila drukčija i da su rasponi unutar kojih su kineski proizvodi bili
prisutni bili drukčiji u usporedbi s proizvodima koje je prodavala
industrija Unije ili čak onima indijskog podrijetla prodavanih na tržištu
Unije.
(91)     Nakon objave privremene mjere
Komisija je zaprimila nekoliko tvrdnji koje su upućivale na mogućnost
da će kineski uvoz po niskim cijenama tijekom RIP-a dovesti do prekida
uzročno-posljedične veze između dampinškog indijskog uvoza i
materijalne štete koja se nanosi industriji Unije.
(92)     Analiza provedena na temelju
statističkih podataka o uvozu povezanima s dvije oznake KN koje su ispitivane
pokazala je da je 29 % kineskog uvoza izvršeno na tržištu proizvoda s
nižim cijenama (pod oznakom KN 7223 00 99). To djelomično objašnjava zašto
su kineske cijene u prosjeku niže od cijena industrije Unije i indijskih
proizvođača izvoznika. Statistički podaci za oznaku KN 7223 00
99 također su pokazali da su kupci kineskih proizvođača bili
koncentrirani u Ujedinjenom Kraljevstvu u kojem industrija Unije zapravo nije
ni bila prisutna.
 Prosječna cijena (euro/MT) || 2009. || 2010. || 2011. || RIP
 7223 00 19 || 2 974 || 3 286 || 3 436 || 2 995
 7223 00 99 || 765 || 1 458 || 1 472 || 1 320
 Izvor: Eurostat
(93)     U pogledu oznake KN 7223 00
19, analize provedene na temelju PCN-a pokazale su da su se i industrija Unije
i indijski proizvođači uglavnom natjecali na tržištu proizvoda s
višim cijenama na kojem su cijene i do četiri puta više od cijena na
tržištu jeftinijih proizvoda unutar iste oznake KN.[10] Ispitni je postupak pokazao i
da su razlike u cijenama općenito povezane s vrstom proizvoda i sadržajem
nikla.
(94)     Kad je riječ o cjenovnoj
razini uvoza iz Narodne Republike Kine, potrebno je istaknuti da je od 2009. do
RIP-a prosječna cijena kineskog uvoza bila viša od dampinških cijena
indijskih proizvođača izvoznika, što se može vidjeti iz tablice u
nastavku u kojoj je prikazana prosječna cijena dampinškog indijskog izvoza
obuhvaćenog oznakom KN 7223 00 19.
             Prosječna cijena (euro/MT) ||             2009. ||             2010. ||             2011. ||             RIP ||             RIP + 1
             7223 00 19 ||             2974 ||             3286 ||             3436 ||             2995 ||             3093
             Izvor: Eurostat
(95)     Tijekom RIP-a prosječna
kineska uvozna cijena prvi je put bila niža od indijske uvozne cijene za
dampinški uvoz. Međutim, riječ je bilo samo o privremenom stanju jer
se razina kineskih cijena u godini nakon RIP-a povećala te je ponovno bila
viša od indijskih cijena.
(96)     Osim toga, usporedbom obujma
uvoza iz Indije i Narodne Republike Kine pokazalo se da je u svakom trenutku
tijekom razmatranog razdoblja, a posebno tijekom RIP-a, uvoz iz Narodne
Republike Kine bio znatno niži od uvoza iz Indije. Obujam uvoza iz Narodne
Republike Kine u osnovi je iznosio manje od polovice ukupnog uvoza iz Indije.
(97)     Dakle, iako je uvoz iz Narodne
Republike Kine doprinio šteti koju je pretrpjela industrija Unije, nije mogao
utjecati na stanje industrije Unije u mjeri koja bi dovela do prekida
uzročno-posljedične veze između subvencioniranog uvoza iz Indije
i štete koju je pretrpjela industrija Unije. Stoga se potvrđuje uvodna
izjava (113) Privremene uredbe.
6.2.3.     Tržišno natjecanje ostalih
proizvođača u Uniji
(98)     Jedna je stranka tvrdila da je
moguće da su loši financijski rezultati proizvođača Unije
posljedica tržišnog natjecanja ostalih proizvođača Unije koji nisu
bili podnositelji pritužbe ili nisu podržali ispitni postupak pri pokretanju
predmeta.
(99)     Tržišni udio ostalih
proizvođača u Uniji razvijao se kako slijedi:
   || 2009. || 2010. || 2011. || RIP
 Prodaja Unije od ostalih proizvođača u Uniji (MT) || 34 926 || 55 740 || 55 124 || 55 124
 Indeks (2009. = 100) || 100 || 160 || 158 || 158
 Tržišni udio ostalih proizvođača u Uniji || 26,6 % || 29,8 % || 28,1 % || 27,9 %
 Izvor: pritužba i žalbeni odgovori
(100)   Proizvođači Unije
koji nisu bili podnositelji pritužbe i koji nisu posebno podržali ispitni
postupak činili su 44 % ukupne prodaje u Uniji navedene u uvodnoj
izjavi (86) Privremene uredbe. Njihov obujam prodaje povećao se za
58 % s procijenjenih 34 926 tona u 2009. na 55 124 tone tijekom
razmatranog razdoblja. Međutim, takav je rast relativno skroman u
usporedbi s rastom dampinškog uvoza iz Indije tijekom istog razdoblja
(+110 %). Nadalje, tržišni udio tih proizvođača Unije ostao je
relativno nepromijenjen tijekom razmatranog razdoblja i nije bilo pokazatelja
da su njihove cijene niže od cijena proizvođača Unije u uzorku. Stoga
se zaključuje da njihova prodaja na tržištu Unije nije pridonijela šteti
koju je pretrpjela industrija Unije.
6.3.        Zaključak o
uzročnosti
(101)   U nedostatku primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave od (121) do (124) Privremene uredbe.
7.           Interes Unije
7.1.        Opća razmatranja
(102)   U nedostatku primjedbi,
potvrđuje se uvodna izjava (125) Privremene uredbe.
7.2.        Interes industrije Unije
(103)   U nedostatku primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave od (126) do (133) Privremene uredbe.
7.3.        Interes nepovezanih uvoznika
(104)   U nedostatku primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave od (142) do (144) Privremene uredbe.
7.4.        Interes korisnika
(105)   Nakon uvođenja privremenih
mjera, sedam korisnika i jedno udruženje korisnika kontaktirali su s Komisijom
i iskazali interes za suradnju u ispitnom postupku. Upitnici su im poslani u
travnju 2013. na njihov zahtjev. Međutim, samo su dva korisnika predala
potpune odgovore na upitnik, a ukupni broj korisnika koji surađuju
predstavljao je 12 % ukupnog uvoza iz Indije tijekom RIP-a i 2,5 % ukupne
potrošnje Unije i imali su 32 zaposlenika u proizvodnji gotovih proizvoda
povezanima s dotičnim proizvodom. Gospodarski učinak mjera na
korisnike ponovno je procijenjen na temelju novih podataka dostupnih u
odgovorima iz upitnika. Dva su korisnika posjećena radi provjere
dostavljenih podataka.
(106)   Korisnici su tvrdili da je
razina profitabilnosti od 9 %, navedena u uvodnoj izjavi (136) Privremene
uredbe previsoka i da nije reprezentativna za industriju korisnika. Nakon
primitka dodatnih odgovora iz upitnika, prosječna profitabilnost svih
korisnika koji surađuju ponovno je ocijenjena te je utvrđeno da je
iznosila 2 % prometa.
(107)   Također je utvrđeno
da je u slučaju korisnika koji surađuju nabava iz Indije u prosjeku
činila 44 % ukupne nabave dotičnog proizvoda i da je Indija bila
jedini izvor opskrbe dvojice korisnika koji surađuju. Tijekom RIP-a promet
proizvoda koji sadržava dotični proizvod činio je u prosjeku
14 % ukupnog prometa korisnika koji surađuju.
(108)   Pretpostavljajući najgori
scenarij za tržište Unije, tj. da se moguće povećanje cijene ne može
prenijeti na distribucijski lanac i da korisnici nastave nabavljati iz Indije u
jednakim količinama kao i prije, učinak pristojbe na profitabilnost
korisnika ostvarenu iz aktivnosti uporabe ili uključivanja dotičnog
proizvoda značio bi smanjenje do točke kad bi korisnici bili u
gubitku i dostigla bi se (negativna) profitabilnost od -0,6 %.
(109)   Komisija potvrđuje da
će na individualnoj razini kratkoročni i srednjoročni
učinak biti značajniji u odnosu na one korisnike čiji cjelokupni
uvoz potječe iz Indije. Međutim, njih je relativno malo (dvojica od
korisnika koji surađuju). Uz to imaju mogućnost, ako njihov indijski
proizvođač pritom surađuje, zatražiti povrat pristojba u skladu
s člankom 11. Osnovne uredbe ako su ispunjeni svi uvjeti za takav povrat.
(110)   Pojedini su korisnici ponovno
izrazili zabrinutost da bi mjere utjecale na određenu vrstu žica koje se
ne proizvode u Europi, odnosno vrste uključene u takozvanu seriju 200 kako
je opisano u uvodnoj izjavi (139) Privremene uredbe. Prema mišljenju korisnika,
nedostatak proizvodnje u Uniji posljedica je ograničene potražnje i
specifičnosti proizvodnog procesa.
(111)   Međutim, ispitnim je
postupkom utvrđeno da takvu vrstu žica od nehrđajućeg
čelika proizvodi industrija Unije i da čini ograničeni udio
tržišta Unije. Postoje i drugi izvori opskrbe dostupni korisnicima iz zemalja u
kojima se ne primjenjuju antidampinške ili protusubvencijske mjere. Nadalje,
ostale vrste žica od nehrđajućeg čelika mogu se koristiti u istu
svrhu. Dakle, uvođenje mjera ne može imati značajan učinak na
tržište Unije i te korisnike. Ta se tvrdnja stoga odbacuje.
(112)   Neki su korisnici istaknuli
dulje vrijeme dostave istovjetnog proizvoda od proizvođača Unije u
usporedbi s vremenom dostave dotičnog proizvoda iz Indije. Međutim,
mogućnost trgovaca da skladište proizvode te da ih brzo učine
dostupnima ne umanjuje činjenične dokaze negativnih učinaka dampinškog
uvoza. Stoga se ovaj argument mora odbaciti.
(113)   Uzimajući u obzir
prethodno navedeno, čak i ako bi mjere na uvoz iz Indije imale lošije
posljedice za određene korisnike u odnosu na ostale, smatra se da će
tržište Unije u konačnici imati koristi od uvođenje mjera. Posebno se
smatra da bi ponovna uspostava poštenih uvjeta trgovine na tržištu Unije
omogućila industriji Unije usklađivanje svoje cijene s troškovima
proizvodnje; zadrži proizvodnju i razinu zaposlenosti; ponovno ostvari tržišni
udio koji je prethodno izgubila i ostvari korist od povećane ekonomije
razmjera. Time bi se industriji trebalo omogućiti postizanje razumnih
profitnih marži kojima će se, srednjoročno i dugoročno,
osigurati učinkovito poslovanje. Industrija će istovremeno poboljšati
svoju cjelokupnu financijsku situaciju. Osim toga, ispitnim je postupkom
utvrđeno da će mjere imati ograničeni ukupan učinak na
korisnike i nepovezane uvoznike. Stoga se zaključuje da ukupna korist
mjera očito nadilazi učinak na korisnike dotičnog proizvoda na
tržištu Unije.
7.5.        Zaključak o interesu
Unije
(114)   S obzirom na prethodno
navedeno, potvrđuje se procjena u uvodnim izjavama (145) i (146)
Privremene uredbe.
8.           Konačne antidampinške
mjere
8.1.        Razina uklanjanja štete
(115)   Za jednog proizvođača
izvoznika izračun o uklanjanju štete bio je izmijenjen na nižu razinu
nakon njegove tvrdnje da su se dogodile činovničke greške u pogledu
korištenja pogrešne devizne valute u nekim transakcijama i uključivanjem
internih transakcija u izračun. U nedostatku drugih primjedbi,
potvrđuju se uvodne izjave od (148) do (151) Privremene uredbe.
(116)   Isti proizvođač
izvoznik tvrdio je da Komisija nije obavila usporedbu na primjerenoj razini
trgovanja zato što je indijski izvoz u Uniji usmjeren prema veleprodajnim
kupcima, a prodaja industrije Unije usmjerena je prema krajnjim korisnicima na
tržištu Unije. Međutim, ispitni je postupak pokazao da indijski
proizvođači izvoznici prodaju svoje proizvode objema kategorijama i
da se natječu s proizvođačima Unije za istu kategoriju
klijenata.
8.2.        Zaključak o razini
uklanjanja štete
(117)   Za Macro Bars and Wires nije
izračunana pojedinačna marža štete jer je konačna antidampinška
marža tog trgovačkog društva bila na razini de minimis kako je
navedeno u prethodnoj uvodnoj izjavi (51).
(118)   Potvrđuje se metodologija
korištena u Privremenoj uredbi.
8.3.        Konačne mjere
(119)   S obzirom na prethodno navedeno
i u skladu s člankom 9. stavkom 4. Osnovne uredbe, konačnu
antidampinšku pristojbu trebalo bi uvesti na razini koja je dostatna za
uklanjanje štete prouzročene dampinškim uvozom uzimajući pritom u
obzir maržu subvencije izrečenu Uredbom Komisije br. 419/2013.
(120)   Stoga su stope dampinške
pristojbe utvrđene usporedbom marža štete i dampinških marža, pritom
uzimajući u obzir maržu subvencije koja se potpuno odbija od relevantne
dampinške marže. Dakle, predložene stope antidampinške pristojbe iznose kako
slijedi:
 Trgovačko društvo || Dampinška marža || Kompenzacijska pristojba || Marža štete || Stopa konačne antidampinške pristojbe
 GARG Inox || 11,8 % || 3,4 % || 22,6 % || 8,4 %
 KEI Industries || 7,0 % || 0,0 % || 41,9 % || 7,7 %
 Macro Bars and Wires || 0,0 % || 3,4 % || 30,3 % || 0,0 %
 Nevatia Steel & Alloys || 4,1 % || 3,4 % || 23,8 % || 0,7 %
 Raajratna Metal Industries || 16,2 % || 3,7 % || 17,2 % || 12,5 %
 Venus group || 11,6 % || 3,0 % || 23,4 % || 8,6 %
 Viraj Profiles Vpl. Ltd. || 6,8 % || 0,0 % || 32,1 % || 6,8 %
 Trgovačka društva koja surađuju, a nisu uzorkovana || 8,4 % || 3,4 % || 23,7 % || 5,0 %
 Sva ostala trgovačka društva || 16,2 % || 3,7 % || 41,9 % || 12,5 %
(121)   Pojedinačne stope
antidampinške pristojbe za svako trgovačko društvo određene u ovoj
Uredbi utvrđene su na temelju nalaza ovog ispitnog postupka. Stoga one
odražavaju stanje utvrđeno tijekom tog ispitnog postupka u pogledu tih
trgovačkih društava. Te stope pristojba (za razliku od pristojbe na razini
zemlje koja se primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”) primjenjuju
se isključivo na uvoz proizvoda podrijetlom iz Indije koje su proizveli
navedeni posebni pravni subjekti. Uvezeni proizvodi koje proizvodi neko drugo
trgovačko društvo koje se posebno ne spominje u izvršnom dijelu ove uredbe,
uključujući subjekte povezane s onima koji se posebno spominju, ne
mogu imati koristi od tih stopa i podložni su stopi pristojbe koja se
primjenjuje na „sva ostala trgovačka društva”.
(122)   Jedan je
proizvođač izvoznik u Indiji ponudio preuzimanje obveze u vezi cijene
u skladu s člankom 8. stavkom 1. Osnovne uredbe.
(123)   Za dotični je proizvod posljednjih godina uočena značajna
promjenjivost cijena i stoga nije prikladan za preuzimanje obveze u vezi fiksne
cijene. Kako bi se riješio taj
problem, indijski proizvođač izvoznik ponudio je klauzulu o
indeksiranju na temelju cijene sirovine. U tom smislu, ne
može se utvrditi izravna i precizna veza između promjene cijena i promjene
indeksa te se stoga indeksiranje ne smatra primjerenim. Osim toga, ispitnim
postupkom utvrđeno je da postoje različite vrste dotičnog
proizvoda koje se ne mogu jednostavno razlikovati i koje imaju znatno
različite cijene.
(124)   Nadalje, proizvođač
izvoznik proizvodi paletu proizvoda od nehrđajućeg čelika i može
prodati te proizvode istim kupcima u Europskoj uniji putem povezanih
trgovinskih društava. To bi stvorilo visok rizik unakrsne
kompenzacije i izuzetno bi otežalo učinkovit nadzor obveze.
(125)   Temeljem
prethodno navedenog, Komisija je zaključila da se ponuda preuzimanja
obveze ne može prihvatiti.
(126)   Svaki zahtjev kojim se traži
primjena stope antidampinške pristojbe za pojedinačno trgovačko
društvo (npr. nakon promjene naziva subjekta ili nakon osnivanja novog
proizvodnog ili prodajnog tijela) treba bez odgađanja uputiti Komisiji[11] sa svim relevantnim podacima,
posebno o promjeni djelatnosti trgovačkog društva povezanima s
proizvodnjom, domaćom i izvoznom prodajom povezanom s, primjerice, takvom
promjenom naziva ili takvom promjenom proizvodnog ili prodajnog tijela. Prema
potrebi, Uredba o uvođenju konačnih antidampinških pristojba
izmijenit će se u skladu s tim tako što će se ažurirati popis
trgovačkih društava koja ostvaruju koristi od pojedinačnih stopa
pristojba.
8.4.        Konačna naplata
privremenih antidampinških pristojba
(127)   S obzirom na visinu
utvrđenih dampinških marža i razinu štete koju je pretrpjela industrija
Unije smatra se potrebnim osigurati iznose putem konačne naplate
privremene antidampinške pristojbe, uvedene Privremenom uredbom, u okviru
iznosa uvedenih konačnih pristojba.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1.           Uvodi se konačna
antidampinška pristojba na uvoz žice od nehrđajućeg čelika sa:
- masenim udjelom nikla od 2,5 % ili više, osim
žice s masenim udjelom od 28 % ili više, ali ne više od 31 % nikla te 20 % ili
više, ali ne više od 22 % masenog udjela kroma,
- manje od 2,5 % masenog udjela nikla, osim
žice s masenim udjelom od 13 % ili više, ali ne više od 25 % kroma i 3,5 % ili
više, ali ne više od 6 % masenog udjela aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN
7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije.
2.           Stopa konačne
antidampinške pristojbe koja se primjenjuje na neto cijenu franko granica
Unije, prije plaćanja carine za proizvod opisan u stavku 1. koji proizvode
trgovačka društva navedena u nastavku, iznosi:
 Trgovačko društvo || Pristojba (%) || Dodatna oznaka TARIC
 Garg Inox, Bahadurgarh, Haryana and Pune, Maharashtra || 8,4 || B931
 KEI Industries Ltd, New Delhi || 7,7 || B925
 Macro Bars and Wires, Mumbai, Maharashtra || 0,0 || B932
 Nevatia Steel & Alloys, Mumbai, Maharashtra || 0,7 || B933
 Raajratna Metal Industries, Ahmedabad, Gujarat || 12,5 || B775
 Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B776
 Precision Metals, Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B777
 Hindustan Inox Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B778
 Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai, Maharashtra || 8,6 || B779
 Viraj Profiles Ltd., Thane, Maharashtra and Mumbai, Maharashtra || 6,8 || B780
 Trgovačka društva navedena u Prilogu || 5,0 || B781
 Sva ostala trgovačka društva || 12,5 || B999

3.           Osim ako je drukčije
određeno, primjenjuju se važeće odredbe o carinskim pristojbama.
Članak 2.
Kada bilo koji indijski proizvođač
izvoznik Komisiji dostavi dovoljno dokaza
- da nije izvozio proizvode opisane u
članku 1. stavku 1. podrijetlom iz Indije tijekom razdoblja ispitnog
postupka (1. travnja 2011. – 31. ožujka 2012.)
- da nije povezan s izvoznikom ili
proizvođačem koji podliježe mjerama koje je uvela ova Uredba i
- da je doista izvozio dotične proizvode,
ili je preuzeo neopozivu ugovornu obvezu izvoza znatne količine u Uniju
nakon razdoblja ispitnog postupka,
članak 1. stavak 2. može se izmijeniti
dodavanjem novog proizvođača izvoznika popisu u Dodatku I.
Članak 3.
Iznosi osigurani privremenim antidampinškim
pristojbama u skladu s Uredbom (EU) br. 418/2013 o uvozu žice od
nehrđajućeg čelika sa:
- masenim udjelom nikla od 2,5 % ili više,
osim žice s masenim udjelom od 28 % ili više, ali ne više od 31 % nikla te 20 %
ili više, ali ne više od 22 % masenog udjela kroma,
- manje od 2,5 % masenog udjela nikla, osim
žice s masenim udjelom od 13 % ili više, ali ne više od 25 % kroma i 3,5 % ili
više, ali ne više od 6 % masenog udjela aluminija,
trenutačno obuhvaćene oznakama KN
7223 00 19 i 7223 00 99, podrijetlom iz Indije, konačno se naplaćuju.
Oslobađaju se iznosi osigurani iznad konačnih stopa antidampinške
pristojbe.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je
Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
Indijski proizvođači izvoznici koji surađuju, ali nisu
uključeni u uzorak
Dodatna oznaka TARIC B781
 Naziv trgovačkog društva || Grad
 Bekaert Mukand Wire Industries || Lonand, Tal. Khandala, Satara District, Maharastra
 Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Bhansali Stainless Wire || Mumbai, Maharashtra
 Chandan Steel || Mumbai, Maharashtra
 Drawmet Wires || Bhiwadi, Rajastan
 Jyoti Steel Industries Ltd. || Mumbai, Maharashtra
 Mukand Ltd. || Thane
 Panchmahal Steel Ltd. || Dist. Panchmahals, Gujarat
[1]               SL L 343, 22.12.2009., str. 51.
[2]               SL L 126, 8.5.2013, str. 1.
[3]               SL L 126, 8.5.2013., str.19.
[4]               SL L 240, 7.9.2013., str.1.
[5]               SL C 240, 10.08.2012., str. 6.
[6]               Predmet C-595/11 Steinel [2013]
nyr.
[7]               Predmet T- 170/94 Shanghai
Bycicles [1997] ECR II-1383, stavak 64.
[8]               Predmet T-210/95 Europsko udruženje
proizvođača umjetnih gnojiva (EFMA) protiv Vijeća [1999.] ECR
II-3291, stavak 60.
[9]               Uredba Vijeća (EU) br. 383/2009 od 5. svibnja 2009.
o uvođenju konačne antidampinške pristojbe i konačnoj naplati
privremene pristojbe uvedene na uvoz određenih žica i žica u strukovima od
nelegiranog čelika za prednaprezanje i naknadno naprezanje (PSC žice i
žice u strukovima) podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 118, 13.5.2009.
str. 1.; Uredba Komisije (EU) br. 1071/2012 od 14. studenoga 2012. o
uvođenju privremene antidampinške pristojbe na uvoz navojnih cijevi ili
lijevanog pribora za cijevi, od temperiranog lijevanog željeza, podrijetlom iz
Narodne Republike Kine i Tajlanda, SL L 318, 15.11.2012., str. 10.; Uredba
Komisije (EU) br. 845/2012 od 18. rujna 2012. o uvođenju privremene
antidampinške pristojbe na uvoz određenih proizvoda od čelika s
organskim premazom podrijetlom iz Narodne Republike Kine, SL L 252, 19.9.2012.,
str. 33.
[10]             Međutim, utvrđeno je da su industrija Unije i
indijski proizvođači izvoznici prisutni na tržištu proizvoda s nižim
cijenama, iako u manjoj mjeri.
[11]             Europska komisija, Glavna uprava za trgovinu, Uprava H, 1049
Bruxelles, Belgija.


				|

		52014PC0586

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju (kodifikacija) /* COM/2014/0586 final - 2014/0272 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           U kontekstu Europe građana
Komisija veliku važnost pridaje pojednostavnjenju i objašnjenju prava Unije
kako bi ono bilo jasnije i pristupačnije građanima te kako bi se
građanima dala mogućnost i prilika da ostvare svoja posebna prava koja
su im njime dana.
Taj cilj ne može se ostvariti sve dok su brojne
odredbe koje su nekoliko puta izmijenjene, često i znatno, razasute u
različitim aktima pa se moraju tražiti dijelom u izvornom aktu, a dijelom
u aktima o izmjenama. Kako bi se pronašla pravila na snazi potreban je stoga
opsežan istraživački rad i usporedba mnogih različitih akata.
Zbog toga je, ako pravo mora biti jasno i
transparentno, od ključne važnosti i kodifikacija pravila koja su
često mijenjana.
2.           Komisija je
1. travnja 1987. donijela odluku[1]
da će svojem osoblju dati uputu o tome da bi sve akte trebalo kodificirati
nakon najviše deset izmjena, u kojoj je naglasila da je riječ o minimalnom
zahtjevu i da bi odjeli morali nastojati tekstove za koje su nadležni
kodificirati i u kraćim razmacima kako bi se osiguralo da su odredbe jasno
i lako razumljive.
3.           To je potvrđeno u Zaključcima predsjedništva Europskog vijeća u Edinburghu
(u prosincu 1992.)[2] te je naglašena važnost kodifikacije jer se njome osigurava izvjesnost
u pogledu prava koje se primjenjuje na određeni predmet u određeno
vrijeme.
Kodifikacija se mora obaviti
u cijelosti u skladu s uobičajenim postupkom za donošenje akata Unije.
Budući da se akti koji se kodificiraju
sadržajno ne izmjenjuju, Europski parlament, Vijeće i Komisija
sporazumjeli su se u međuinstitucijskom sporazumu od 20. prosinca 1994.
da se za brzo donošenje kodificiranih akata može primijeniti ubrzani postupak.
4.           Svrha je ovog prijedloga kodificirati Uredbu Vijeća (EZ) br. 779/98 od 7. travnja 1998.
o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Uniju, staviti izvan
snage Uredbu (EEZ) br. 4115/86 te izmijeniti Uredbu (EZ) br. 3010/95[3]. Novom uredbom
nadomjestit će se razni akti koji su u nju ugrađeni[4]; u ovaj se prijedlog u cijelosti prenosi sadržaj akata koji se
kodificiraju te se njime oni objedinjuju u jedan akt samo uz one formalne
izmjene koje su potrebne za kodifikaciju.
5.           Prijedlog kodifikacije izrađen je na temelju privremene konsolidacije, na 23
službena jezika, Uredbe (EZ) br. 779/98 i akta o njezinoj izmjeni, koju je
obavio Ured za publikacije Europske unije s pomoću sustava za obradu
podataka. U slučajevima kada su člancima dani novi brojevi,
korelacija između starih i novih brojeva prikazana je u tablici u Prilogu
II. kodificirane Uredbe.
ê 779/1998
2014/0272 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o uvozu poljoprivrednih proizvoda podrijetlom
iz Turske u Uniju (kodifikacija)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[5]

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
ê
(1)       Uredba Vijeća (EZ) br.
779/98[6]
bila je značajno izmijenjena[7].
U interesu jasnoće i racionalnosti, ovu Uredbu potrebno je kodificirati.
ê 779/98 uv.
izjava 1 (prilagođeno)
(2)       Odlukom br. 1/98
Vijeća EZ-a za pridruživanje Turske[8]
uspostavlja se sustav povlastica primjenjivih na uvoz poljoprivrednih proizvoda
podrijetlom iz Turske u Ö Uniju Õ.
ê 779/98 uv.
izjava 2 (prilagođeno)
(3)       Kada je riječ o
proizvodima u slučaju kojih propisi Ö Unije zahtijevaju Õ poštivanje određene
uvozne cijene, primjena povlaštenog tarifnog sustava podliježe poštivanju te
cijene.
ê 225/2014 uv. izjava
6 (prilagođeno)
(4)       Kako bi se osigurali
jedinstveni uvjeti za provedbu Ö ove Õ Uredbe Komisiji bi
trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u
skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća[9],
ê 779/98
(prilagođeno)
Ö DONIJELI Õ SU OVU UREDBU:
ê 255/2014
čl. 2.1 (prilagođeno)
Članak 1.
Komisija provedbenim aktima donosi pravila
potrebna za primjenu uvoznog režima za proizvode navedene u Prilogu I. Ugovora
koji su podrijetlom iz Turske i koji se uvoze u Uniju pod uvjetima iz Odluke
br. 1/98 Vijeća EZ-a za pridruživanje Turske. Ti se provedbeni akti donose
u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 3. stavka 2. Ö ove Uredbe Õ.
ê 779/98
(prilagođeno)
Članak 2.
1. Kada je riječ o proizvodima u
slučaju kojih propisi Ö Unije Õ zahtijevaju poštivanje
određene uvozne cijene, primjena povlaštenog tarifnog sustava podliježe
poštivanju te cijene.
2. U slučaju Ö proizvoda ribarstva Õ za koje je
određena referentna cijena, primjena povlaštene carine podliježe
poštivanju te cijene.
ê 255/2014
(prilagođeno)
Članak 3.
1. Komisiji pomaže Odbor za zajedničku
organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda uspostavljen člankom 229.
Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[10]. Navedeni odbor je
odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2. Prilikom upućivanja na ovaj stavak primjenjuje
se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Ako se mišljenje odbora mora dobiti na
temelju pisanog postupka, navedeni postupak završava Ö bez Õ rezultata kada to, u
roku za davanje mišljenja, odluči predsjednik odbora ili to zahtijeva
najmanje četvrtina članova odbora.
ê
Članak 4.
Uredba (EZ) br. 779/98 stavlja se izvan snage.

Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan
snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s
korelacijskom tablicom u Prilogu II.
ê 779/98
(prilagođeno)
Članak 5.
Ova Uredba stupa na snagu Ö dvadesetog Õ dana Ö od dana Õ objave u Službenom
listu Europske Ö Unije Õ.
ê 779/98
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik/Predsjednica                              Predsjednik/Predsjednica
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Vidi Prilog 3. dijelu A. Zaključaka.
[3]               Unesena u zakonodavni program za 2014.
[4]               Vidi Prilog I. ovog prijedloga.
[5]               SL C […], […], str. […].
[6]               Uredba Vijeća (EZ) br. 779/98 o uvozu
poljoprivrednih proizvoda podrijetlom iz Turske u Zajednicu, kojom se stavlja
izvan snage Uredba (EEZ) br. 4115/86 te izmjenjuje Uredba (EZ) br. 3010/95
(SL L 113, 15.4.1998., str. 1.).
[7]               Vidi Prilog I.
[8]               Odluka br. 1/98 Vijeća EZ-a za pridruživanje Turske
od 25. veljače 1998. o trgovinskom režimu za poljoprivredne proizvode (SL
L 86, 20.3.1998., str. 1.).
[9]               Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih
načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem
provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
[10]             Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije
tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća
(EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br.
1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).
é
PRILOG I.
Uredba
stavljena izvan snage i njezina izmjena
 Uredba Vijeća (EZ) br. 779/98 (SL L 113, 15.4.1998., str. 1.) ||   ||
 || Uredba (EU) br. 255/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 84, 20.3.2014., str. 57.) || samo Članak 2.
_____________
PRILOG II.
Korelacijska
tablica
 Uredba (EZ) br. 779/98 || Ova Uredba
 Članak 1. || Članak 1.
 Članak 2., prvi stavak || Članak 2., stavak 1.
 Članak 2., drugi stavak || Članak 2., stavak 2.
 Članak 2. (a) || -
 Članak 3. || Članak 3.
 Članak 4. || -
 - || Članak 4.
 Članak 5. || Članak 5.
 - || Prilog I.
 - || Prilog II.
_____________