               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.12.2020.
            COM(2020) 796 final
            2020/0349(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija
            {SEC(2020) 545 final} - {SWD(2020) 543 final} - {SWD(2020) 544 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Europa se suočava s vrlo nestabilnim sigurnosnim okruženjem u kojem se javljaju nove i sve složenije prijetnje sigurnosti. Kriminalci iskorištavaju prednosti digitalne transformacije, novih tehnologija
                  1
               , globalizacije i mobilnosti, među ostalim međupovezanost i nestanak granica između fizičkog i digitalnog svijeta
                  2
               . Nedavna događanja
                  3
                ponovno su pokazala da je terorizam i dalje velika prijetnja slobodi i načinu života Europske unije i njezinih građana. Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 stanje se pogoršava jer kriminalci brzo prepoznaju prilike za iskorištavanje krize i prilagođavaju svoj način rada ili osmišljavaju nove kriminalne aktivnosti
                  4
               . Iako se pravi učinak krize uzrokovane bolešću COVID-19 na sigurnost još ne vidi, očekuje se da će ona u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju oblikovati okruženje teških kaznenih djela i organiziranog kriminaliteta u EU-u
                  5
               .

               Zbog tih je novih prijetnji sigurnosti nužno na razini EU-a djelotvorno poduprijeti rad nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Te se prijetnje šire preko granica, obuhvaćaju različita kaznena djela čije počinjenje olakšavaju, a javljaju se u obliku zločinačkih organizacija
                  6
                koje se bave različitim vrstama i odnosno širokim rasponom kriminalnih aktivnosti. Budući da za suočavanje s tim transnacionalnim prijetnjama sigurnosti nije dovoljno djelovati samo na nacionalnoj razini, tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva sve se više koriste potporom i stručnim znanjem koju Europol, agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, stavlja na raspolaganje za

                  suzbijanje teških kaznenih djela

                i terorizma. Europol je ključno tijelo koje na razini EU-a podupire države članice u borbi protiv teških kaznenih djela i terorizma. Ta agencija nacionalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva osigurava potporu i stručno znanje za sprečavanje i suzbijanje teških kaznenih djela koja utječu na dvije ili više država članica, terorizma i oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen politikom Unije. Od početka primjene Uredbe o Europolu iz 2016.
                  7
                operativna važnost zadaća agencije znatno se promijenila. Na primjer, operativna potpora koju pruža Europolov Europski centar za borbu protiv terorizma posljednjih se godina upeterostručila (sa 127 operativnih predmeta za koje je osigurana potpora 2016. na 632 predmeta 2019.). Centar danas sudjeluje u gotovo svim velikim istragama u borbi protiv terorizma u EU-u.

               Europi i dalje prijeti velika opasnost od terorizma
                  8
               . U zajedničkoj izjavi od 13. studenoga 2020. o nedavnim terorističkim napadima u Europi ministri i ministrice unutarnjih poslova EU-a „[pozivaju] Komisiju da podnese prijedlog za reviziju mandata Europola sa snažnom pravnom osnovom za postupanje s velikim skupovima podataka. Europol, a osobito Europski centar za borbu protiv terorizma (ECTC), koji djeluje pod njegovim okriljem, od temeljne su važnosti za djelotvornu potporu državama članicama u sprečavanju i kaznenom progonu kaznenih djela terorizma te ih je potrebno ojačati”
                  9
               .

               Zbog prijetnji se mijenja i vrsta potpore koju države članice trebaju i očekuju od Europola kako bi zaštitile svoje građane, na način koji suzakonodavci nisu mogli predvidjeti kad su pregovarali o sadašnjem mandatu Europola. U zaključcima Vijeća iz prosinca 2019. prepoznaje se „hitna operativna potreba da Europol traži i prima podatke izravno od privatnih strana” te se poziva Komisiju da razmotri prilagodbu rasporeda za preispitivanje Uredbe o Europolu „s obzirom na potrebu da tijela za izvršavanje zakonodavstva uzmu u obzir trenutačna tehnološka dostignuća”
                  10
               . Postoji velika društvena potreba za suzbijanjem teških kaznenih djela koja se organiziraju ili čine u okviru prekograničnih usluga koje nude privatne strane
                  11
               , posebno kiberkriminaliteta. Budući da je taj izazov djelomično obuhvaćen paketom o elektroničkim dokazima
                  12
               , postoje situacije u kojima je potpora Europola nužna kako bi se djelotvorno suzbile prijetnje kiberkriminaliteta i kaznenih djela koja omogućuju kibersustavi, posebno kad privatne strane žele prijaviti takva kaznena djela.

               I u Rezoluciji Europskog parlamenta iz srpnja 2020. poziva se na jačanje Europola tako što se navodi da „prioritet treba biti jačanje kapaciteta Europola da zatraži pokretanje prekograničnih istraga, posebno u slučajevima ozbiljnih napada na zviždače i istraživačke novinare koji imaju ključnu ulogu u otkrivanju korupcije, prijevara, lošeg upravljanja i drugih prijestupa u javnom i privatnom sektoru”
                  13
               .

               S obzirom na promjene u sigurnosnom okruženju Europol treba imati kapacitete i alate za djelotvorno podupiranje država članica u borbi protiv teških kaznenih djela i terorizma. Kao odgovor na hitne operativne potrebe i pozive suzakonodavaca na snažniju potporu Europola, u programu rada Komisije za 2020. najavljena je zakonodavna inicijativa kojom će Komisija „ojačati mandat Europola kako bi poboljšala operativnu policijsku suradnju”. To je ujedno ključna mjera strategije EU-a za sigurnosnu uniju iz srpnja 2020.
                  14
                U skladu s porukom iz političkih smjernica
                  15
                da „[n]e smijemo žaliti truda kad je riječ o zaštiti naših građana” ova se zakonodavna inicijativa odnosi na područja u kojima dionici traže snažniju potporu Europola kako bi se državama članicama pomoglo da zaštite svoje građane.

               Kako bi se to ostvarilo, ovim se Prijedlogom nastoji ojačati mandat Europola u okviru misije i zadaća agencije kako su utvrđene u Ugovoru
                  16
               , posebno tako da se:

               ·omogući Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama kako bi se riješio problem manjka djelotvorne suradnje između privatnih strana i tijela za izvršavanje zakonodavstva u borbi protiv korištenja prekograničnim uslugama među kriminalcima, kao što su komunikacijske, bankarske ili prijevozne usluge,

               ·omogući Europolu da djelotvorno podupire države članice u njihovim istragama tako da im pomogne u analizi velikih i složenih skupova podataka kako bi se odgovorilo na izazov velike količine podataka s kojim se suočavaju tijela za izvršavanje zakonodavstva,

               ·ojača uloga Europola u istraživanju i inovacijama kako bi se uklonili nedostaci bitni za tijela za izvršavanje zakonodavstva,

               ·ojača suradnja Europola s trećim zemljama u posebnim situacijama i za svaki pojedini slučaj radi sprečavanja i suzbijanja kaznenih djela koji su u okviru ciljeva Europola,

               ·pojasni da Europol može, u posebnim slučajevima u kojima smatra da bi trebalo pokrenuti kaznenu istragu, zatražiti od nadležnih tijela države članice da pokrenu, vode ili koordiniraju istragu kaznenog djela koje utječe na zajednički interes obuhvaćen politikom Unije, a da pritom dotično kazneno djelo ne mora imati prekograničnu dimenziju
                  17
               ,

               ·ojača suradnja Europola s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO),

               ·dodatno ojača okvir za zaštitu podataka koji se primjenjuje na Europol,

               ·dodatno ojača parlamentarni nadzor nad Europolom i njegova odgovornost.

               Kako bi se Europolu omogućilo da unese podatke u SIS, ova je zakonodavna inicijativa povezana sa zakonodavnim prijedlogom o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1862 o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima. Nakon savjetovanja s državama članicama time bi se Europolu omogućilo da u SIS unosi podatke o sumnji na umiješanost državljanina treće zemlje u kazneno djelo za koje je nadležan Europol.

               Ova je zakonodavna inicijativa dio paketa mjera koje je Komisija predstavila 9. prosinca 2020. kako bi Unija snažnije odgovorila na prijetnju terorizma.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               U ovoj se zakonodavnoj inicijativi uzima u obzir niz politika EU-a u području unutarnje sigurnosti koje su donesene ili pokrenute od stupanja na snagu Uredbe o Europolu iz 2016.

               Kad je riječ o suradnji s privatnim stranama, u ovoj se zakonodavnoj inicijativi uzimaju u obzir povezane inicijative za uklanjanje terorističkih sadržaja s interneta
                  18
                i poboljšanje prekograničnog pristupa elektroničkim dokazima
                  19
               . Nakon njegova donošenja i na temelju prijedlogâ Komisije paketom o elektroničkim dokazima nacionalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva i pravosudnim tijelima osigurali bi se europski nalozi za dostavljanje i europski nalozi za čuvanje kako bi se od pružatelja usluga dobili digitalni dokazi za kaznene istrage, neovisno o tome u kojoj državi članici taj pružatelj ima poslovni nastan ili u kojoj su informacije pohranjene.

               Kad je riječ o ograničenjima u razmjeni informacija o osumnjičenicima i kriminalcima dobivenih iz trećih zemalja, pri procjeni mogućnosti za jačanje takve razmjene informacija uzima se u obzir trenutačni rad na interoperabilnosti
                  20
                informacijskih sustava EU-a za upravljanje sigurnošću, granicama i migracijama te pravnom okviru EU-a za opsežne informacijske sustave. To uključuje postojeće ili planirane informacijske sustave EU-a, odnosno Schengenski informacijski sustav
                  21
               , EU-ov sustav ulaska/izlaska
                  22
               , europski sustav za informacije o putovanjima i odobravanje putovanja
                  23
                te prijedlog o nadogradnji viznog informacijskog sustava
                  24
                i sustava Eurodac
                  25
               .

               U ovoj se zakonodavnoj inicijativi uzima u obzir i suradnja Europola s drugim tijelima ili agencijama Unije, posebno s Uredom europskog javnog tužitelja
                  26
               , Agencijom EU-a za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust)
                  27
               , Agencijom Europske unije za kibersigurnost (ENISA)
                  28
               , Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF)
                  29
                i Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex)
                  30
               .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               U ovoj se zakonodavnoj inicijativi uzimaju u obzir i druge relevantne politike Unije koje su donesene ili pokrenute od stupanja na snagu Uredbe o Europolu.

               Ovom se zakonodavnom inicijativom u potpunosti uzima u obzir relevantno zakonodavstvo EU-a o zaštiti podataka (vidjeti u nastavku odjeljak 3. o temeljnim pravima).

               Kad je riječ o inovacijama, u ovoj se zakonodavnoj inicijativi uzima u obzir financiranje EU-a u području sigurnosti u okviru programa Obzor 2020.
                  31
               , Fonda za unutarnju sigurnost
                  32
               , predloženog programa Obzor Europa
                  33
                i predloženog programa Digitalna Europa
                  34
               . U njoj se u obzir uzimaju i Europska strategija za podatke
                  35
                i Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji
                  36
                kao prvi stupovi nove digitalne strategije Komisije te trenutačni rad na pripremi sustava upravljanja zajedničkim europskim podatkovnim prostorima.

               Kad je riječ o suradnji Europola s trećim zemljama, u ovoj se zakonodavnoj inicijativi uzimaju u obzir vanjske politike Unije, posebno rad delegacija EU-a i stručnjaka za sigurnost i borbu protiv terorizma u trećim zemljama te misije i operacije u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova ove zakonodavne inicijative članak 88. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Člankom 88. stavkom 1. UFEU-a propisuje se da je misija Europola poduprijeti i ojačati djelovanje policijskih i drugih službi zaduženih za izvršavanje zakonodavstva država članica i njihovu uzajamnu suradnju u sprečavanju i suzbijanju teškog kriminaliteta koji pogađa dvije ili više država članica, terorizma i oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen politikom Unije. Njime se predviđa da se Europol uredi uredbom koja će se donijeti u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom.

               •Supsidijarnost

               U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. stavku 3. UEU-a na razini EU-a trebalo bi djelovati samo ako države članice ne mogu same dostatno ostvariti predviđene ciljeve te se stoga zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini EU-a.

               Države članice odgovorne su za očuvanje javnog poretka i zaštitu unutarnje sigurnosti
                  37
               . Naime, Unija poštuje temeljne državne funkcije država članica, uključujući očuvanje javnog poretka i zaštitu nacionalne sigurnosti
                  38
               . Budući da su teška kaznena djela i terorizam po prirodi često transnacionalni, ne mogu se djelotvorno suzbiti djelovanjem samo na nacionalnoj razini. Zato države članice odabiru surađivati u okviru EU-a kako bi se suočile s prijetnjama koje nastaju zbog teških kaznenih djela i terorizma. Nastoje koordinirati svoje djelovanje u području izvršavanja zakonodavstva i surađivati pri suočavanju sa zajedničkim prijetnjama sigurnosti. Odlučuju udružiti resurse na razini EU-a i razmjenjivati stručno znanje. Kao agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, Europol je konkretan odraz nastojanja država članica da zajedničkim djelovanjem zaštite svoje građane. Europol pruža okvir na temelju kojeg države članice koordiniraju svoje djelovanje u području izvršavanja zakonodavstva. Države članice razmjenjuju informacije i surađuju u kaznenim istragama uz pomoć svojih časnika za vezu u Europolu i s pomoću kanala za razmjenu informacija koji ta agencija stavlja na raspolaganje. Države članice udružuju resurse tako što Europolu prepuštaju zadaću obrade njihovih informacija u njegovim bazama podataka i zadaću izrade zajedničke analize. Koriste se sve opsežnijim stručnim znanjem o različitim aspektima rada policije koje Europol objedinjuje. Zbog toga je Europol postao najvidljiviji i najdjelotvorniji element potpore na razini EU-a tijelima država članica za izvršavanje zakonodavstva.

               Zbog novih prijetnji sigurnosti, koje nastaju tako što kriminalci iskorištavaju prednosti digitalne transformacije i novih tehnologija, i na razini EU-a treba djelotvorno poduprijeti rad nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Naravno, različite se države članice, njihove regije i lokalne zajednice s određenim vrstama kriminaliteta suočavaju na različite načine. Zbog toga tijela za izvršavanje zakonodavstva mogu odabrati u kojim će područjima tražiti potporu Europola na razini EU-a i u kojim će zajedničkim inicijativama sudjelovati. U svakom slučaju tijela za izvršavanje zakonodavstva u svim se državama članicama i regijama te na svim lokalnim razinama suočavaju s istim novim prijetnjama sigurnosti. Stoga je potrebno djelovati na razini EU-a kako bi se pojačala potpora državama članicama u borbi protiv teških kaznenih djela i terorizma i tako pratile te prijetnje.

               Naime, države članice same se ne bi mogle djelotvorno suočiti sa svim izazovima obuhvaćenima ovim Prijedlogom:

               ·kad je riječ o manjku djelotvorne suradnje između privatnih strana i tijela za izvršavanje zakonodavstva u borbi protiv zloupotrebe prekograničnih usluga među kriminalcima, nacionalna tijela ne mogu sama djelotvorno analizirati skupove podataka povezane s više jurisdikcija ili skupove podataka koji se ne mogu pripisati određenoj jurisdikciji jer su za temeljit pregled velikih skupova podataka kako bi se pronašli podaci relevantni za odgovarajuću jurisdikciju ili jurisdikcije nužni znatni resursi, posebno ako dotične države članice još nisu utvrđene. S druge strane, ako nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva prikupe manje skupove podataka usmjerene na njihovu odgovarajuću jurisdikciju, oni neće biti dostatni za stvaranje potpune obavještajne slike. Nadalje, države članice te probleme ne mogu djelotvorno riješiti suradnjom među vladama, u okviru koje država članica poslovnog nastana mora primiti podatke, analizirati ih, a zatim proslijediti dotičnim državama članicama. To bi podrazumijevalo nerazmjeran učinak na resurse države članice poslovnog nastana, ali i pravne poteškoće u situacijama u kojima kriminalna aktivnost nije povezana s jurisdikcijom te države članice ili je njihova povezanost ograničena;

               ·kad je riječ o izazovu velike količine podataka s kojim se suočavaju tijela za izvršavanje zakonodavstva, države članice svojom analizom velikih skupova podataka na nacionalnoj razini ne mogu otkriti takve prekogranične veze jer nemaju na raspolaganju odgovarajuće podatke o drugim kaznenim djelima i kriminalcima u drugim državama članicama. Nadalje, neke države članice možda neće u svakom trenutku imati na raspolaganju potrebne informacijske alate, stručno znanje i resurse za analizu velikih i složenih skupova podataka;

               ·kad je riječ o nedostacima u području istraživanja i inovacija koji su bitni za tijela za izvršavanje zakonodavstva, s obzirom na potrebna ulaganja, resurse i vještine ne mogu sve države članice potpuno iskoristiti mogućnosti novih tehnologija za borbu protiv kriminaliteta i terorizma niti svladati izazove koji nastaju zbog korištenja tim tehnologijama među kriminalcima i teroristima;

               ·kad je riječ o ograničenjima u pogledu suradnje tijelâ za izvršavanje zakonodavstva s trećim zemljama, Europol može imati ključnu ulogu u širenju suradnje s trećim zemljama u borbi protiv kriminaliteta i terorizma u skladu s drugim vanjskim politikama i alatima EU-a;

               ·kad je riječ o kaznenim djelima koja utječu na zajednički interes obuhvaćen politikom Unije, državama članicama možda će biti potrebna potpora kako bi djelotvorno istražile takva kaznena djela.

               •Proporcionalnost

               U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. stavku 4. UEU-a priroda i intenzitet određene mjere trebaju odgovarati utvrđenom problemu. Za djelotvorno rješavanje svih problema obuhvaćenih ovom zakonodavnom inicijativom državama članicama nužno je na neki način osigurati potporu na razini EU-a:

               ·kad je riječ o manjku djelotvorne suradnje između privatnih strana i tijela za izvršavanje zakonodavstva kako bi se svladali izazovi koji nastaju zbog korištenja prekograničnim uslugama među kriminalcima, kao što su komunikacijske, bankarske ili prijevozne usluge, ti se problemi mogu djelotvornije i učinkovitije riješiti na razini EU-a nego na nacionalnoj razini tako da se analiziraju skupovi podataka povezani s više jurisdikcija ili skupovi podataka koji se ne mogu pripisati određenoj jurisdikciji na razini EU-a kako bi se utvrdili podaci relevantni za dotične države članice i tako da se uspostavi kanal na razini EU-a za slanje zahtjeva koji sadržavaju osobne podatke privatnim stranama;

               ·kad je riječ o izazovu velike količine podataka s kojim se suočavaju tijela za izvršavanje zakonodavstva, ti se problemi mogu djelotvornije i učinkovitije riješiti na razini EU-a nego na nacionalnoj razini tako da se državama članicama pomogne u obradi velikih i složenih skupova podataka kako bi im se na raspolaganje stavili prekogranični obavještajni podaci koji će im pomoći u kaznenim istragama. To bi uključivalo tehnike digitalne forenzike za utvrđivanje potrebnih informacija i otkrivanje veza s kaznenim djelima i kriminalcima u drugim državama članicama;

               ·kad je riječ o nedostacima u području istraživanja i inovacija koji su bitni za tijela za izvršavanje zakonodavstva, a s obzirom na znatna tehnička i financijska ulaganja koja su potrebna, ti se problemi mogu djelotvornije i učinkovitije riješiti na razini EU-a nego na nacionalnoj razini tako da se stvore sinergije i ostvari ekonomija razmjera. Kako bi se na taj način ostvarila najveća dodana vrijednost financijskih sredstava EU-a za istraživanja u području sigurnosti, nužno je ukloniti nedostatak koordinacije potreba za istraživanjima i inovacijama s kojim se suočavaju tijela za izvršavanje zakonodavstva. Nadalje, inovacije i razvoj novih tehnologija često ovise o dostupnosti velikih količina podataka, što se može bolje ostvariti na razini EU-a. Promicanjem razvoja instrumenata EU-a za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma u okviru pristupa EU-a inovacijama uzimaju se u obzir prekogranična dimenzija mnogih današnjih prijetnji sigurnosti i potreba za prekograničnom suradnjom među tijelima za izvršavanje zakonodavstva kako bi se suzbile te prijetnje;

               ·kad je riječ o nesigurnostima u pogledu Europolove upotrebe mehanizama za razmjenu osobnih podataka s trećim zemljama, ograničenja iz Uredbe (EU) 2016/794, koja bi mogla onemogućiti djelotvornu suradnju s trećim zemljama, mogu se djelotvorno ukloniti na razini EU-a;

               ·kad je riječ o kaznenim djelima koja utječu na zajednički interes obuhvaćen politikom Unije, potpora na razini EU-a mogla bi biti nužna za djelotvornu istragu takvih kaznenih djela.

               Kao agencija EU-a za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva, Europol bi bio u dobrom položaju da pruža tu potporu na razini EU-a. Pokazalo se da Europol zaista vrlo djelotvorno podupire nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva u borbi protiv teških kaznenih djela i terorizma. Savjetovanje s dionicima provedeno tijekom pripreme procjene učinka pokazalo je da je razina zadovoljstva Europolom vrlo visoka. Za države članice postoje jasne sinergije i ekonomija razmjera koje proizlaze, na primjer, iz zajedničke obrade informacija koju provodi Europol ili iz stručnog znanja koje specijalizirani centri
                  39
                objedinjuju i stavljaju na raspolaganje državama članicama. Istu razinu potpore Europola države članice očekuju i u operativnom smislu trebaju kad je riječ o novim prijetnjama sigurnosti.

                  Suradnja tijela za izvršavanje zakonodavstva na razini EU-a preko Europola ne zamjenjuje različite nacionalne politike o unutarnjoj sigurnosti ni rad nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. U skladu s Ugovorima
                     40
                   takva potpora na razini EU-a ne utječe na razlike u pravnim sustavima i tradicijama država članica.

               •Odabir instrumenta

                  Budući da je mandat Europola utvrđen u Uredbi (EU) 2016/794, instrument za njegovo jačanje mora biti uredba.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  Kako bi se u okviru Komisijina pristupa jačanju mandata Europola na odgovarajući način mogao uzeti u obzir interes šire javnosti, službe Komisije utvrdile su relevantne dionike i s njima se savjetovale tijekom pripreme ove zakonodavne inicijative. Službe Komisije zatražile su stajališta brojnih stručnjaka za predmetno područje, nacionalnih tijela, organizacija civilnog društva i građana o njihovim očekivanjima i bojaznima povezanima s jačanjem kapaciteta Europola za potporu državama članicama da djelotvorno sprečavaju i istražuju kaznena djela.

                  Tijekom postupka savjetovanja službe Komisije primijenile su različite metode i oblike savjetovanja. To je uključivalo:

               ·savjetovanje o početnoj procjeni učinka, u kojem su se tražila stajališta svih zainteresiranih strana;

               ·ciljano savjetovanje s dionicima putem upitnika;

               ·razgovore sa stručnjacima; i

               ·ciljane tematske radionice za dionike koje su bile usmjerene na stručnjake za predmetno područje, uključujući stručnjake na nacionalnoj razini. Uzimajući u obzir tehnička obilježja i posebnost predmeta, službe Komisije usredotočile su se na ciljana savjetovanja u okviru kojih su se obratila širokom rasponu dionika na nacionalnoj razini i razini EU-a.

                  Raznolikost stajališta uvelike je pomogla Komisiji da svojom zakonodavnom inicijativom obuhvati potrebe raznih dionika i uzme u obzir njihove bojazni. Nadalje, Komisija je mogla prikupiti potrebne i neophodne podatke, činjenice i stajališta o relevantnosti, djelotvornosti, učinkovitosti, usklađenosti i dodanoj vrijednosti EU-a ove zakonodavne inicijative.

                  Uzimajući u obzir pandemiju bolesti COVID-19 te s njome povezanih ograničenja i nemogućnost komunikacije s relevantnim dionicima u fizičkim okruženjima, aktivnosti savjetovanja bile su usmjerene na primjenjive alternativne mogućnosti kao što su internetske ankete, polustrukturirani telefonski razgovori i sastanci putem videokonferencije.

                  Dionici općenito podržavaju jačanje Europolova pravnog mandata za potporu državama članicama u sprečavanju i suzbijanju teških kaznenih djela i terorizma. Države članice izričito su podržale opcije politike kojima se daje prednost na raznim forumima Vijeća i u izjavi ministara i ministrica unutarnjih poslova EU-a iz listopada 2020. (Ten points on the Future of Europol (Deset točaka o budućnosti Europola)). Države članice istodobno su svjesne važnosti svoje nacionalne suverenosti u području izvršavanja zakonodavstva s operativnog i postupovnog gledišta. Europski parlament podržao je snažnu ulogu Europola, podsjećajući u rezoluciji iz srpnja 2020. „da bi ojačani mandat trebao biti popraćen odgovarajućim parlamentarnim nadzorom”. Očekuje se da će Europski parlament zahtijevati detaljno obrazloženje potrebe za svim novim kapacitetima Europola za obradu podataka i snažnim mjerama zaštite podataka. Rasprave sa svim dionicima doista su pokazale da je važno predvidjeti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se osiguralo poštovanje temeljnih prava, a posebno prava na zaštitu osobnih podataka.

                  Rezultati aktivnosti savjetovanja uvršteni su u procjenu učinka i pripremu zakonodavne inicijative.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Komisija je angažirala vanjskog konzultanta da provede studiju o praksi izravne razmjene osobnih podataka između Europola i privatnih strana. Na studiji se radilo od rujna 2019. do kolovoza 2020., a uključivala je analizu dokumentacije i savjetovanja s dionicima u okviru informativnih razgovora, ciljanih upitnika, ankete, polustrukturiranih razgovora i radionice. Rezultati studije dostupni su na internetu
                     41
                  .

               •Procjena učinka

                  U skladu sa svojom politikom bolje regulative Komisija je provela procjenu učinka
                     42
                  .

               Razmotren je niz zakonodavnih i nezakonodavnih opcija politike. Nakon predodabira, u kojem su se neke opcije morale odbaciti, detaljno su ocijenjene sljedeće opcije politike:

               (1)opcije politike koje se odnose na cilj I.: djelotvorna suradnja između privatnih strana i tijela za izvršavanje zakonodavstva

               ·opcija politike 1: omogućiti Europolu da obrađuje podatke primljene izravno od privatnih strana,

               ·opcija politike 2: omogućiti Europolu da razmjenjuje osobne podatke s privatnim stranama radi utvrđivanja jurisdikcije,

               ·opcija politike 3: omogućiti Europolu da izravno pretražuje baze podataka kojima upravljaju privatne strane;

               (2)opcije politike koje se odnose na cilj II.: analiza velikih i složenih skupova podataka radi otkrivanja prekograničnih veza

               ·opcija politike 4: omogućiti Europolu da analizira velike i složene skupove podataka,

               ·opcija politike 5: uvesti novu kategoriju ispitanika (osobe koje nisu povezane s kaznenim djelom) čije podatke Europol može obrađivati;

               (3)opcije politike koje se odnose na cilj III.: korištenje novim tehnologijama za izvršavanje zakonodavstva

               ·opcija politike 6: regulirati potporu Europola programu EU-a za istraživanja u području sigurnosti, laboratoriju za inovacije u okviru Europola i inovacijskom centru EU-a,

               ·opcija politike 7: omogućiti Europolu da obrađuje osobne podatke za potrebe inovacija u područjima relevantnima za njegovu potporu tijelima za izvršavanje zakonodavstva.

               Nadalje, sljedeće opcije politike, kojima se odgovara na pozive suzakonodavaca na jačanje uloge Europola i daje manje mogućnosti za odabir ponajprije zbog pravnih ograničenja, analizirane su u zasebnim prilozima procjeni učinka zbog svoje važnosti i u svrhu cjelovitosti:

               ·opcija politike 8: omogućiti Europolu da izdaje upozorenja o „skrivenoj provjeri” u Schengenskom informacijskom sustavu,

               ·opcija politike 9: uvesti novu kategoriju upozorenja u Schengenski informacijski sustav koju će upotrebljavati isključivo Europol,

               ·opcija politike 10: provesti ciljanu reviziju odredbi o samoprocjeni odgovarajuće razine zaštitnih mjera,

               ·opcija politike 11: provesti ciljanu reviziju kojom se odredba o prijenosu osobnih podataka u posebnim situacijama usklađuje s odredbom Direktive o zaštiti podataka u području izvršavanja zakonodavstva,

               ·opcija politike 12: pokušati pronaći primjere najbolje prakse i smjernice o primjeni odredbi Uredbe o Europolu,

               ·opcija politike 13: ojačati mehanizme za podnošenje zahtjeva za pokretanje istraga,

               ·opcija politike 14: omogućiti Europolu da zatraži pokretanje kaznenih istraga u predmetima koji utječu samo na jednu državu članicu i koji se odnose na oblike kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen politikom Unije, a da pritom dotično kazneno djelo ne mora imati prekograničnu dimenziju.

                  Nakon detaljne procjene učinka svih opcija politike paket opcija politike kojima se daje prednost sastoji se od opcije politike 2, opcije politike 4, opcije politike 7, opcije politike 9, opcije politike 11, opcije politike 12 i opcije politike 14. Te opcije politike kojima se daje prednost uvrštene su u ovu zakonodavnu inicijativu.

               Paketom opcija politike kojima se daje prednost (opcija politike 2, opcija politike 4 i opcija politike 7, opcija politike 9, opcija politike 11, opcija politike 12 i opcija politike 14) djelotvorno bi se pristupilo rješavanju utvrđenih problema te bi se Europolu osigurali snažni alati i kapaciteti za jačanje potpore državama članicama u suzbijanju novih prijetnji, uz potpuno poštovanje temeljnih prava.

                  U društvenom i gospodarskom smislu krajnji su korisnici svih opcija kojima se daje prednost građani koji će imati izravnu i neizravnu korist od nižih stopa kriminaliteta, manje gospodarske štete i manjih troškova povezanih s mjerama sigurnosti. Kad je riječ o učinkovitosti, glavni su korisnici nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva. Opcijama politike kojima se daje prednost trebala bi se ostvariti znatna ekonomija razmjera na razini EU-a jer će se na temelju njih zadaće koje se mogu učinkovitije obavljati na toj razini prebaciti s nacionalne razine na Europol. U okviru opcija politike kojima se daje prednost predviđaju se učinkovita rješenja za probleme koje bi se inače moralo riješiti uz veći trošak u okviru 27 pojedinačnih nacionalnih rješenja ili za probleme koje se zbog njihove transnacionalne prirode uopće ne bi moglo riješiti na nacionalnoj razini.

               •Temeljna prava

               S obzirom na važnost obrade osobnih podataka za rad tijela za izvršavanje zakonodavstva općenito i posebno za aktivnosti potpore koje pruža Europol ova je zakonodavna inicijativa posebno usmjerena na potrebu da se osigura potpuna usklađenost s temeljnim pravima kako su utvrđena u Povelji o temeljnim pravima, a osobito pravom na zaštitu osobnih podataka
                  43
                i pravom na poštovanje privatnog života
                  44
               .

               Budući da gotovo svi problemi, ciljevi i opcije politike razmotreni u priloženoj procjeni učinka uključuju obradu osobnih podataka, svako ograničenje pri ostvarivanju temeljnog prava na zaštitu osobnih podataka koje iz toga proizlazi mora biti ograničeno na ono što je izričito nužno i razmjerno. To može utjecati i na druga temeljna prava, kao što je temeljno pravo na nediskriminaciju u kontekstu istraživanja i inovacija. Temeljito razmatranje temeljnih prava u priloženoj procjeni učinka, a posebno prava na zaštitu osobnih podataka i prava na poštovanje privatnog života, temelji se na detaljnoj procjeni opcija politike s obzirom na njihova ograničenja pri ostvarivanju temeljnih prava utvrđenih u Prilogu 5. priloženoj procjeni učinka.

               Pri procjeni temeljnih prava iz Priloga 5. priloženoj procjeni učinka primjenjuju se operativne smjernice Komisije o razmatranju temeljnih prava pri izradi Komisijinih procjena učinka
                  45
               , priručnik Agencije za temeljna prava o primjeni Povelje o temeljnim pravima
                  46
                i smjernice
                  47
                Europskog nadzornika za zaštitu podataka o procjeni nužnosti i proporcionalnosti. Na temelju tih smjernica u Prilogu 5. priloženoj procjeni učinka na temeljna prava:

               ·opisuju se opcije politike koje su odbačene u ranoj fazi zbog velikog nepovoljnog učinka na temeljna prava,

               ·utvrđuje se postupak postupne procjene nužnosti i proporcionalnosti,

               ·navode se odbačene opcije politike ako je dostupna manje drastična, ali jednako djelotvorna opcija, i

               ·predviđa se cjelovit popis detaljnih zaštitnih mjera za one opcije politike u okviru kojih je nužno ograničenje ostvarivanja temeljnih prava, među ostalim i zato što ne postoji manje drastična ali jednako djelotvorna opcija.

                  Nadalje, u poglavlju 8. priložene procjene učinka navodi se procjena kumulativnog učinka opcija politike kojima se daje prednost na temeljna prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ova bi zakonodavna inicijativa utjecala na potrebe Europola u pogledu proračuna i osoblja. Procjenjuje se da će za ukupno razdoblje višegodišnjeg financijskog okvira biti potrebni dodatni proračun u iznosu od približno 180 milijuna EUR i oko 160 dodatnih radnih mjesta kako bi se osiguralo da Europol raspolaže potrebnim sredstvima za izvršavanje svojeg revidiranog mandata. Za nove zadaće Europola predložene u ovoj zakonodavnoj inicijativi stoga bi bila potrebna dodatna financijska sredstva i osoblje u odnosu na resurse predviđene u prijedlogu Komisije iz svibnja 2020. za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027., u kojem se godišnji doprinos EU-a Europolu planira povećati za 2 %. Te procjene i ukupni proračun i broj radnih mjesta ovise o ishodu pregovora o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027. Tim bi se doprinosom trebale stabilizirati i potrebe Europola za resursima tijekom razdoblja obuhvaćenog zakonodavnim financijskim izvještajem. Ovom se zakonodavnom inicijativom državama članicama isto tako omogućuje da, ako je to nužno i ako je to potrebno zbog postojećih ili novih zadaća, daju izravan doprinos proračunu Europola.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Praćenje i evaluacija ojačanog mandata Europola uglavnom bi se provodili s pomoću primjenjivih mehanizama iz postojeće Uredbe o Europolu. Člankom 68. predviđa se evaluacija kojom se procjenjuju, prije svega, učinak, djelotvornost i učinkovitost Europola i njegovih načina rada i koja može biti osobito usmjerena na moguću potrebu prilagodbe strukture, operacije, područja djelovanja i ciljeva Europola te na financijske posljedice takve prilagodbe. Nastavno na tu evaluaciju Komisija će prikupiti podatke od svojih predstavnika na sastancima upravnog odbora Europola i u okviru nadzora rada Europola koji provodi zajedno s državama članicama (članak 11.).

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Ovom se zakonodavnom inicijativom za Europol predlažu sljedeće nove zadaće:

               ·omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama: ovom se zakonodavnom inicijativom utvrđuju pravila u skladu s kojima Europol može razmjenjivati osobne podatke s privatnim stranama i analizirati ih kako bi se utvrdile sve države članice na koje se ti podaci odnose i kako bi se tim državama članicama na raspolaganje stavile informacije potrebne za utvrđivanje njihove jurisdikcije, među ostalim i u pogledu terorističkih sadržaja na internetu. U tu bi svrhu Europol trebao moći primati osobne podatke od privatnih strana, obavješćivati te privatne strane o nedostatku informacija i zatražiti od država članica da od drugih privatnih strana zahtijevaju da podijele dodatne informacije. Takvim se pravilima uvodi i mogućnost da Europol funkcionira kao tehnički kanal za razmjenu informacija između država članica i privatnih strana. Tim se novim pravnim osnovama nastoje riješiti problemi s kojima se suočavaju privatne strane i tijela za izvršavanje zakonodavstva pri suradnji u istrazi kaznenih djela u kojima supočinitelj, žrtve i odgovarajuća informacijska infrastruktura pod više jurisdikcija u EU-u i izvan njega te bi se Europolu ujedno omogućilo da pomaže tijelima za izvršavanje zakonodavstva pri komunikaciji s privatnim stranama o uklanjanju terorističkih sadržaja s interneta i drugim važnim pitanjima [članak 26.];

               ·omogućiti Europolu da s privatnim stranama razmjenjuje osobne podatke povezane s odgovorom na krizu: zakonodavnom se inicijativom utvrđuju pravila za Europolovu potporu državama članicama u sprečavanju širenja u velikom opsegu, na internetskim platformama, terorističkih sadržaja povezanih s aktualnim ili nedavnim stvarnim događajima u kojima se prikazuje nanošenje štete životu ili tjelesnom integritetu ili poziva na nanošenje neposredne štete životu ili tjelesnom integritetu. U tu će se svrhu Europolu omogućiti da razmjenjuje osobne podatke s privatnim stranama, uključujući identifikacijske kontrolne brojeve (engl. hashes), IP adrese ili URL-ove povezane s takvim sadržajem [članak 26.a];

               ·omogućiti Europolu da obrađuje velike i složene skupove podataka: zakonodavnom se inicijativom utvrđuju pravila na temelju kojih Europol provjerava jesu li osobni podaci primljeni u kontekstu sprečavanja i suzbijanja kaznenih djela u okviru ciljeva Europola u skladu s kategorijama ispitanika čije podatke ta agencija može obrađivati
                  48
               . U tu bi se svrhu zakonodavnom inicijativom uvela mogućnost provedbe preliminarne analize primljenih osobnih podataka isključivo kako bi se utvrdilo jesu li ti podaci obuhvaćeni kategorijama ispitanika. Komisija predlaže te nove pravne osnove na temelju analize Odluke Europskog nadzornika za zaštitu podataka o „izazovu velike količine podataka s kojim se suočava Europol”
                  49
                [članak 18. stavak 5.a];

               ·omogućiti Europolu da djelotvorno pomaže u kaznenim istragama koje provode države članice ili EPPO tako da analizira velike i složene skupove podataka: zakonodavnom se inicijativom utvrđuju nova pravila na temelju kojih se Europolu omogućuje da, u opravdanim slučajevima u kojima je to nužno za djelotvornu potporu određenoj kaznenoj istrazi koju provodi država članica ili EPPO, obradi podatke koje su nacionalna tijela ili EPPO prikupili u kontekstu te kaznene istrage u skladu s postupovnim zahtjevima i zaštitnim mjerama primjenjivima na temelju nacionalnog kaznenog prava. U tu svrhu i ako država članica ili EPPO za određenu kaznenu istragu zatraži analitičku potporu Europola, zakonodavnom bi se inicijativom uvela mogućnost da Europol obrađuje sve podatke iz istražnog spisa predmeta koji država članica ili EPPO stavlja na raspolaganje za predmetnu istragu sve dok Europol pomaže u toj kaznenoj istrazi. To može uključivati informacije koje je pouzdana treća zemlja
                  50
                dostavila u kontekstu određene kaznene istrage, pod uvjetom da su te informacije nužne kako bi Europol mogao pomoći u toj kaznenoj istrazi u državi članici. Nadalje, zakonodavnom se inicijativom predviđa mogućnost da država članica ili EPPO od Europola zatraži da pohrani istražni spis predmeta i rezultat svoje operativne analize isključivo kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka i samo dok su u državi članici u tijeku sudski postupci povezani s tom kaznenom istragom. Komisija predlaže te nove pravne osnove na temelju analize Odluke Europskog nadzornika za zaštitu podataka o „izazovu velike količine podataka s kojim se suočava Europol”
                  51
                [članak 18.a];

               ·ojačati ulogu Europola u području istraživanja i inovacija: (a) pomoći Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja, izradi i provedbi okvirnih programa Unije za istraživanja i inovacije koji su relevantni za ciljeve Europola [članak 4. stavak 4.a], (b) pomoći državama članicama pri korištenju novim tehnologijama u području sprečavanja i suzbijanja kaznenih djela u okviru ciljeva Europola te provedbi inovacijskih aktivnosti, među ostalim prema potrebi u obradi podataka [članak 33.a], (c) pomoći pri provjeri posebnih slučajeva izravnih stranih ulaganja u Uniji koji se odnose na poduzeća koja stavljaju na raspolaganje tehnologije koje Europol ili države članice upotrebljavaju ili razvijaju za sprečavanje i istragu kaznenih djela u okviru ciljeva Europola [članak 4. stavak 4.b];

               ·omogućiti Europolu da, nakon savjetovanja s državama članicama, u Schengenski informacijski sustav unosi podatke o sumnji na umiješanost državljanina treće zemlje u kazneno djelo za koje je nadležan Europol [članak 4. stavak 1. točka (r)];

               ·ojačati suradnju Europola s trećim zemljama u sprečavanju i suzbijanju kaznenih djela u okviru ciljeva Europola: zakonodavnom se inicijativom predviđa mogućnost da izvršni direktor Europola u posebnim situacijama i za svaki pojedini slučaj odobri kategorije prijenosâ osobnih podataka trećim zemljama, ako su takve kategorije prijenosa nužne [članak 25. stavak 5.];

               ·ojačati suradnju Europola s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO), u skladu s pravilima o prenošenju osobnih podataka tijelima Unije koja se primjenjuju na Europol [članak 20.a];

               ·ojačati suradnju Europola s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) radi otkrivanja prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije, u skladu s pravilima o prenošenju osobnih podataka tijelima Unije koja se primjenjuju na Europol [članak 21. stavak 8.];

               ·omogućiti provedbu zajedničke operativne analize Europola i država članica u određenim istragama [članak 20. stavak 2.a];

               ·dodatno ojačati parlamentarni nadzor nad Europolom i njegovu odgovornost tako da se za Europol uvedu nove obveze izvješćivanja Zajedničkoj skupni za parlamentarni nadzor [članak 51.].

               Kako bi se dodatno ojačao okvir za zaštitu podataka koji se primjenjuje na Europol, ovom se zakonodavnom inicijativom:

               ·predlaže da se članak 3. o definicijama i poglavlje IX. Uredbe (EU) 2018/1725 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije počnu primjenjivati na Europol, dok se u pogledu administrativnih osobnih podataka na Europol primjenjuju druga poglavlja Uredbe 2018/1725 [članak 27.a],

               ·usklađuje tekst o obradi posebnih kategorija osobnih podataka (osjetljivi podaci) tako što se tim kategorijama dodaju biometrijski podaci [članak 30.],

               ·uvodi nova odredba o obradi osobnih podataka za istraživanja i inovacije kako bi se u obzir uzeli nova snažnija uloga Europola u tim područjima i njezin učinak na obradu osobnih podataka te kako bi se predvidjele dodatne zaštitne mjere [članak 33.a],

               ·uvodi nova odredba o vođenju evidencije kategorija aktivnosti obrade podataka kako bi se uzela u obzir sadašnja praksa [članak 39.a],

               ·detaljnije opisuju postupak imenovanja, položaj i zadaće Europolova službenika za zaštitu podataka kako bi se istaknula važnost te funkcije, u skladu s pristupom tijekom modernizacije pravne stečevine EU-a u području zaštite podataka, kojom je funkcija službenika za zaštitu podataka uvedena kao ključna sastavnica arhitekture EU-a za zaštitu podataka [članci od 41.a do 41.c].

               Ovom se zakonodavnom inicijativom ujedno predviđaju sljedeća pravna pojašnjenja i kodifikacija postojećih zadaća Europola:

               ·pomoći posebnim interventnim jedinicama država članica putem mreže ATLAS kao platforme za suradnju 38 posebnih interventnih jedinica država članica i pridruženih zemalja [članak 4. stavak 1. točka (h)],

               ·pomoći državama članicama koordinacijom odgovora tijela za izvršavanje zakonodavstva na kibernapade [članak 4. stavak 1. točka (m)],

               ·pomoći državama članicama u istragama visokorizičnih kriminalaca [članak 4. stavak 1. točka (q)],

               ·poduprijeti mehanizam evaluacije i praćenja stručnim znanjem, analizom, izvješćima i drugim relevantnim informacijama za provjeru primjene schengenske pravne stečevine, kako je uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013 [članak 4. stavak 1. točka (s)],

               ·olakšati i poduprijeti koordiniran, usklađen i multidisciplinaran odgovor više agencija na prijetnje od teških kaznenih djela u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela [članak 4. stavak 2.],

               ·pomoći Komisiji i državama članicama u provedbi djelotvornih procjena rizika tako da se na temelju informacija o pojavama i trendovima kriminaliteta kojima Europol raspolaže provedu analize procjena prijetnji [članak 4. stavak 3.],

               ·pojasniti da osoblje Europola može tijelima država članica za izvršavanje zakonodavstva pružati operativnu potporu na terenu u operacijama i istragama. [članak 4. stavak 5.],

               ·pojasniti da Europol može, u posebnim slučajevima u kojima smatra da bi se trebala pokrenuti kaznena istraga, od nadležnih tijela države članice zatražiti da pokrenu, vode ili koordiniraju istragu kaznenog djela koje utječe na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom Unije, a da pritom dotično kazneno djelo ne mora imati prekograničnu dimenziju [članak 6. stavak 1.],

               ·pomoći državama članicama u informiranju javnosti o pojedincima koji se na temelju nacionalnog prava traže u vezi s kaznenim djelom za koje je nadležan Europol, i to putem internetskih stranica Europola „Europe’s most wanted fugitives” (najtraženiji bjegunci u Europi) [članak 18. točka (f)],

               ·pojasniti da države članice mogu rezultate operativne i forenzičke analize Europola staviti na raspolaganje svojim relevantnim tijelima, među ostalim tužiteljima i kaznenim sudovima, tijekom cijelog životnog ciklusa kaznenih postupaka, u skladu s primjenjivim ograničenjima upotrebe i nacionalnim kaznenim procesnim pravom [članak 20. stavak 3.].

               ·pojasniti da članovi osoblja Europola mogu podnositi dokaze u kaznenim postupcima u državama članicama o informacijama za koje su saznali tijekom izvršavanja svojih dužnosti ili obavljanja aktivnosti [članak 20. stavak 5.].

               2020/0349 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) 2016/794 u pogledu suradnje Europola s privatnim stranama, obrade osobnih podataka koju provodi Europol radi potpore kaznenim istragama i uloge Europola u području istraživanja i inovacija

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 88.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Agencija Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) osnovana je Uredbom (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća
                  52
                radi potpore i jačanja djelovanja nadležnih tijela država članica i njihove zajedničke suradnje u sprečavanju i suzbijanju teških kaznenih djela koja utječu na dvije ili više država članica, terorizma i oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom Unije.

               (2)U promjenjivom sigurnosnom okruženju Europe javljaju se nove i sve složenije prijetnje sigurnosti. Kriminalci i teroristi iskorištavaju prednosti digitalne transformacije i novih tehnologija, među ostalim međupovezanost i brisanje granica između fizičkog i digitalnog svijeta. Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 stanje se pogoršava jer kriminalci brzo prepoznaju prilike za iskorištavanje krize i prilagođavaju svoj način rada ili osmišljavaju nove kriminalne aktivnosti. Terorizam je i dalje velika prijetnja slobodi i načinu života Unije i njezinih građana.

               (3)Te se prijetnje šire preko granica, obuhvaćaju i olakšavaju različita kaznena djela, a javljaju se u obliku zločinačkih organizacija koje se bave različitim vrstama, odnosno širokim rasponom kriminalnih aktivnosti. Budući da za suočavanje s tim transnacionalnim prijetnjama sigurnosti nije dovoljno djelovati samo na nacionalnoj razini, tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva sve se više koriste potporom i stručnim znanjem koje Europol stavlja na raspolaganje za suzbijanje teških kaznenih djela i terorizma. Otkako se Uredba (EU) 2016/794 počela primjenjivati, operativna važnost zadaća Europola znatno se promijenila. Zbog novih prijetnji mijenja se i vrsta potpore koju države članice trebaju i očekuju od Europola kako bi zaštitile svoje građane.

               (4)Budući da se Europa suočava sa sve većim prijetnjama od zločinačkih organizacija i terorističkih napada, djelotvoran odgovor tijela za izvršavanje zakonodavstva mora uključivati dostupnost dobro osposobljenih interoperabilnih posebnih interventnih jedinica koje su specijalizirane za nadzor kriznih situacija. Na području Unije, jedinice za izvršavanje zakonodavstva država članica surađuju na temelju Odluke Vijeća 2008/617/PUP
                  53
               . Europol bi trebao moći pomagati tim posebnim interventnim jedinicama, među ostalim tako da im osigurava operativnu, tehničku i financijsku potporu.

               (5)Posljednjih su godina kibernapadi velikih razmjera bili usmjereni na javne i privatne subjekte u različitim jurisdikcijama u Uniji i izvan nje, a utjecali su na različite sektore uključujući promet, zdravstvo i financijske usluge. U međusobno povezanom okruženju kiberkriminalitet i kibersigurnost ne mogu se promatrati odvojeno. Sprečavanje, istraga i kazneni progon takvih aktivnosti podupire se koordinacijom i suradnjom relevantnih dionika, među ostalim Agencije Europske unije za kibersigurnost („ENISA”), tijela nadležnih za sigurnost mrežnih i informacijskih sustava kako su definirana Direktivom (EU) 2016/1148
                  54
               , tijela za izvršavanje zakonodavstva i privatnih strana. Kako bi se na razini Unije i nacionalnoj razini osigurala djelotvorna suradnja svih relevantnih dionika u području kibernapada i prijetnji sigurnosti, Europol bi trebao surađivati s ENISA-om tako da s tom agencijom razmjenjuje informacije i pruža joj analitičku potporu.

               (6)Visokorizični kriminalci imaju vodeću ulogu u kriminalnim mrežama i velika su prijetnja unutarnjoj sigurnosti Unije. U borbi protiv visokorizičnih zločinačkih organizacija i njihovih vođa Europol bi trebao moći pomoći državama članicama da svoje istrage usmjere na utvrđivanje identiteta tih osoba, njihovih kriminalnih aktivnosti i pripadnika kriminalnih mreža.

               (7)Za prijetnje koje predstavljaju teška kaznena djela potreban je koordiniran, usklađen i multidisciplinaran odgovor više agencija. Europol bi trebao moći olakšati i poduprijeti takve sigurnosne inicijative država članica temeljene na obavještajnim podacima, kao što je Europska multidisciplinarna platforma za borbu protiv kaznenih djela, kako bi se utvrdile prijetnje od teških kaznenih djela i odredili prioriteti za njihovo rješavanje.. Europol bi trebao moći pružiti administrativnu, logističku, financijsku i operativnu potporu za takve aktivnosti tako što će pomoći pri utvrđivanju međusektorskih prioriteta i provedbi horizontalnih strateških ciljeva u borbi protiv teških kaznenih djela.

               (8)Schengenski informacijski sustav (SIS), uspostavljen u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima Uredbom (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća
                  55

                  56
               , ključan je alat za održavanje visoke razine sigurnosti u području slobode, sigurnosti i pravde. Europol, kao centar za razmjenu informacija u Uniji, od trećih zemalja i međunarodnih organizacija prima i čuva vrijedne informacije o osobama za koje se sumnja da su sudjelovale u kaznenim djelima u okviru Europolova mandata. Nakon savjetovanja s državama članicama Europol bi trebao moći unijeti podatke o tim osobama u SIS kako bi izravno i u stvarnom vremenu bili na raspolaganju krajnjim korisnicima SIS-a.

               (9)Europol ima važnu ulogu u potpori mehanizmu evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine kako je uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013. S obzirom na potrebu za jačanjem unutarnje sigurnosti Unije Europol bi svojim stručnim znanjem, analizom, izvješćima i drugim relevantnim informacijama trebao pridonijeti cijelom postupku evaluacije i praćenja, od programiranja do provjera na licu mjesta i daljnjeg praćenja. Europol bi trebao pomagati i u izradi i ažuriranju alatâ za evaluaciju i praćenje.

               (10)Procjene rizika jedan su od ključnih elemenata za predviđanje novih trendova i odgovor na nove prijetnje u području teških kaznenih djela i terorizma. Kako bi se Komisiji i državama članicama pomoglo pri provedbi djelotvornih procjena rizika, Europol bi na temelju dostupnih informacija o pojavama i trendovima kriminaliteta trebao osigurati analizu procjena prijetnji, ne dovodeći u pitanje odredbe prava EU-a o upravljanju rizicima u carinskim pitanjima.

               (11)Kako bi se ostvario puni potencijal financijskih sredstava EU-a za istraživanja u području sigurnosti i odgovorilo na potrebe tijela za izvršavanje zakonodavstva, Europol bi trebao pomagati Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja te izradi i provedbi okvirnih programa Unije za istraživanja i inovacije koji su relevantni za ciljeve Europola. Dok pomaže Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja, izradi i provedbi okvirnog programa Unije za istraživanja i inovacije, Europol u skladu s načelom sukoba interesa ne bi smio primati sredstva iz tog programa.

               (12)Unija i države članice mogu donijeti mjere ograničavanja koje se odnose na izravna strana ulaganja iz razloga zaštite sigurnosti ili javnog poretka. U tu je svrhu Uredbom (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća
                  57
                uspostavljen okvir za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji kojim se državama članicama i Komisiji osiguravaju sredstva za sveobuhvatno uklanjanje rizika za sigurnost ili javni poredak. U okviru procjene očekivanih posljedica za sigurnost ili javni poredak Europol bi trebao pomagati u provjeri posebnih slučajeva izravnih stranih ulaganja u Uniji koji se odnose na poduzeća koja stavljaju na raspolaganje tehnologije koje Europol ili države članice upotrebljavaju ili razvijaju za sprečavanje i istragu kaznenih djela.

               (13)Europol pruža stručno znanje za borbu protiv teških kaznenih djela i terorizma. Na zahtjev države članice osoblje Europola trebalo bi tijelima te države članice za izvršavanje zakonodavstva moći osigurati operativnu potporu na terenu u operacijama i istragama, posebno tako da olakšava prekograničnu razmjenu informacija te osigura forenzičku i tehničku potporu u operacijama i istragama, među ostalim u kontekstu zajedničkih istražnih timova. Na zahtjev države članice osoblje Europola trebalo bi imati pravo biti prisutno kad se u toj državi članici poduzimaju istražne mjere i u tome pomagati. Osoblje Europola ne bi trebalo imati ovlasti za izvršavanje istražnih mjera.

               (14)Jedan je od ciljeva Europola poduprijeti i ojačati djelovanje nadležnih tijela država članica i njihovu uzajamnu suradnju u sprečavanju i suzbijanju oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom Unije. Kako bi se ta potpora ojačala, Europol bi trebao moći zatražiti od nadležnih tijela države članice da pokrenu, vode ili koordiniraju istragu kaznenog djela koje utječe na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom Unije, čak i ako dotično kazneno djelo nije prekogranične prirode. Europol bi o takvim zahtjevima trebao obavijestiti Eurojust.

               (15)Objavljivanjem identiteta i određenih osobnih podataka osumnjičenih ili osuđenih pojedinaca koje se traži na temelju sudske odluke države članice povećavaju se šanse da se ti pojedinci pronađu i uhite. Kako bi se državama članicama pomoglo s tom zadaćom, Europol bi na svojim internetskim stranicama trebao moći objavljivati informacije o najtraženijim bjeguncima koje se traži u vezi s kaznenim djelima za koja je Europol nadležan te olakšati informiranje javnosti o tim pojedincima.

               (16)Kako bi se osiguralo da je obrada osobnih podataka koju provodi Europol ograničena na kategorije ispitanika čiji se podaci mogu obrađivati u skladu s ovom Uredbom, Europol bi trebao moći provjeriti odgovaraju li osobni podaci primljeni u kontekstu sprečavanja i suzbijanja kaznenih djela obuhvaćenih ciljevima Europola jednoj od tih kategorija ispitanika. U tu bi svrhu Europol trebao moći provesti preliminarnu analizu primljenih osobnih podataka isključivo kako bi utvrdio jesu li ti podaci obuhvaćeni tim kategorijama ispitanika. S tim bi ciljem Europol trebao moći filtrirati podatke tako da provjeri postoji li podudarnost s podacima kojima već raspolaže. Takva bi se preliminarna analiza trebala provesti prije Europolove obrade podataka radi unakrsne provjere, strateške analize, operativne analize ili razmjene informacija. Ako preliminarna analiza pokaže da osobni podaci nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika čiji se podaci mogu obrađivati na temelju ove Uredbe, Europol bi trebao izbrisati te podatke.

               (17)Podaci prikupljeni u kaznenim istragama sve su opsežniji i postali su složeniji. Države članice dostavljaju Europolu velike i složene skupove podataka te od njega zahtijevaju da provede operativnu analizu kako bi se otkrile veze s drugim kaznenim djelima i kriminalcima u drugim državama članicama i izvan Unije. Takve prekogranične veze države članice ne mogu otkriti u okviru svoje analize podataka. Europol bi trebao moći pomoći državama članicama u kaznenim istragama obradom velikih i složenih skupova podataka kako bi se otkrile takve prekogranične veze, pod uvjetom da su ispunjeni strogi zahtjevi utvrđeni u ovoj Uredbi. Ako je to nužno za djelotvornu potporu određenoj kaznenoj istrazi u državi članici, Europol bi trebao moći obrađivati skupove podataka koje su nacionalna tijela prikupila u kontekstu te kaznene istrage u skladu s postupovnim zahtjevima i zaštitnim mjerama primjenjivima na temelju njihova nacionalnog kaznenog prava te naknadno dostavila Europolu. Ako država članica Europolu stavi na raspolaganje istražni spis predmeta u okviru svojeg zahtjeva za potporu u određenoj kaznenoj istrazi, Europol bi trebao moći obrađivati sve podatke u okviru tog spisa sve dok pomaže u toj kaznenoj istrazi. Europol bi trebao moći obrađivati osobne podatke koji su potrebni za potporu određenoj kaznenoj istrazi u državi članici ako ti podaci potječu iz treće zemlje, pod uvjetom da se na tu treću zemlju primjenjuje odluka Komisije kojom se utvrđuje da ta zemlja osigurava prikladnu razinu zaštite podataka („odluka o prikladnosti”) ili, ako ne postoji odluka o prikladnosti, međunarodni sporazum koji je Unija sklopila u skladu s člankom 218. UFEU-a ili sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena osobnih podataka, sklopljen između Europola i te treće zemlje prije stupanja na snagu Uredbe (EU) 2016/794, te pod uvjetom da je ta treća zemlja prikupila podatke u kontekstu kaznene istrage u skladu s postupovnim zahtjevima i zaštitnim mjerama primjenjivima na temelju nacionalnog kaznenog prava.

               (18)Kako bi se osiguralo da je svaka obrada podataka nužna i razmjerna, kad podnose istražni spis predmeta Europolu, države članice trebale bi osigurati usklađenost s nacionalnim pravom i pravom Unije. Europol bi trebao provjeriti je li radi potpore određenoj kaznenoj istrazi nužno i razmjerno obrađivati osobne podatke koji možda nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika čiji se podaci općenito mogu obrađivati u skladu s Prilogom II. Uredbi (EU) 2016/794. Europol bi tu procjenu trebao evidentirati. Takve bi podatke trebao pohranjivati tako da ih funkcionalno odvaja od drugih podataka i trebao bi ih obrađivati samo ako je to nužno za potporu određenoj kaznenoj istrazi, na primjer u slučaju novog obavještajnog podatka.

               (19)Da bi država članica u okviru sudskih postupaka nakon kaznene istrage mogla upotrebljavati Europolova analitička izvješća, Europol bi na zahtjev te države članice trebao moći pohraniti povezani istražni spis predmeta kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka. Europol bi takve podatke trebao pohranjivati odvojeno i samo dok je u toj državi članici u tijeku sudski postupak povezan s tom kaznenom istragom. Potrebno je nadležnim pravosudnim tijelima osigurati pristup tim podacima i osigurati prava na obranu, posebno pravo osumnjičenika ili optuženika ili njihovih odvjetnika na pristup konkretnom spisu predmeta.

               (20)Tijela dotičnih država članica za izvršavanje zakonodavstva trebaju blisko surađivati na predmetima koji uključuju prekogranična teška kaznena djela ili terorizam. Europol stavlja na raspolaganje alate za potporu takvoj suradnji u istragama, posebno razmjenom informacija. Kako bi se takva suradnja u određenim istragama dodatno pojačala zajedničkom operativnom analizom, države članice trebale bi moći omogućiti drugim državama članicama izravan pristup informacijama koje su dostavile Europolu, ne dovodeći u pitanje ograničenja koja su uvele za pristup tim informacijama. Svaka obrada osobnih podataka koju provode države članice u okviru zajedničke operativne analize trebala bi se odvijati u skladu s pravilima i zaštitnim mjerama utvrđenima u ovoj Uredbi.

               (21)Europol pruža operativnu potporu kaznenim istragama nadležnih tijela država članica, posebno tako što provodi operativnu i forenzičku analizu. Države članice trebale bi moći rezultate tih aktivnosti staviti na raspolaganje drugim svojim relevantnim tijelima, među ostalim tužiteljima i kaznenim sudovima, tijekom cijelog trajanja kaznenih postupaka. U tu bi svrhu članovima osoblja Europola trebalo omogućiti da u kaznenim postupcima podnose dokaze za koje su saznali tijekom obavljanja svojih dužnosti ili aktivnosti, ne dovodeći u pitanje primjenjiva ograničenja upotrebe i nacionalno kazneno procesno pravo.

               (22)Europol i Ured europskog javnog tužitelja („EPPO”), osnovan Uredbom Vijeća (EU) 2017/1939
                  58
               , trebali bi uspostaviti mehanizme nužne za optimizaciju svoje operativne suradnje, uzimajući u obzir svoje zadaće i mandate. Europol bi trebao blisko surađivati s EPPO-om i na njegov zahtjev aktivno podupirati istrage i kaznene progone koje provodi EPPO, među ostalim tako da osigura analitičku potporu i razmjenjuje relevantne informacije, te bi s tim tijelom trebao surađivati od trenutka kad se EPPO-u prijavi sumnja na kazneno djelo do trenutka kad EPPO odluči hoće li pokrenuti kazneni progon ili riješiti predmet na drugi način. Europol bi EPPO-u trebao bez nepotrebne odgode prijaviti svaku kriminalnu radnju u vezi s kojom bi EPPO mogao izvršavati svoju nadležnost. Kako bi se pojačala operativna suradnja Europola i EPPO-a, Europol bi EPPO-u trebao, u skladu sa zaštitnim mjerama i jamstvima za zaštitu podataka predviđenima ovom Uredbom, omogućiti pristup na temelju sustava „ima/nema pogotka” podacima kojima Europol raspolaže. Pravila o prenošenju informacija tijelima Unije utvrđena u ovoj Uredbi trebala bi se primjenjivati na suradnju Europola s EPPO-om. Europol bi trebao moći pomagati i u kaznenim istragama koje provodi EPPO tako da analizira velike i složene skupove podataka.

               (23)Europol bi trebao blisko surađivati s Europskim uredom za borbu protiv prijevara (OLAF) radi otkrivanja prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje utječu na financijske interese Unije. U tu bi svrhu Europol OLAF-u trebao bez odgode prenijeti sve informacije u vezi s kojima bi OLAF mogao izvršavati svoju nadležnost. Pravila o prenošenju informacija tijelima Unije utvrđena u ovoj Uredbi trebala bi se primjenjivati na suradnju Europola s OLAF-om.

               (24)Teška kaznena djela i terorizam često imaju poveznice izvan područja Unije. Europol može razmjenjivati osobne podatke s trećim zemljama te istodobno jamčiti zaštitu privatnosti i temeljnih prava i sloboda ispitanika. Kako bi se pojačala suradnja s trećim zemljama u sprečavanju i suzbijanju kaznenih djela u okviru ciljeva Europola, izvršnom direktoru Europola trebalo bi u posebnim situacijama i za svaki pojedini slučaj omogućiti da odobri kategorije prijenosa osobnih podataka trećim zemljama ako je takva skupina prijenosa povezanih s određenom situacijom nužna i u skladu sa svim zahtjevima ove Uredbe.

               (25)Kako bi se poduprla suradnja država članica s privatnim stranama koje pružaju prekogranične usluge, ako te privatne stane raspolažu informacijama koje su relevantne za sprečavanje i suzbijanje kriminaliteta, Europol bi trebao moći primati i u posebnim okolnostima razmjenjivati osobne podatke s privatnim stranama.

               (26)Kriminalci se sve više koriste prekograničnim uslugama privatnih strana kako bi međusobno komunicirali i provodili nezakonite aktivnosti. Počinitelji seksualnih kaznenih djela zlostavljaju djecu i na internetskim platformama u cijelom svijetu dijele slike i videozapise. Teroristi zloupotrebljavaju prekogranične usluge pružatelja internetskih usluga kako bi novačili volontere, planirali i koordinirali napade te širili svoju propagandu. Digitalizacija naših društava kiberkriminalcima olakšava da se koriste phishingom i socijalnim inženjeringom za druge vrste kiberkaznenih djela kao što su prijevare na internetu, napadi ucjenjivačkim programima ili prijevare povezane s plaćanjem. Zbog toga što se kriminalci sve više koriste internetskim uslugama, privatne strane raspolažu sve većim količinama osobnih podataka koji mogu biti relevantni za kaznene istrage.

               (27)Budući da internet ne poznaje granice, te se usluge često mogu pružati bilo gdje u svijetu. To znači da žrtve, počinitelji, digitalna infrastruktura u okviru koje se pohranjuju ti osobni podaci i pružatelji takvih usluga mogu biti obuhvaćeni različitim nacionalnim jurisdikcijama unutar i izvan Unije.  Stoga skupovi podataka kojima raspolažu privatne strane, a sadržavaju podatke povezane s više jurisdikcija i podatke koje nije jednostavno pripisati određenoj jurisdikciji, mogu biti relevantni za tijela za izvršavanje zakonodavstva. Nacionalnim tijelima teško je upotrebom nacionalnih rješenja djelotvorno analizirati takve skupove podataka povezane s više jurisdikcija ili skupove podataka koji se ne mogu pripisati određenoj jurisdikciji. Privatne strane mogu odlučiti zakonito i dobrovoljno podijeliti te podatke s tijelima za izvršavanje zakonodavstva, ali trenutačno nemaju na raspolaganju jedinstvenu kontaktnu točku s kojom takve skupove podataka mogu dijeliti na razini Unije. Privatne strane usto se suočavaju s poteškoćama kad primaju višestruke zahtjeve od tijela za izvršavanje zakonodavstva različitih zemalja.

               (28)Kako bi se osiguralo da privatne strane na razini Unije imaju na raspolaganju kontaktnu točku za zakonitu razmjenu skupova podataka povezanih s više jurisdikcija ili skupova podataka koji se zasad ne mogu jednostavno pripisati jednoj ili više određenih jurisdikcija, Europol bi osobne podatke trebao moći primati izravno od privatnih strana.

               (29)Da bi države članice mogle brzo dobiti relevantne informacije koje su potrebne za pokretanje istraga radi sprečavanja i suzbijanja teških kaznenih djela i terorizma, Europol bi trebao moći obrađivati i analizirati takve skupove podataka kako bi se utvrdile relevantne države članice i kako bi se dotičnim nacionalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva proslijedile informacije i analiza koje su nužne za istragu tih kaznenih djela u okviru njihove jurisdikcije.

               (30)Kako bi mogao brzo utvrditi sva relevantna nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva, Europol bi sve privatne strane trebao moći obavijestiti u slučaju da na temelju informacija koje je od njih primio ne može utvrditi dotična tijela za izvršavanje zakonodavstva. To bi privatnim stranama koje su podijelile informacije s Europolom omogućilo da odluče je li u njihovu interesu da s Europolom razmjenjuju dodatne informacije i mogu li to činiti zakonito. U tu svrhu Europol može obavijestiti privatne strane da nedostaju informacije ako je to izričito nužno za utvrđivanje relevantnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Na takve bi se prijenose trebale primjenjivati posebne zaštitne mjere, posebno u slučajevima kad dotična privatna strana nema poslovni nastan u Uniji ili u trećoj zemlji s kojom je Europol sklopio sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena osobnih podataka ili s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum u skladu s člankom 218. UFEU-a kojim su propisane odgovarajuće zaštitne mjere ili koja je predmet Komisijine odluke o prikladnosti kojom je utvrđeno da dotična treća zemlja osigurava odgovarajuću razinu zaštite podataka.

               (31)Države članice, treće zemlje, međunarodne organizacije, među ostalim Međunarodna organizacija kriminalističke policije (Interpol), ili privatne strane mogu s Europolom dijeliti skupove podataka povezane s više jurisdikcija ili skupove podataka koji se ne mogu pripisati jednoj ili više određenih jurisdikcija ako ti skupovi podataka sadržavaju poveznice na osobne podatke kojima raspolažu privatne strane. Ako je od takvih privatnih strana potrebno prikupiti dodatne informacije kako bi se utvrdile sve relevantne dotične države članice, Europol bi trebao moći zatražiti od država članica, preko njihovih nacionalnih jedinica, da od privatnih strana koje imaju poslovni nastan ili pravnog zastupnika na njihovu državnom području zatraže da podijele osobne podatke s Europolom u skladu s primjenjivim zakonima tih država članica. U mnogim slučajevima te države članice možda neće moći utvrditi nikakvu drugu vezu sa svojom jurisdikcijom osim toga što privatna strana koja raspolaže relevantnim podacima ima poslovni nastan na području pod njihovom jurisdikcijom. Neovisno o njihovoj jurisdikciji nad konkretnom kriminalnom aktivnošću koja je predmet zahtjeva, države članice stoga bi trebale osigurati da njihova nadležna nacionalna tijela mogu prikupljati osobne podatke od privatnih strana kako bi Europolu dostavile informacije koje su mu potrebne za ostvarenje ciljeva, uz potpunu usklađenost s postupovnim jamstvima na temelju nacionalnog prava.

               (32)Kako bi se osiguralo da Europol ne čuva podatke dulje nego što je potrebno za utvrđivanje dotičnih država članica, trebali bi se primjenjivati rokovi za pohranu osobnih podataka u okviru Europola. Nakon što Europol iscrpi sva sredstva koja su mu na raspolaganju za utvrđivanje svih dotičnih država članica i ne može razumno očekivati da će utvrditi daljnje dotične države članice, za njihovo utvrđivanje pohrana tih osobnih podataka više nije nužna i razmjerna. Europol bi u roku od četiri mjeseca nakon posljednjeg prijenosa trebao izbrisati osobne podatke, osim ako dotična nacionalna jedinica, kontaktna točka ili tijelo u tom razdoblju ponovno dostavi Europolu osobne podatke kao svoje podatke. Ako su ponovno dostavljeni osobni podaci dio većeg skupa osobnih podataka, Europol bi te osobne podatke trebao čuvati ako i u mjeri u kojoj ih je ponovno dostavila dotična nacionalna jedinica, kontaktna točka ili tijelo.

               (33)Suradnja s Europolom ne bi smjela dovesti do udvostručenja ni ometanja aktivnosti financijsko-obavještajnih jedinica („FOJ-evi”) i trebala bi se odnositi samo na informacije koje FOJ-evima još nisu dostavljene u skladu s Direktivom (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća
                  59
               . Europol bi trebao nastaviti surađivati s FOJ-evima, posebno preko nacionalnih jedinica.

               (34)Europol bi nacionalnim tijelima za izvršavanje zakonodavstva trebao moći pružati potrebnu potporu za komunikaciju s privatnim stranama, posebno tako da stavi na raspolaganje nužnu infrastrukturu za takvu komunikaciju, primjerice kad nacionalna tijela prijavljuju terorističke sadržaje na internetu pružateljima internetskih usluga ili razmjenjuju informacije s privatnim stranama u kontekstu kibernapada. Kad se države članice koriste infrastrukturom Europola za razmjenu osobnih podataka o kaznenim djelima koja nisu obuhvaćena ciljevima Europola, Europol ne bi trebao imati pristup tim podacima.

               (35)U jeku terorističkih napada na internetskim platformama šire se teroristički sadržaji u kojima se prikazuje nanošenje štete životu ili tjelesnom integritetu ili poziva na nanošenje takve štete. Kako bi se osiguralo da države članice mogu djelotvorno spriječiti širenje takvog sadržaja u kontekstu kriznih situacija koje nastaju zbog aktualnih ili nedavnih stvarnih događaja, Europol bi trebao moći razmjenjivati osobne podatke s privatnim stranama, uključujući identifikacijske kontrolne brojeve (engl. hashes), IP adrese ili URL-ove povezane s takvim sadržajima, koji su potrebni kako bi se državama članicama pomoglo da spriječe širenje takvih sadržaja, posebno ako je cilj ili posljedica takvih sadržaja ozbiljno zastrašivanje stanovništva te ako se predviđa moguće eksponencijalno umnožavanje i naglo širenje tih sadržaja preko različitih pružatelja internetskih usluga.

               (36)Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća
                  60

                  61
               utvrđuju se pravila o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, no ta se uredba dosad nije primjenjivala na Europol. Kako bi se zajamčila ujednačena i dosljedna zaštita fizičkih osoba u pogledu obrade osobnih podataka, Uredba (EU) 2018/1725 trebala bi se početi primjenjivati na Europol u skladu s člankom 2. stavkom 2. te uredbe i trebala bi se dopuniti posebnim odredbama o posebnim postupcima obrade koje bi Europol trebao provoditi kako bi ispunio svoje zadaće.

               (37)S obzirom na prijetnje sigurnosti Unije koje nastaju zbog toga što se kriminalci koriste novim tehnologijama, od tijela za izvršavanje zakonodavstva zahtijeva se da ojačaju svoje tehnološke kapacitete. U tu bi svrhu Europol trebao podupirati države članice u korištenju novim tehnologijama za sprečavanje i suzbijanje kaznenih djela u okviru ciljeva Europola. Kako bi se istražili novi pristupi i osmislila zajednička tehnološka rješenja za države članice u području sprečavanja i suzbijanja kaznenih djela u okviru ciljeva Europola, Europol bi trebao moći provoditi istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s pitanjima obuhvaćenima ovom Uredbom, među ostalim s obradom osobnih podataka kad je potrebna i uz potpuno poštovanje temeljnih prava. Odredbe o novim alatama koje će razvijati Europol ne bi trebale biti pravna osnova za njihovo uvođenje na razini Unije ili nacionalnoj razini.

               (38)Europol bi trebao imati ključnu ulogu u pružanju pomoći državama članicama pri izradi novih tehnoloških rješenja koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, od čega bi koristi imala nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva u cijeloj Uniji. Europol bi trebao imati ključnu ulogu u promicanju etične, pouzdane i antropocentrične umjetne inteligencije u skladu sa strogim zaštitnim mjerama u pogledu sigurnosti, zaštite i temeljnih prava.

               (39)Prije pokretanja svojih istraživačkih i inovacijskih projekata koji uključuju obradu osobnih podataka Europol bi o tome trebao obavijestiti Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Europol bi za svaki projekt prije obrade trebao provesti procjenu učinka predviđenih postupaka obrade na zaštitu osobnih podataka i sva ostala temeljna prava, što uključuje učinak svih eventualnih pristranosti u rezultatima. To bi trebalo uključivati procjenu primjerenosti osobnih podataka koji će se obraditi za konkretnu svrhu tog projekta. Takvom bi se procjenom olakšala nadzorna uloga Europskog nadzornika za zaštitu podataka, među ostalim izvršavanje njegovih korektivnih ovlasti u skladu s ovom Uredbom, što bi moglo dovesti i do zabrane obrade. Razvojem novih alata na razini Europola ne bi se smjela dovesti u pitanje pravna osnova, uključujući razloge za obradu dotičnih osobnih podataka, koja bi naknadno bila potrebna za uvođenje tih alata na razini Unije ili na nacionalnoj razini.

               (40)Budući da se Europolu stavljaju na raspolaganje dodatni alati i kapaciteti, nužno je ojačati demokratski nadzor i odgovornost Europola. Zajednički parlamentarni nadzor važan je element političkog praćenja aktivnosti Europola. Kako bi se omogućilo djelotvorno političko praćenje načina na koji Europol primjenjuje dodatne alate i kapacitete, Europol bi Zajedničkoj skupini za parlamentarni nadzor trebao dostavljati godišnje informacije o primjeni tih alata i kapaciteta te o njihovim rezultatima.

               (41)Europolovim uslugama osigurava se dodana vrijednost za države članice i treće zemlje. To uključuje države članice koje ne sudjeluju u provedbi mjera u skladu s trećim dijelom glavom V. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Države članice i treće zemlje mogu pridonijeti proračunu Europola na temelju zasebnih sporazuma. Europol bi stoga trebao moći primati doprinose država članica i trećih zemalja na temelju financijskih sporazuma u okviru svojih ciljeva i zadaća.

               (42)Budući da cilj ove Uredbe, odnosno potporu i jačanje djelovanja službi za izvršavanje zakonodavstva država članica i njihove uzajamne suradnje u sprečavanju i suzbijanju teških kaznenih djela koja utječu na dvije ili više država članica, terorizma i oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom Unije, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog prekogranične prirode teških kaznenih djela i terorizma te potrebe za koordiniranim odgovorom na povezane prijetnje sigurnosti taj cilj lakše može ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (43)[U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Irska je obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.] ILI [U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.]

               (44)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (45)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 41. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća te je on dao mišljenje [...].

               (46)Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i postupa se u skladu s načelima posebno priznatima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, osobito pravom na zaštitu osobnih podataka i pravom na privatnost koja su zaštićena člancima 8. i 7. Povelje te člankom 16. UFEU-a. S obzirom na važnost obrade osobnih podataka za rad tijela za izvršavanje zakonodavstva općenito, a posebno za potporu koju pruža Europol, ova Uredba uključuje djelotvorne zaštitne mjere za osiguravanje potpunog poštovanja temeljnih prava kako su sadržana u Povelji o temeljnim pravima. Svaka obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe ograničena je na ono što je izričito nužno i razmjerno te podliježe jasnim uvjetima, strogim zahtjevima i učinkovitom nadzoru Europskog nadzornika za zaštitu podataka.

               (47)Uredbu (EU) 2016/794 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EU) 2016/794 mijenja se kako slijedi:

               1.
                     članak 2. mijenja se kako slijedi:

               (a) točke od (h) do (k) i točke (m), (n) i (o) brišu se;

               (b) točka (p) zamjenjuje se sljedećim:

               „(p)
                     „administrativni osobni podaci” znači svi osobni podaci koje obrađuje Europol, osim operativnih podataka;”;

               (c) dodaje se sljedeća točka (q):

               „(q)
                     „istražni spis predmeta” znači skup podataka ili više skupova podataka koje je država članica, EPPO ili treća zemlja prikupila u kontekstu kriminalističke istrage koja je u tijeku, u skladu s postupovnim zahtjevima i zaštitnim mjerama na temelju primjenjivog nacionalnog kaznenog prava, te dostavila Europolu radi potpore toj kriminalističkoj istrazi.”;

               2.
                     članak 4. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 1. mijenja se kako slijedi:

               i. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

               „(h)
                     potporu prekograničnim aktivnostima razmjene informacija, operacijama i istragama država članica, kao i zajedničkim istražnim timovima i posebnim interventnim jedinicama, među ostalim, pružanjem operativne, tehničke i financijske potpore;”;

               ii. točka (j) zamjenjuje se sljedećim:

               „(j)
                     suradnju s tijelima Unije osnovanima na temelju glave V. UFEU-a te s OLAF-om i ENISA-om, posebno razmjenom informacija i analitičkom potporom u područjima u njihovoj nadležnosti;”;

               iii. točka (m) zamjenjuje se sljedećim:

               „(m)
                     potporu djelovanjima država članica u sprečavanju i suzbijanju oblika kriminaliteta navedenih u Prilogu I. koji se promiču ili čine putem interneta ili internet olakšava njihovo počinjenje, uključujući, u suradnji s državama članicama, koordinaciju odgovora tijela za izvršavanje zakonodavstva na kibernapade, uklanjanje terorističkih sadržaja s interneta te utvrđivanje i prijavu internetskih sadržaja kojima se takvi oblici kriminaliteta promiču, čine ili je njihovo činjenje olakšano dotičnim pružateljima internetskih usluga kako bi oni dobrovoljno razmotrili kompatibilnost utvrđenog i prijavljenog internetskog sadržaja s vlastitim uvjetima;”;

               iv. dodaju se sljedeće točke od (q) do (u):

               „(q)
                     potporu državama članicama pri utvrđivanju osoba čije sudjelovanje u kaznenim djelima u nadležnosti Europola, kako su navedena u Prilogu I., znači velik rizik za sigurnost, te olakšavanje zajedničkih koordiniranih i prioritetnih istraga;

               (r)
                     unos podataka u Schengenski informacijski sustav u skladu s Uredbom (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća*, nakon savjetovanja s državama članicama u skladu s člankom 7. ove Uredbe i na temelju odobrenja izvršnog direktora Europola, o sumnji na umiješanost državljanina treće zemlje u kazneno djelo za koje je Europol nadležan i za koje je doznao na temelju informacija dobivenih od trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u smislu članka 17. stavka 1. točke (b);

               (s)
                     potporu provedbi mehanizma evaluacije i praćenja na temelju Uredbe (EU) br. 1053/2013 u okviru ciljeva Europola kako su utvrđeni u članku 3.;

               (t)
                     proaktivno praćenje i doprinos istraživačkim i inovacijskim aktivnostima relevantnima za ostvarenje ciljeva iz članka 3., potporu s time povezanim aktivnostima država članica te provedbu svojih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti povezanih s pitanjima obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući razvoj, učenje, ispitivanje i potvrdu algoritama za razvoj alata;

               (u)
                     potporu djelovanjima država članica u sprečavanju širenja internetskih sadržaja povezanih s terorizmom ili nasilnim ekstremizmom u kriznim situacijama, koji su nastali zbog aktualnog ili nedavnog stvarnog događaja, u kojima se prikazuje nanošenje štete životu ili tjelesnom integritetu ili poziva na nanošenje neposredne štete životu ili tjelesnom integritetu i čiji je cilj ili posljedica ozbiljno zastrašivanje stanovništva, te u slučajevima kad se predviđa moguće eksponencijalno umnožavanje i naglo širenje tih sadržaja preko različitih pružatelja internetskih usluga.

               _____________

               *  Uredba (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.).”;

               (b) u stavku 2. druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Europol pomaže i pri operativnoj provedbi tih prioriteta, posebno u okviru Europske multidisciplinarne platforme za borbu protiv kaznenih djela, među ostalim tako što olakšava operativne i strateške aktivnosti koje vode države članice i pruža im administrativnu, logističku, financijsku i operativnu potporu.”;

               (c) u stavku 3. dodaje se sljedeća rečenica:

               „Europol osigurava i analizu procjena prijetnji, čime Komisiji i državama članicama pomaže u provedbi procjena rizika.”;

               (d) umeću se sljedeći stavci 4.a i 4.b:

               „4.a
                     Europol pomaže Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja, izradi i provedbi okvirnih programa Unije za istraživačke i inovacijske aktivnosti koje su relevantne za ostvarenje ciljeva iz članka 3. Kad Europol pomaže Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja, izradi i provedbi okvirnog programa Unije, ta agencija ne prima sredstva iz tog programa.

                4.b
                     Europol pomaže u provjeri posebnih slučajeva izravnih stranih ulaganja u Uniji na temelju Uredbe (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća* koji se odnose na poduzeća koja stavljaju na raspolaganje tehnologije koje Europol ili države članice upotrebljavaju ili razvijaju za sprečavanje i istragu kaznenih djela obuhvaćenih člankom 3. i očekivanih posljedica za sigurnost.

               ____________

               *  Uredba (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (SL L 79I, 21.3.2019., str. 1.).”;

               (e) u stavku 5. dodaje se sljedeća rečenica:

               „Osoblje Europola može nadležnim tijelima država članica, na njihov zahtjev i u skladu s njihovim nacionalnim pravom, pomagati u poduzimanju istražnih mjera.”;

               3.
                     u članku 6. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1.
                     U posebnim slučajevima, ako smatra da bi trebalo pokrenuti kriminalističku istragu o kaznenom djelu koje je u okviru njegovih ciljeva, Europol preko nacionalnih jedinica od nadležnih tijela dotične države članice ili dotičnih država članica traži da pokrenu, vode ili koordiniraju takvu kriminalističku istragu.”;

                4.
                     u članku 7. stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

               „8.
                     Države članice osiguravaju da je njihovim financijsko-obavještajnim jedinicama uspostavljenima na temelju Direktive (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća* dopušteno surađivati s Europolom u skladu s člankom 12. Direktive (EU) 2019/1153 Europskog parlamenta i Vijeća**, konkretno preko njihovih nacionalnih jedinica u pogledu financijskih informacija i analiza, u okviru njihova mandata i nadležnosti.

               __________________

               *  Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

               **  Direktiva (EU) 2019/1153 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o utvrđivanju pravila kojima se olakšava uporaba financijskih i drugih informacija u svrhu sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona određenih kaznenih djela i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2000/642/PUP (SL L 186, 11.7.2019., str. 122.).”;

               5.
                     članak 18. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 2. mijenja se kako slijedi:

               i. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

               „(d)
                     olakšavanja razmjene informacija među državama članicama, Europolom, ostalim tijelima Unije, trećim zemljama, međunarodnim organizacijama i privatnim stranama;”;

               ii. dodaju se sljedeće točke (e) i (f):

               „(e)
                     istraživanja i inovacija povezanih s pitanjima koja su obuhvaćena ovom Uredbom za potrebe razvoja, osposobljavanja, ispitivanja i potvrde algoritama za razvoj alata;

                (f)
                     potpore državama članicama u informiranju javnosti o osumnjičenim ili osuđenim pojedincima koje se traži na temelju nacionalne sudske odluke o kaznenom djelu za koje je Europol nadležan i olakšavanja informiranja javnosti o tim pojedincima.”;

                  (b) umeće se sljedeći stavak 3.a:

               „3.a
                     Obrada osobnih podataka u svrhu istraživanja i inovacija iz stavka 2. točke (e) provodi se u okviru Europolovih istraživačkih i inovacijskih projekata s jasno definiranim ciljevima, trajanjem i opsegom dotične obrade osobnih podataka, na koje se primjenjuju dodatne posebne zaštitne mjere iz članka 33.a.”;

               (c) stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5.
                     Ne dovodeći u pitanje članak 8. stavak 4. i članak 18.a, kategorije osobnih podataka i kategorije ispitanika čiji se podaci mogu prikupljati i obrađivati za svaku svrhu iz stavka 2. navedene su u Prilogu II.”;

               (d) umeće se sljedeći stavak 5.a:

               „5.a
                     Prije obrade podataka u skladu sa stavkom 2. ovog članka Europol može privremeno obrađivati osobne podatke primljene u skladu s člankom 17. stavcima 1. i 2. kako bi utvrdio jesu li ti podaci u skladu sa zahtjevima iz stavka 5. ovog članka, među ostalim tako da te podatke usporedi sa svim podacima koje Europol već obrađuje u skladu sa stavkom 5.

               Upravni odbor na prijedlog izvršnog direktora i nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka dodatno utvrđuje uvjete obrade takvih podataka.

               Ako je to nužno za potrebe ovog članka, Europol može obrađivati osobne podatke u skladu s tim stavkom isključivo u razdoblju od najviše godinu dana ili, u opravdanim slučajevima, duljem razdoblju uz prethodno odobrenje Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Ako rezultat obrade pokazuje da osobni podaci nisu u skladu sa zahtjevima iz stavka 5. ovog članka, Europol briše te podatke i o tome obavješćuje pružatelja podataka.”;

               6.
                     umeće se sljedeći članak 18.a:

               „Članak 18.a

               Obrada informacija radi potpore kriminalističkoj istrazi

               1.
                     Kad je to nužno radi potpore određenoj kriminalističkoj istrazi, Europol može obrađivati osobne podatke koji nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika navedenima u Prilogu II. ako:

               (a) država članica ili EPPO dostavlja Europolu istražni spis predmeta u skladu s člankom 17. stavkom 1. točkom (a) za potrebe operativne analize kako bi se poduprla određena kriminalistička istraga u okviru mandata Europola u skladu s člankom 18. stavkom 2. točkom (c); i

               (b) Europol procjenjuje da se operativna analiza istražnog spisa predmeta ne može provesti bez obrade osobnih podataka koji nisu u skladu sa zahtjevima iz članka 18. stavka 5. O toj se procjeni vodi evidencija.

               2.
                     Europol može obrađivati osobne podatke iz istražnog spisa predmeta sve dok pomaže u određenoj kriminalističkoj istrazi koja je u tijeku, a za koju je država članica ili EPPO dostavio istražni spis predmeta u skladu sa stavkom 1., i isključivo radi potpore toj kriminalističkoj istrazi.

               Upravni odbor na prijedlog izvršnog direktora i nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka dodatno utvrđuje uvjete obrade takvih podataka.

               Ne dovodeći u pitanje obradu osobnih podataka u skladu s člankom 18. stavkom 5.a, osobni podaci koji nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika navedenima u Prilogu II. moraju biti funkcionalno odvojeni od drugih podataka i može im se pristupiti samo ako je to potrebno radi potpore određenoj kriminalističkoj istrazi za koju su dostavljeni.

               3.
                     Na zahtjev države članice ili EPPO-a koji je Europolu dostavio istražni spis predmeta u skladu sa stavkom 1., Europol može taj istražni spis predmeta i rezultat njegove operativne analize čuvati dulje od razdoblja pohrane utvrđenog u stavku 2. isključivo kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka te samo dok je u dotičnoj državi članici u tijeku sudski postupak povezan s tom kriminalističkom istragom.

               Ta država članica može od Europola zahtijevati i da istražni spis predmeta i rezultat njegove operativne analize čuva dulje od razdoblja pohrane utvrđenog u stavku 2. kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka, i to samo onoliko dugo dok je u drugoj državi članici u tijeku sudski postupak na temelju povezane kriminalističke istrage.

               Upravni odbor na prijedlog izvršnog direktora i nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka dodatno utvrđuje uvjete obrade takvih podataka. Takvi osobni podaci moraju biti funkcionalno odvojeni od drugih podataka i može im se pristupiti samo ako je to potrebno kako bi se osigurale istinitost, pouzdanost i sljedivost postupka prikupljanja kriminalističkih obavještajnih podataka.

               4.
                     Stavci od 1. do 3. primjenjuju se i u slučaju kad Europol primi osobne podatke od treće zemlje s kojom je sklopljen sporazum na temelju članka 23. Odluke 2009/371/PUP u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (c) ove Uredbe ili na temelju članka 218. UFEU-a u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (b) ove Uredbe ili od zemlje koja je predmet odluke o prikladnosti iz članka 25. stavka 1. točke (a) ove Uredbe, a takva treća zemlja Europolu dostavi istražni spis predmeta za potrebe operativne analize koja služi kao potpora toj određenoj kriminalističkoj istrazi u državi članici ili u državama članicama kojima Europol pomaže. Ako treća zemlja Europolu dostavi istražni spis predmeta, o tome se obavješćuje Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Europol provjerava da količina osobnih podataka nije očito nerazmjerna u odnosu na određenu istragu u državi članici koju Europol podupire i da nema objektivnih elemenata koji upućuju na to da je treća zemlja pri pribavljanju spisa predmeta očito povrijedila temeljna prava. Ako Europol ili Europski nadzornik za zaštitu podataka zaključi da postoje preliminarne naznake da su takvi podaci nerazmjerni ili da pri njihovu prikupljanju došlo do povrede temeljnih prava, Europol ih ne obrađuje. Podacima koji se obrađuju u skladu s ovim stavkom Europol može pristupiti samo ako je to potrebno radi potpore određenoj kriminalističkoj istrazi u jednoj ili više država članica. Ti se podaci razmjenjuju samo unutar Unije.”;

               7.
                     članak 20. mijenja se kako slijedi:

               (a) umeće se sljedeći stavak 2.a:

               „2.a
                     U okviru provedbe posebnih projekata operativne analize iz članka 18. stavka 3. države članice mogu odrediti informacije koje Europol treba staviti izravno na raspolaganje odabranim drugim državama članicama radi jačanja suradnje u određenim istragama, ne dovodeći u pitanje ograničenja iz članka 19. stavka 2.”;

               (b) u stavku 3. uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „3.
                     U skladu s nacionalnim pravom države članice pristupaju informacijama iz stavaka 1., 2. i 2.a te ih dalje obrađuju samo u svrhu sprečavanja i suzbijanja sljedećih vrsta kaznenih djela te za s njima povezane sudske postupke:”;

               (c) dodaje se sljedeći stavak 5.:

               „5.
                     Kad nacionalno pravo omogućuje članovima osoblja Europola da podnose dokaze za koje su saznali tijekom izvršavanja svojih dužnosti ili obavljanja aktivnosti, takve dokaze u kaznenim postupcima u državama članicama mogu podnositi isključivo članovi osoblja Europola koje je za to ovlastio izvršni direktor.”;

               8.
                     Umeće se sljedeći članak 20.a:

               „Članak 20.a

               Odnosi s Uredom europskog javnog tužitelja

               1.
                     Europol uspostavlja i održava blizak odnos s Uredom europskog javnog tužitelja (EPPO). U okviru tog odnosa Europol i EPPO djeluju u okviru svojih mandata i nadležnosti. U tu se svrhu sklapa radni sporazum kojim se utvrđuju načini njihove suradnje.

               2.
                     Europol aktivno podupire istrage i kaznene progone koje provodi EPPO i s njim surađuje, posebno tako što razmjenjuje informacije i pruža analitičku potporu.

               3.
                     Europol poduzima sve odgovarajuće mjere kako bi EPPO-u omogućio neizravan pristup informacijama koje su dostavljene za potrebe članka 18. stavka 2. točaka (a), (b) i (c) na temelju sustava „ima/nema pogotka”. Članak 21. primjenjuje se mutatis mutandis, osim njegova stavka 2.

               4.
                     Europol EPPO-u bez nepotrebne odgode prijavljuje svaku kriminalnu radnju u vezi s kojom bi EPPO mogao izvršavati svoju nadležnost.”;

               9.
                     U članku 21. dodaje se sljedeći stavak 8.:

               „8.
                     Ako tijekom aktivnosti obrade informacija povezanih s pojedinačnom istragom ili posebnim projektom Europol utvrdi informacije relevantne za moguću nezakonitu aktivnost koja utječe na financijski interes Unije, Europol na svoju inicijativu bez nepotrebne odgode dostavlja te informacije OLAF-u.”;

                10.
                     Članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 24.

               Prenošenje operativnih osobnih podataka institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije

               1. U skladu sa svim daljnjim ograničenjima na temelju ove Uredbe, posebno na temelju članka 19. stavaka 2. i 3. i ne dovodeći u pitanje članak 67., Europol prenosi operativne osobne podatke drugoj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji Unije samo ako su ti podaci potrebni za zakonito obavljanje zadaća te druge institucije, tijela, ureda ili agencije Unije.

               2. Ako se operativni osobni podaci prenose na zahtjev druge institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, i voditelj obrade i primatelj odgovorni su za zakonitost tog prijenosa.

               Europol provjerava nadležnost druge institucije, tijela, ureda ili agencije Unije. Ako se pojave dvojbe u pogledu te potrebe za prenošenjem osobnih podataka, Europol od primatelja traži dodatne informacije.

               Institucija, tijelo, ured ili agencija Unije primatelj osigurava da se potreba za prenošenjem operativnih osobnih podataka može naknadno provjeriti.

               3. Institucija, tijelo, ured ili agencija Unije primatelj obrađuje operativne osobne podatke samo u svrhe u koje su preneseni.”;

                11.
                     članak 25. mijenja se kako slijedi:

               (a) u stavku 5. uvodna se rečenica zamjenjuje sljedećim:

               „Odstupajući od stavka 1., izvršni direktor može odobriti prijenos ili kategorije prijenosa osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama za svaki pojedini slučaj ako je prijenos (ili povezani prijenosi):”;

                  (b) stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

               „Ako se prijenos temelji na stavku 5., takav se prijenos dokumentira, a dokumentacija se na zahtjev stavlja na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka. Ta dokumentacija uključuje evidenciju datuma i vremena prijenosa i informacije o nadležnom tijelu primatelju, obrazloženju prijenosa i prenesenim operativnim osobnim podacima.”;

               12.
                     članak 26. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Europol može primati osobne podatke izravno od privatnih strana i obrađivati ih u skladu s člankom 18. kako bi utvrdio sve dotične nacionalne jedinice iz stavka 1. točke (a). Europol osobne podatke i sve relevantne rezultate obrade tih podataka koji su potrebni za utvrđivanje jurisdikcije odmah prosljeđuje dotičnim nacionalnim jedinicama. Europol može osobne podatke i relevantne rezultate obrade tih podataka koji su potrebni za utvrđivanje jurisdikcije u skladu s člankom 25. proslijediti dotičnim kontaktnim točkama i tijelima iz stavka 1. točaka (b) i (c). Nakon što utvrdi sve relevantne osobne podatke i proslijedi ih svim odgovarajućim nacionalnim jedinicama ili kad nije moguće utvrditi dodatne dotične nacionalne jedinice, Europol te podatke briše, osim ako u roku od četiri mjeseca nakon prijenosa dotična nacionalna jedinica, kontaktna točka ili tijelo Europolu ponovno dostavi osobne podatke u skladu s člankom 19. stavkom 1.”;

               (b) stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Ako primi osobne podatke od privatne strane u trećoj zemlji, Europol te podatke može proslijediti samo dotičnoj državi članici ili trećoj zemlji s kojom je sklopljen sporazum na temelju članka 23. Odluke 2009/371/PUP ili na temelju članka 218. UFEU-a ili koja je predmet odluke o prikladnosti iz članka 25. stavka 1. točke (a) ove Uredbe. Ako su ispunjeni uvjeti iz članka 25. stavaka 5. i 6., Europol može prenijeti rezultate svoje analize i provjere takvih podataka s dotičnom trećom zemljom.”;

               (c) stavci 5. i 6. zamjenjuju se sljedećim:

               „5.   Europol može slati ili prenositi osobne podatke privatnim stranama ovisno o pojedinom slučaju, ako je to izričito nužno, te u skladu sa svim mogućim ograničenjima utvrđenima u članku 19. stavku 2. ili 3. i ne dovodeći u pitanje članak 67., u sljedećim slučajevima:

               (a) slanje ili prijenos bez sumnje je u interesu ispitanika, a ispitanik je dao privolu; ili

               (b) slanje ili prijenos izričito su nužni u interesu sprečavanja predstojećeg počinjenja kaznenog djela, među ostalim terorizma, za koje je nadležan Europol; ili

               (c) slanje ili prijenos javno dostupnih osobnih podataka izričito su nužni za obavljanje zadaće iz članka 4. stavka 1. točke (m) te su ispunjeni su sljedeći uvjeti:

               i.
                     slanje ili prijenos odnosi se na pojedinačan i poseban slučaj;

               ii.
                     temeljna prava i slobode dotičnih ispitanika nemaju prednost pred javnim interesom zbog kojeg su slanje ili prijenos u dotičnom slučaju nužni; ili

               (d) slanje ili prijenos osobnih podataka izričito su nužni kako bi Europol dotičnu privatnu stranu obavijestio o tome da na temelju primljenih informacija ne može utvrditi dotične nacionalne jedinice, te su ispunjeni sljedeći uvjeti:

                        i.

                        slanje ili prijenos izvršava se nakon što se osobni podaci prime izravno od privatne strane u skladu sa stavkom 2. ovog članka;

                        ii.

                        informacije koje nedostaju, na koje Europol može upućivati u tim obavijestima, jasno su povezane s informacijama koje je ta privatna prethodno podijelila;

                        iii.

                        informacije koje nedostaju, na koje Europol može upućivati u tim obavijestima, strogo su ograničene na ono što je nužno kako bi Europol utvrdio dotične nacionalne jedinice.

                6.   S obzirom na stavak 5. točke (a), (b) i (d) ovog članka, ako dotična privatna strana nema poslovni nastan u Uniji ili u zemlji s kojom je Europol sklopio sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena osobnih podataka, s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum u skladu s člankom 218. UFEU-a ili koja je predmet odluke o prikladnosti iz članka 25. stavka 1. točke (a) ove Uredbe, izvršni direktor odobrava prijenos samo ako je taj prijenos:

               (a) potreban za zaštitu životno važnih interesa ispitanika ili druge osobe; ili

               (b) potreban za zaštitu legitimnih interesa ispitanika; ili

               (c) ključan za sprećavanje neposredne i ozbiljne prijetnje javnoj sigurnosti države članice ili treće zemlje; ili

               (d) potreban u pojedinačnim slučajevima radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili kaznenog progona kaznenih djela za koja je nadležan Europol; ili

               (e) potreban u pojedinačnim slučajevima radi uspostave, izvršenja ili obrane zakonskog prava u pogledu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili kaznenog progona određenog kaznenog djela za koje je nadležan Europol.

               Osobni podaci ne prenose se ako izvršni direktor utvrdi da temeljna prava i slobode dotičnog ispitanika imaju prednost pred javnim interesom u kontekstu prijenosa iz točaka (d) i (e).

               Prijenosi ne smiju biti sustavni, masovni ni strukturni.”;

                (d) umeću se sljedeći stavci 6.a i 6.b:

               „6.a   Europol može zatražiti od država članica, preko njihovih nacionalnih jedinica, da od privatnih strana koje imaju poslovni nastan ili pravnog zastupnika na njihovu državnom području prikupe osobne podatke, u skladu sa svojim primjenjivim zakonima, kako bi ih podijelile s Europolom, pod uvjetom da su zatraženi osobni podaci strogo ograničeni na ono što je nužno kako bi Europol utvrdio dotične nacionalne jedinice.

               Neovisno o svojoj jurisdikciji u pogledu određenih kaznenih djela za koja Europol pokušava utvrditi dotične nacionalne jedinice, države članice osiguravaju da njihova nadležna nacionalna tijela mogu u skladu s nacionalnim pravom zakonito obrađivati takve zahtjeve kako bi Europolu dostavile informacije koje su mu potrebne za ostvarenje ciljeva.

                6.b   Europolova infrastruktura može se upotrebljavati za razmjene informacija između nadležnih tijela država članica i privatnih strana u skladu s nacionalnim pravom dotičnih država članica. U slučajevima kad se države članice koriste tom infrastrukturom za razmjenu osobnih podataka o kaznenim djelima koja nisu u okviru ciljeva Europola, Europol nema pristup tim podacima.”;

               (e) stavci 9. i 10. brišu se;

               13. umeće se sljedeći članak 26.a:

               „Članak 26.a

               Razmjena osobnih podataka s privatnim stranama u kriznim situacijama

               1.   Europol može primati osobne podatke izravno od privatnih strana i obrađivati ih u skladu s člankom 18. kako bi se spriječilo širenje internetskih sadržaja povezanih s terorizmom ili nasilnim ekstremizmom u kriznim situacijama kako su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točki (u).

               2.   Ako primi osobne podatke od privatne strane u trećoj zemlji, Europol te podatke može proslijediti samo dotičnoj državi članici ili trećoj zemlji s kojom je sklopljen sporazum na temelju članka 23. Odluke 2009/371/PUP ili na temelju članka 218. UFEU-a ili koja je predmet odluke o prikladnosti iz članka 25. stavka 1. točke (a) ove Uredbe. Ako su ispunjeni uvjeti iz članka 25. stavaka 5. i 6., Europol može prenijeti rezultate svoje analize i provjere takvih podataka s dotičnom trećom zemljom.

               3.   Europol može slati ili prenositi osobne podatke privatnim stranama, ovisno o pojedinom slučaju, u skladu sa svim mogućim ograničenjima utvrđenima u članku 19. stavku 2. ili 3. i ne dovodeći u pitanje članak 67. ako su slanje ili prijenos takvih podataka izričito nužni kako bi se spriječilo širenje internetskih sadržaja povezanih s terorizmom ili nasilnim ekstremizmom kako su utvrđeni u članku 4. stavku 1. točki (u), a nijedno temeljno pravo ni sloboda dotičnih ispitanika nemaju prednost pred javnim interesom zbog kojeg su slanje ili prijenos u dotičnom slučaju potrebni.

                4.   Ako dotična privatna strana nema poslovni nastan u Uniji ili u zemlji s kojom je Europol sklopio sporazum o suradnji kojim se omogućuje razmjena osobnih podataka, s kojom je Unija sklopila međunarodni sporazum u skladu s člankom 218. UFEU-a ili koja je predmet odluke o prikladnosti iz članka 25. stavka 1. točke (a) ove Uredbe, taj prijenos odobrava izvršni direktor.

               5.  Europol može zatražiti od država članica, preko njihovih nacionalnih jedinica, da od privatnih strana koje imaju poslovni nastan ili pravnog zastupnika na njihovu državnom području prikupe osobne podatke, u skladu sa svojim primjenjivim zakonima, kako bi ih podijelile s Europolom, pod uvjetom da su zatraženi osobni podaci strogo ograničeni na ono što je nužno kako bi Europol spriječio širenje internetskih sadržaja povezanih s terorizmom ili nasilnim ekstremizmom kako su utvrđeni članku 4. stavku 1. točki (u). Neovisno o njihovoj jurisdikciji u pogledu širenja sadržaja u vezi s kojim Europol zahtijeva osobne podatke, države članice osiguravaju da njihova nadležna nacionalna tijela mogu u skladu sa nacionalnim pravom zakonito obrađivati takve zahtjeve kako bi se Europolu dostavile informacije koje su mu potrebne za ostvarenje ciljeva.

               6.   Europol osigurava da se o svim prijenosima osobnih podataka i razlozima tih prijenosa vodi detaljna evidencija u skladu s ovom Uredbom i da se ona na zahtjev dostavlja Europskom nadzorniku za zaštitu podataka u skladu s člankom 40.

               7.   Ako osobni podaci koji su primljeni ili se trebaju prenijeti utječu na interese države članice, Europol odmah obavješćuje nacionalnu jedinicu dotične države članice.”;

               14.
                     umeće se sljedeći članak 27.a:

                „Članak 27.a

               Obrada osobnih podataka koju provodi Europol

               1. Ova Uredba, članak 3. i poglavlje IX. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća* primjenjuju se na obradu operativnih osobnih podataka koju provodi Europol.

               Uredba (EU) 2018/1725, osim njezina poglavlja IX., primjenjuje se na obradu administrativnih osobnih podataka koju provodi Europol.

               2. Upućivanja na ‚mjerodavna pravila o zaštiti podataka’ u ovoj Uredbi tumače se kao upućivanja na odredbe o zaštiti podataka utvrđene u ovoj Uredbi i Uredbi (EU) 2018/1725.

               3. Upućivanja na ‚osobne podatke’ u ovoj Uredbi tumače se kao upućivanja na ‚operativne osobne podatke’, osim ako nije drukčije navedeno.

               4. Europol u svojem poslovniku utvrđuje rokove za pohranu administrativnih osobnih podataka.

               ____________

               * Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).”;

               15.
                     članak 28. briše se;

               16.
                     članak 30. mijenja se kako slijedi:

               (a) u stavku 2. prva se rečenica zamjenjuje sljedećim:

               „2. Obrada osobnih podataka automatiziranim ili drugim načinima kojima se otkriva rasno ili etničko podrijetlo, politički stavovi, vjerska ili filozofska uvjerenja ili članstvo u sindikatu te obrada genetskih i biometrijskih podataka za potrebe jedinstvene identifikacije fizičkih osoba ili podataka o zdravlju ili spolnom životu ili seksualnoj orijentaciji pojedinca dopuštena je samo ako je to izričito nužno i razmjerno za sprečavanje ili suzbijanje kaznenih djela u okviru ciljeva Europola i ako se tim podacima dopunjuju drugi osobni podaci koje obrađuje Europol.”;

                (b) u stavku 3. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Samo Europol ima izravan pristup osobnim podacima iz stavaka 1. i 2., osim u slučajevima navedenima u članku 20. stavku 2.a.”;

               (c) stavak 4. briše se;

               (d) stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5. Osobni podaci iz stavaka 1. i 2. ne šalju se državama članicama, tijelima Unije niti se prenose trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama ako takvo slanje ili prijenos nisu izričito nužni i razmjerni u pojedinačnim slučajevima koji se odnose na kaznena djela u okviru ciljeva Europola i u skladu s poglavljem V.”;

               17.
                     Članak 32. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 32.

               Sigurnost obrade

               Europol i države članice uspostavljaju mehanizme kako bi se osiguralo da se sigurnosne mjere iz članka 91. Uredbe (EU) 2018/1725 uzimaju u obzir i izvan granica informacijskog sustava.”;

               18.
                     članak 33. briše se;

               19.
                     umeće se sljedeći članak 33.a:

               „Članak 33.a

               Obrada osobnih podataka za istraživanja i inovacije

               1.

                     Na obradu podataka u okviru Europolovih istraživačkih i inovacijskih projekata iz članka 18. stavka 2. točke (e) primjenjuju se sljedeće dodatne zaštitne mjere:

               (a)svaki projekt podliježe prethodnom odobrenju izvršnog direktora na temelju opisa predviđene aktivnosti obrade u okviru kojeg se utvrđuje potreba za obradom osobnih podataka, na primjer kako bi se istražila i ispitala inovativna rješenja te osigurala točnost rezultata projekta, opisa osobnih podataka koji će se obraditi, opisa razdoblja zadržavanja i uvjeta za pristup osobnim podacima, procjene učinka na zaštitu podataka i rizika za sva prava i slobode ispitanika, uključujući učinak svih eventualnih pristranosti u rezultatima,, te mjera predviđenih za suočavanje s tim rizicima;

               (b)(b) prije pokretanja projekta obavješćuju se upravni odbor i Europski nadzornik za zaštitu podataka; (c) svi osobni podaci koji se trebaju obraditi u kontekstu projekta privremeno se kopiraju u zasebno, odvojeno i zaštićeno okruženje za obradu podataka u okviru Europola isključivo za potrebe provedbe tog projekta, a tim podacima ima pristup samo ovlašteno osoblje Europola;

               (c)(d) svi osobni podaci koji se obrađuju u kontekstu projekta ne smiju se slati niti prenositi niti im druge stranke smiju pristupati na drugi način;

               (d)(e) svaka obrada osobnih podataka u kontekstu projekta ne smije dovesti do mjera ni odluka koje utječu na ispitanike;

               (e)(f) svi osobni podaci obrađeni u kontekstu projekta brišu se nakon završetka projekta ili završetka razdoblja zadržavanja osobnih podataka u skladu s člankom 31.;

               (f)(g) zapisi o obradi osobnih podataka u kontekstu projekta čuvaju se tijekom trajanja projekta i godinu dana nakon njegova završetka, isključivo u svrhu i samo onoliko dugo koliko je potrebno radi provjere točnosti rezultata obrade podataka.

               3.
                     Europol čuva potpun i detaljan opis postupka i razloga za učenje, ispitivanje i potvrdu algoritama kako bi se osigurala transparentnost i provjerila točnost rezultata.”;

               20. članak 34. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. U slučaju kršenja osobnih podataka Europol o tom kršenju bez nepotrebne odgode obavješćuje nadležna tijela dotičnih država članica, u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 7. stavku 5., i pružatelja dotičnih podataka, osim ako nije vijerojatno da će to kršenje osobnih podataka ugroziti prava i slobode fizičkih osoba.”;

               (b) stavak 3. briše se;

               21.
                     članak 35. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavci 1. i 2. brišu se;

               (b) u stavku 3. prva se rečenica zamjenjuje sljedećim:

               „Ne dovodeći u pitanje članak 93. Uredbe (EU) 2018/1725, ako nema podatke za kontakt dotičnog ispitanika, Europol zahtijeva od pružatelja podataka da o kršenju osobnih podataka obavijesti dotičnog ispitanika te da izvijesti Europol o donesenoj odluci.”;

               (b)(c) stavci 4. i 5. brišu se.;

               22. članak 36. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavci 1. i 2. brišu se;

               (b) stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Svaki ispitanik koji želi ostvariti pravo iz članka 80. Uredbe (EU) 2018/1725 na pristup osobnim podacima koji se na njega odnose može za to bez snošenja prevelikih troškova podnijeti zahtjev tijelu imenovanom u tu svrhu u državi članici po vlastitom izboru ili Europolu. Ako se zahtjev podnese tijelu države članice, to tijelo bez odgode upućuje zahtjev Europolu, a u svakom slučaju u roku od mjesec dana od primitka.”;

               (c) stavci 6. i 7. brišu se;

               23. članak 37. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Svaki ispitanik koji želi ostvariti pravo iz članka 82. Uredbe (EU) 2018/1725 na ispravak ili brisanje osobnih podataka ili ograničavanje obrade osobnih podataka koji se na njega odnose može za to podnijeti zahtjev preko tijela imenovanog u tu svrhu u državi članici po vlastitom izboru ili Europolu. Ako se zahtjev podnese tijelu države članice, to tijelo bez odgode upućuje zahtjev Europolu, a u svakom slučaju u roku od mjesec dana od primitka.”;

               (b) stavak 2. briše se;

               (c) u stavku 3. prva se rečenica zamjenjuje sljedećim:

               „Ne dovodeći u pitanje članak 82. stavak 3. Uredbe (EU) 2018/1725, Europol umjesto brisanja ograničava osobne podatke iz stavka 2. tog članka ako se na temelju opravdanih razloga smatra da bi brisanje moglo utjecati na legitimne interese ispitanika.”;

               (d) stavci 8. i 9. brišu se.;

               24. umeće se sljedeći članak 37.a:

               „Članak 37.a

               Pravo na ograničavanje obrade

               Ako je obrada osobnih podataka ograničena u skladu s člankom 82. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/1725, takvi se osobni podaci obrađuju samo radi zaštite prava ispitanika ili druge fizičke ili pravne osobe ili u svrhe utvrđene u članku 82. stavku 3. te uredbe.”;

               25.
                     članak 38. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4. Eurojust je odgovoran za usklađenost s Uredbom (EU) 2018/1725 s obzirom na administrativne osobne podatke i za usklađenost s ovom Uredbom te člankom 3. i poglavljem IX. Uredbe (EU) 2018/1725 s obzirom na operativne osobne podatke.”;

               (b) u stavku 7. treća rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Sigurnost tih razmjena osigurava se u skladu s člankom 91. Uredbe (EU) 2018/1725.”;

               26. članak 39. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Ne dovodeći u pitanje članak 90. Uredbe (EU) 2018/1725, o svakoj novoj vrsti postupaka obrade koji se trebaju provesti obavlja se prethodno savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka ako uključuju obradu posebnih kategorija podataka iz članka 30. stavka 2. ove Uredbe.”;

               (b) stavci 2. i 3. brišu se;

               27. umeće se sljedeći članak 39.a:

               „Članak 39.a

               Evidencija kategorija aktivnosti obrade

               1. Europol vodi evidenciju svih kategorija aktivnosti obrade za koje je odgovoran. Ta evidencija sadržava sljedeće informacije:

               (a) podatke za kontakt Europola te ime i podatke za kontakt njegova službenika za zaštitu podataka;

               (b) svrhe obrade;

               (c) opis kategorija ispitanika i kategorija operativnih osobnih podataka;

               (d) kategorije primatelja kojima su operativni osobni podaci otkriveni ili će biti otkriveni, uključujući primatelje u trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama;

               (e) ako je primjenjivo, prijenose operativnih osobnih podataka trećoj zemlji, međunarodnoj organizaciji ili privatnoj strani, uključujući navođenje te treće zemlje, međunarodne organizacije ili privatne strane;

               (f) ako je moguće, predviđene rokove za brisanje različitih kategorija podataka;

               (g) ako je moguće, opći opis tehničkih i organizacijskih sigurnosnih mjera iz članka 91. Uredbe (EU) 2018/1725.

               2. Evidencija iz stavka 1. vodi se u pisanom obliku, među ostalim u elektroničkom obliku.

               3. Europol na zahtjev stavlja evidenciju iz stavka 1. na raspolaganje Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.”;

               28.
                     članak 40. mijenja se kako slijedi:

               (a) naslov se zamjenjuje sljedećim:

               „Evidentiranje”

               (b) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. U skladu s člankom 88. Uredbe (EU) 2018/1725 Europol vodi evidenciju o svojim postupcima obrade. Zapisi u evidenciji ne mogu se mijenjati.”;

               (c) u stavku 2. prva se rečenica zamjenjuje sljedećim:

               „Ne dovodeći u pitanje članak 88. Uredbe (EU) 2018/1725, zapisi izrađeni u skladu sa stavkom 1., ako su potrebni za određenu istragu o usklađenosti s pravilima o zaštiti podataka, dostavljaju se dotičnoj nacionalnoj jedinici.”;

               29.
                     Članak 41. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 41.

               Imenovanje službenika za zaštitu podataka

               1.
                     Upravni odbor imenuje službenika za zaštitu podataka koji je član osoblja posebno imenovan za tu svrhu. Taj službenik pri izvršavanju svojih dužnosti djeluje neovisno i ne smije primati nikakve upute.

               2.
                     Službenik za zaštitu podataka odabire se na temelju osobnih i stručnih kvalifikacija, a posebno stručnog znanja o zaštiti podataka i praksi te sposobnosti izvršavanja zadaća u skladu s ovom Uredbom.

               3. Odabir službenika za zaštitu podataka ne smije dovesti do sukoba interesa između njegovih dužnosti kao službenika za zaštitu podataka i svih drugih njegovih službenih dužnosti, posebno u pogledu primjene ove Uredbe.

               4.
                     Službenik za zaštitu podataka imenuje se na razdoblje od četiri godine i može biti ponovno imenovan. Službenika za zaštitu podataka dužnosti može razriješiti upravni odbor samo uz suglasnost Europskog nadzornika za zaštitu podataka ako službenik za zaštitu podataka više ne ispunjava uvjete potrebne za izvršavanje svojih dužnosti.

               5.
                     Službenika za zaštitu podataka nakon njegova imenovanja upravni odbor registrira pri Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

               6. Europol objavljuje podatke za kontakt službenika za zaštitu podataka i dostavlja ih Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.”;

               30. umeću se sljedeći članci 41.a i 41.b:

               „Članak 41.a

               Radno mjesto službenika za zaštitu podataka

               1.  Europol osigurava da je službenik za zaštitu podataka primjereno i pravodobno uključen u sva pitanja povezana sa zaštitom osobnih podataka.

               2. Europol podupire službenika za zaštitu podataka u obavljanju zadaća iz članka 41.b tako što mu osigurava sredstva i osoblje potrebno za izvršavanje tih zadaća, omogućuje pristup osobnim podacima i postupcima obrade i održava njegovo stručno znanje. Povezano osoblje može se dopuniti pomoćnim službenikom za zaštitu podataka u području operativne i administrativne obrade osobnih podataka.

               3.  Europol osigurava da službenik za zaštitu podataka ne prima nikakve upute o izvršavanju tih zadaća. Službenik za zaštitu podataka izravno odgovara upravnom odboru. Izvršni odbor ne smije razriješiti dužnosti niti kazniti službenika za zaštitu podataka zato što je obavljao svoje zadaće.

               4. Ispitanici se mogu obratiti službeniku za zaštitu podataka sa svim pitanjima povezanima s obradom svojih osobnih podataka i ostvarivanjem svojih prava na temelju ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725. Nitko ne smije pretrpjeti štetu zbog predmeta na koji je skrenuta pozornost službeniku za zaštitu podataka u kojem je navodno došlo do kršenja ove Uredbe ili Uredbe (EU) 2018/1725.

               5. Upravni odbor donosi daljnja provedbena pravila o službeniku za zaštitu podataka. Ta provedbena pravila posebno se odnose na postupak odabira za radno mjesto službenika za zaštitu podataka, njegovo razrješenje, zadaće, dužnosti i ovlasti te zaštitne mjere za neovisnost službenika za zaštitu podataka.

               6. Na službenika za zaštitu podataka i njegovo osoblje primjenjuje se obveza povjerljivosti u skladu s člankom 67. stavkom 1.

               Članak 41.b

               Zadaće službenika za zaštitu podataka

               1.
                     Službenik za zaštitu podataka konkretno ima sljedeće zadaće u pogledu obrade osobnih podataka:

               (a)
                     na neovisan način osigurava usklađenost Europola s odredbama o zaštiti podataka iz ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 te s relevantnim odredbama o zaštiti podataka iz poslovnika Europola; to uključuje praćenje usklađenosti s ovom Uredbom, Uredbom (EU) 2018/1725, drugim odredbama Unije ili nacionalnim odredbama o zaštiti podataka i politikama Europola povezanima sa zaštitom osobnih podataka, među ostalim s dodjelom odgovornosti, informiranjem i osposobljavanjem osoblja koje sudjeluje u postupcima obrade i povezanim revizijama;

               (b) informira i savjetuje Europol i osoblje koje obrađuje osobne podatke o njihovim obvezama u skladu s ovom Uredbom, Uredbom (EU) 2018/1725 i drugim odredbama Unije ili nacionalnim odredbama o zaštiti podataka;

               (c) na zahtjev daje savjete o procjeni učinka na zaštitu podataka i prati njezinu provedbu u skladu s člankom 89. Uredbe (EU) 2018/1725;

               (d) vodi registar o povredama osobnih podataka i na zahtjev daje savjete o potrebi za izvješćivanjem ili obavješćivanjem o kršenju osobnih podataka u skladu s člancima 92. i 93. Uredbe (EU) 2018/1725;

               (e) osigurava da se evidencija o prijenosu i primitku osobnih podataka vodi u skladu s ovom Uredbom;

               (f) osigurava da se ispitanike na njihov zahtjev obavješćuje o njihovim pravima u skladu s ovom Uredbom i Uredbom (EU) 2018/1725;

               (g) surađuje s osobljem Europola odgovornim za postupke, osposobljavanje i savjetovanje o obradi podataka;

               (h) surađuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka;

               (i) surađuje s nacionalnim nadležnim tijelima, posebno s imenovanim službenicima za zaštitu podataka nadležnih tijela država članica i nacionalnim nadzornim tijelima u pogledu pitanja zaštite podataka u području izvršavanja zakonodavstva;

               (j) djeluje kao kontaktna točka Europskog nadzornika za zaštitu podataka za pitanja povezana s obradom, što uključuje prethodno savjetovanje u skladu s člancima 39. i 90. Uredbe (EU) 2018/1725, te prema potrebi za savjetovanje o svim ostalim pitanjima;

               (k) priprema godišnje izvješće i dostavlja ga upravnom odboru i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.

               2.
                     Službenik za zaštitu podataka obavlja funkcije povezane s administrativnim osobnim podacima propisane Uredbom (EU) 2018/1725.

               3.
                     Pri obavljanju svojih zadaća službenik za zaštitu podataka i članovi osoblja Europola koji pomažu službeniku za zaštitu podataka u obavljanju njegovih dužnosti imaju pristup svim podacima koje obrađuje Europol i svim Europolovim prostorijama.

               4.
                     Ako službenik za zaštitu podataka smatra da postoji neusklađenost s odredbama ove Uredbe, Uredbe (EU) 2018/1725 u pogledu obrade administrativnih osobnih podataka ili s odredbama ove Uredbe ili članka 3. i poglavlja IX. Uredbe (EU) 2018/1725 u pogledu obrade operativnih osobnih podataka, o tome obavješćuje izvršnog direktora i od njega zahtijeva da u određenom roku riješi tu neusklađenost.

               Ako izvršni direktor ne riješi tu neusklađenost obrade podataka u određenom roku, službenik za zaštitu podataka obavješćuje upravni odbor. Upravni odbor odgovara u određenom roku dogovorenom sa službenikom za zaštitu podataka. Ako upravni odbor ne riješi neusklađenost u tom roku, službenik za zaštitu podataka upućuje predmet Europskom nadzorniku za zaštitu podataka.”;

               31.
                     u članku 42. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

               „1. Za potrebe izvršavanja svoje nadzorne funkcije nacionalno nadzorno tijelo ima pristup, u prostorijama nacionalne jedinice ili časnika za vezu, podacima koje je njegova država članica dostavila Europolu u skladu s odgovarajućim nacionalnim postupcima i zapisima iz članka 40.

                2.   Nacionalna nadzorna tijela imaju pristup uredima i dokumentima svojih časnika za vezu u Europolu.”;

               32.
                     članak 43. mijenja se kako slijedi:

               (a) u stavku 1. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Europski nadzornik za zaštitu podataka odgovoran je za praćenje i osiguravanje primjene odredbi ove Uredbe i Uredbe (EU) 2018/1725 koje se odnose na zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba u pogledu obrade osobnih podataka koju provodi Europol te za savjetovanje Europola i ispitanika o svim pitanjima povezanima s obradom osobnih podataka.”;

               (b) stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5. Europski nadzornik za zaštitu podataka sastavlja godišnje izvješće o svojim nadzornim aktivnostima koje se odnose na Europol. To je izvješće dio godišnjeg izvješća Europskog nadzornika za zaštitu podataka iz članka 60. Uredbe (EU) 2018/1725. Nacionalna nadzorna tijela pozivaju se da iznesu primjedbe o tom izvješću prije nego što ono postane dio godišnjeg izvješća. Europski nadzornik za zaštitu podataka u najvećoj mogućoj mjeri uzima u obzir primjedbe nacionalnih nadzornih tijela te u svakom slučaju upućuje na njih u godišnjem izvješću.

               To izvješće uključuje statističke podatke o pritužbama, upitima i istragama te o prijenosima osobnih podataka trećim zemljama i međunarodnim organizacijama, slučajevima prethodnog savjetovanja i upotrebi ovlasti iz stavka 3.”;

               33.
                     u članku 44. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2.
                     U slučajevima iz stavka 1. osigurava se koordinirani nadzor u skladu s člankom 62. Uredbe (EU) 2018/1725. Europski nadzornik za zaštitu podataka pri izvršavanju svojih dužnosti iz članka 43. stavka 2. primjenjuje stručno znanje i iskustvo nacionalnih nadzornih tijela. Pri provedbi zajedničkih inspekcija s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka članovi i osoblje nacionalnih nadzornih tijela, vodeći računa o načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, imaju ovlasti istovjetne ovlastima utvrđenima u članku 43. stavku 4. i na njih se primjenjuje obveza istovjetna obvezi utvrđenoj u članku 43. stavku 6.”;

               34.
                     članci 45. i 46. brišu se;

               35.
                     članak 47. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1.   Svaki ispitanik ima pravo uložiti pritužbu Europskom nadzorniku za zaštitu podataka ako smatra da Europolova obrada osobnih podataka koji se na njega odnose nije u skladu s ovom Uredbom ili Uredbom (EU) 2018/1725.”; [potrebno je zamijeniti cijeli stavak] [„1. ili Uredbom (EU) 2018/1725”].;

               (b) u stavku 2. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Ako se pritužba odnosi na odluku iz članka 36., 37. ili 37.a ove Uredbe ili članka 80., 81. ili 82. Uredbe (EU) 2018/1725, Europski nadzornik za zaštitu podataka savjetuje se s nacionalnim nadzornim tijelima države članice koja je dostavila te podatke ili države članice na koju se to izravno odnosi.”;

               (c) dodaje se sljedeći stavak 5.:

               „5. Europski nadzornik za zaštitu podataka obavješćuje ispitanika o napretku i ishodu pritužbe te o mogućnosti upotrebe pravosudnog sredstva na temelju članka 48.”;

               36.
                     članak 50. mijenja se kako slijedi:

               (a) naslov se zamjenjuje sljedećim:

               „Pravo na nadoknadu”;

               (b) stavak 1. briše se;

               (c) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2.   Svaki spor između Europola i država članica o krajnjoj odgovornosti za nadoknadu dodijeljenu osobi koja je pretrpjela materijalnu ili nematerijalnu štetu u skladu s člankom 65. Uredbe (EU) 2018/1725 i nacionalnim propisima kojima se prenosi članak 56. Direktive (EU) 2016/680 upućuje se upravnom odboru, koji odlučuje dvotrećinskom većinom svojih članova, ne dovodeći u pitanje pravo na osporavanje te odluke u skladu s člankom 263. UFEU-a.”;

               37.
                     članak 51. mijenja se kako slijedi:

                  (a) u stavku 3. dodaju se sljedeće točke od (f) do (i):

               „(f)
                     godišnje informacije o broju slučajeva u kojima je Europol uputio naknadne zahtjeve privatnim stranama ili zahtjeve na vlastitu inicijativu državama članicama poslovnog nastana za slanje osobnih podataka u skladu s člankom 26., uključujući posebne primjere slučajeva koji pokazuju zašto su ti zahtjevi bili potrebni kako bi Europol ispunio svoje ciljeve i zadaće;

               (g)
                     godišnje informacije o broju slučajeva u kojima je Europol morao obraditi osobne podatke koji nisu obuhvaćeni kategorijama ispitanika navedenima u Prilogu II. kako bi državama članicama pomogao u određenoj kaznenoj istrazi u skladu s člankom 18.a, uključujući primjere takvih slučajeva koji pokazuju zašto je bila potrebna obrada tih podataka;

               (h)
                     godišnje informacije o broju slučajeva u kojima je Europol izdao upozorenja u Schengenskom informacijskom sustavu u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (r) i broju „pogodaka” pronađenih na temelju tih upozorenja, uključujući posebne primjere slučajeva koji pokazuju zašto su ta upozorenja bila potrebna kako bi Europol ispunio svoje ciljeve i zadaće;

               (i)
                     godišnje informacije o broju pilot-projekata u kojima je Europol obradio osobne podatke za učenje, ispitivanje i potvrdu algoritama za izradu alata, među ostalim alata koji se temelje na umjetnoj inteligenciji, za tijela za izvršavanje zakonodavstva u skladu s člankom 33.a, uključujući informacije o svrhama tih projekata i potrebama tijela za izvršavanje zakonodavstva koje se u okviru tih projekata nastoje ispuniti.”;

               38.
                     u članku 57. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

               „4.   Europol može koristiti financijska sredstva Unije u obliku sporazumâ o doprinosu ili sporazumâ o dodjeli bespovratnih sredstava u skladu sa svojim financijskim propisima iz članka 61. i odredbama relevantnih instrumenata kojima se podupiru politike Unije. Doprinosi se mogu primiti od zemalja s kojima je Europol ili Unija sklopila sporazum kojim se predviđaju financijski doprinosi Europolu u okviru njegovih ciljeva i zadaća. Iznos doprinosa utvrđuje se u odgovarajućem sporazumu.”;

               39.
                     članak 61. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1.
                     Nakon savjetovanja s Komisijom upravni odbor donosi financijske propise koji se primjenjuju na Europol. Ti propisi ne smiju odstupati od Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 2019/715, osim ako je takvo odstupanje izričito nužno za rad Europola i ako je Komisija unaprijed dala suglasnost.”;

               (b) stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

               „2.   Europol može dodijeliti bespovratna sredstva za ispunjavanje svojih ciljeva i zadaća iz članaka 3. i 4.

                3.   Europol može bez poziva na dostavu prijedloga državama članicama dodijeliti bespovratna sredstva za obavljanje aktivnosti u okviru ciljeva i zadaća Europola.”;

               (c) umeće se sljedeći stavak 3.a:

               „3.a Ako je to opravdano u operativne svrhe, financijskom potporom mogu se pokriti ukupni troškovi ulaganja u opremu, infrastrukturu ili drugu imovinu.”;

               40.
                     Članak 67. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 67.

               Sigurnosni propisi za zaštitu klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka

               1. Europol donosi svoje sigurnosne propise koji se temelje na načelima i propisima utvrđenima u okviru sigurnosnih propisa Komisije za zaštitu klasificiranih podataka Europske unije (EUCI) i osjetljivih neklasificiranih podataka, uključujući, među ostalim, odredbe o razmjeni takvih podataka s trećim zemljama te obradi i pohrani takvih podataka kako je utvrđeno u odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443 (44) i (EU, Euratom) 2015/444 (45). Svaki administrativni dogovor o razmjeni klasificiranih podataka sklopljen s relevantnim tijelima treće zemlje ili, ako takav dogovor ne postoji, svako izvanredno ad hoc otkrivanje klasificiranih podataka EU-a tim tijelima podliježe prethodnom odobrenju Komisije.

               2. Upravni odbor nakon odobrenja Komisije donosi sigurnosne propise Europola. Pri procjeni predloženih sigurnosnih propisa Komisija osigurava njihovu usklađenost s odlukama (EU, Euratom) 2015/443 i (EU, Euratom) 2015/444.”;

               41.
                     u članku 68. dodaje se sljedeći stavak 3.:

               „3.
                     Komisija do [tri godine od stupanja na snagu ove Uredbe] podnosi izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o procjeni operativnih koristi provedbe nadležnosti predviđenih člankom 18. stavkom 2. točkom (e), člankom 18. stavkom 5.a, člankom 18.a, člankom 26. i člankom 26.a s obzirom na ciljeve Europola. To izvješće obuhvaća učinak tih nadležnosti na temeljna prava i slobode kako su utvrđeni u Povelji o temeljnim pravima.”;

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR ZAKONODAVNE INICIJATIVE

               1.1.Naslov zakonodavne inicijative

                  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) i izmjeni Uredbe (EU) br. 2016/794

               1.2.Predmetna područja politike

                  Područje politike: unutarnji poslovi

                  Aktivnost: sigurnost

                  12 10 01: Europol

               1.3.Prijedlog se odnosi na

               ◻ novo djelovanje

               ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
                  62

               ⌧ produženje postojećeg djelovanja

               ◻ spajanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Opći ciljevi

                  Kao odgovor na hitne operativne potrebe i pozive suzakonodavaca na snažniju potporu Europola, u programu rada Komisije za 2020. najavljena je zakonodavna inicijativa kojom će Komisija „ojačati mandat Europola kako bi poboljšala operativnu policijsku suradnju”. To je jedna od ključnih mjera strategije EU-a za sigurnosnu uniju iz srpnja 2020. U skladu s porukom iz političkih smjernica da „[n]e smijemo žaliti truda kad je riječ o zaštiti naših građana”, očekuje se da će se ovom zakonodavnom inicijativom ojačati Europol kako bi se državama članicama pomoglo da zaštite svoje građane. Ovaj nacrt prijedloga Komisije dio je paketa mjera za borbu protiv terorizma.

                  Opći ciljevi ove zakonodavne inicijative temelje se na ciljevima iz Ugovorâ:

                    1. Europol bi trebao poduprijeti i ojačati djelovanje tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva i njihovu uzajamnu suradnju u sprečavanju i suzbijanju teškog kriminaliteta koji pogađa dvije ili više država članica, terorizma i oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen određenom politikom Unije
                     63
                  ;

                    2. Europol bi trebao nastojati osigurati visoku razinu sigurnosti s pomoću mjera za sprečavanje i suzbijanje kriminaliteta
                     64
                  .

               1.4.2.Posebni ciljevi

                  Posebni ciljevi proizlaze iz prethodno navedenih općih ciljeva:

                    – posebni cilj br. 1: omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama,

                    – posebni cilj br. 2: omogućiti tijelima za izvršavanje zakonodavstva da analiziraju velike i složene skupove podataka radi otkrivanja prekograničnih veza, uz potpuno poštovanje temeljnih prava,

                    – posebni cilj br. 3: omogućiti državama članicama da se koriste novim tehnologijama za izvršavanje zakonodavstva,

                    – posebni cilj br. 4: staviti službenicima na terenu na raspolaganje rezultat Europolove analize podataka dobivenih od trećih zemalja,

                    – posebni cilj br. 5: olakšati suradnju Europola s trećim zemljama,

                    – posebni cilj br. 6: ojačati kapacitete Europola da zatraži pokretanje kaznenih istraga.

                  Posebni cilj br. 1: omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama

                  Cilj je omogućiti Europolu da obrađuje podatke primljene izravno od privatnih strana, da razmjenjuje osobne podatke s privatnim stranama radi utvrđivanja jurisdikcije te da služi kao kanal za slanje zahtjeva država članica koji sadržavaju osobne podatke privatnim stranama.

                  Posebni cilj br. 2: omogućiti tijelima za izvršavanje zakonodavstva da analiziraju velike i složene skupove podataka radi otkrivanja prekograničnih veza, uz potpuno poštovanje temeljnih prava

                  Cilj je pojasniti Europolov mandat na način kojim se Europolu omogućuje da ga izvršava i da djelotvorno podupire države članice. To se odnosi na ulogu Europola kao pružatelja usluga koji u ime država članica obrađuje podatke povezane s kaznenim djelima. Odnosi se i na glavnu zadaću Europola da analizira osobne podatke koje je primio od država članica radi sprečavanja i suzbijanja kaznenih djela u okviru njegova mandata. Kako bi to provela u skladu sa zahtjevom povezanim s kategorijama ispitanika navedenima u Prilogu II. Uredbi o Europolu, ta agencija prvo mora provjeriti jesu li podaci koje je primila od država članica obuhvaćeni tim kategorijama. Ako jesu, Europol može obrađivati osobne podatke u okviru svojeg pravnog mandata, među ostalim radi preventivnog djelovanja i prikupljanja obavještajnih podataka, potpuno u skladu s temeljnim pravima.

                  Posebni cilj br. 3: omogućiti državama članicama da se koriste novim tehnologijama za izvršavanje zakonodavstva

                  Kako bi se uklonili nedostaci utvrđeni na nacionalnoj razini u području inovacija i istraživanja bitni za tijela za izvršavanje zakonodavstva, cilj je omogućiti Europolu da djelotvorno podupire države članice pri izradi i upotrebi novih tehnologija za izvršavanje zakonodavstva. Time će se poduprijeti nastojanja da se ojačaju tehnološka suverenost i strateška neovisnost EU-a u području sigurnosti.

                  Posebni cilj br. 4: staviti službenicima na terenu na raspolaganje rezultat Europolove analize podataka dobivenih od trećih zemalja

                  Cilj je službenicima na terenu staviti na raspolaganje rezultate Europolove analize podataka dobivenih od trećih zemalja o osumnjičenicima i kriminalcima kad i ako je to potrebno. Osnovni je cilj omogućiti službenicima na terenu da donose informirane odluke kad provjeravaju osobe na vanjskoj granici ili na području bez kontrola na unutarnjim granicama.

                  Posebni cilj br. 5: olakšati suradnju Europola s trećim zemljama

                  Cilj je olakšati operativnu suradnju između Europola i trećih zemalja, uključujući prema potrebi prijenos osobnih podataka za izvršavanje zakonodavstva i unutarnju sigurnost EU-a, kako bi se iskoristio puni potencijal različitih pravnih osnova za prijenose podataka, potpuno u skladu sa zahtjevima EU-a o zaštiti podataka. Na taj će način Europol moći bolje podupirati nacionalna tijela za izvršavanje zakonodavstva u okviru suradnje s trećim zemljama.

                  Posebni cilj br. 6: ojačati kapacitete Europola da zatraži pokretanje kaznenih istraga

                  Cilj je ojačati kapacitete Europola da zahtijeva pokretanje kaznenih istraga, i na nacionalnoj razini i u okviru EPPO-a, uz potpuno poštovanje ovlasti država članica u pogledu očuvanja javnog poretka i zaštite unutarnje sigurnosti te neovisnosti EPPO-a. Tim će se ciljem ojačati i sposobnost EPPO-a da pokreće i djelotvorno provodi kaznene istrage i progone za kaznena djela u okviru njegove nadležnosti.

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

               Navesti očekivane učinke zakonodavne inicijative na ciljane korisnike/skupine.

                  Prijedlog će ponajprije koristiti pojedincima i društvu u cjelini jer će Europol moći bolje poduprijeti države članice u suzbijanju kriminaliteta i zaštiti građana EU-a. Građani će imati izravnu i neizravnu korist od nižih stopa kriminaliteta, manje gospodarske štete i manjih troškova povezanih sa sigurnosnim mjerama. Prijedlog ne sadržava regulatorne obveze za građane/potrošače niti zbog njega nastaju dodatni troškovi u tom pogledu.

                  Prijedlogom će se ostvariti ekonomija razmjera za uprave jer će se učinak ciljanih aktivnosti na resurse prebaciti s nacionalne razine na razinu EU-a. Javna tijela u državama članicama imat će izravnu korist od Prijedloga zahvaljujući ekonomiji razmjera koja će omogućiti smanjenje administrativnih troškova.

                  Prijedlog će pozitivno utjecati i na područje zaštite okoliša jer će tijela za izvršavanje zakonodavstva u EU-u moći djelotvornije suzbiti kaznena djela protiv okoliša.

               1.4.4.Pokazatelji uspješnosti

               Navesti pokazatelje za praćenje napretka i postignuća.

                  Sljedeći glavni pokazatelji omogućit će praćenje provedbe i uspješnosti posebnih ciljeva:

                  posebni cilj br. 1: omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama

                  –
                        broj doprinosa privatnih strana,

                  –
                        broj doprinosa privatnih strana koji su podijeljeni s dotičnim državama članicama,

                  –
                        broj zahtjeva podnesenih državama članicama za prikupljanje osobnih podataka od privatnih strana,

                  –
                        broj zahtjeva za prosljeđivanje zahtjeva država članica privatnim stranama,

                  posebni cilj br. 2: omogućiti tijelima za izvršavanje zakonodavstva da analiziraju velike i složene skupove podataka radi otkrivanja prekograničnih veza, uz potpuno poštovanje temeljnih prava

                  –
                        broj unakrsno provjerenih subjekata za potrebe provjere primitka podataka;
                     odnosi se na posebne kategorije ispitanika iz Priloga II. Uredbi o Europolu,

                  –
                        broj slučajeva u kojima su primljene velike količine osobnih podataka,

                  –
                        broj „upozorenja s informacijama” koja je izdao Europol,

                  –
                        broj „pogodaka” pronađenih na temelju „upozorenja s informacijama”,

                  posebni cilj br. 3: omogućiti državama članicama da se koriste novim tehnologijama za izvršavanje zakonodavstva

                  –
                        količina osobnih podataka obrađenih za potrebe inovacija,

                  –
                        broj izrađenih digitalnih alata za izvršavanje zakonodavstva,

                  posebni cilj br. 4: staviti službenicima na terenu na raspolaganje rezultat Europolove analize podataka dobivenih od trećih zemalja

                  –
                        broj evaluacija Schengena za koje je osigurana potpora,

                  –
                        broj „upozorenja s informacijama” koja je izdao Europol,

                  –
                        broj „pogodaka” pronađenih na temelju „upozorenja s informacijama”,

                  posebni cilj br. 5: olakšati suradnju Europola s trećim zemljama

                  –
                        broj slučajeva u kojima su osobni podaci preneseni u skladu s odgovarajućim

                        zaštitnim mjerama ili za određene situacije,

                  posebni cilj br. 6: ojačati kapacitete Europola da zatraži pokretanje kaznenih istraga i potporu EPPO-u

                  –
                        broj zahtjeva koje je Europol uputio državama članicama,

                  –
                        broj pozitivnih odgovora država članica,

                  –
                        broj zahtjeva koje je Europol uputio EPPO-u,

                  –
                        broj doprinosa Europola EPPO-u,

                  –
                        broj predmeta i istraga EPPO-a za koje je osigurana potpora,

                  –
                        broj rezultata u Europolovoj bazi podataka pronađenih na temelju informacija EPPO-a.

                  Pokazatelji povezani s drugim izmjenama, među ostalim s usklađivanjem u području zaštite podataka:
                        – broj međunarodnih istraga/operacija za koje je osigurana potpora (među ostalim u okviru zajedničkih istražnih timova
                     65
                  , operativnih radnih skupina
                     66
                   te s trećim zemljama),

                  –
                        broj i iznos dodijeljenih bespovratnih sredstava velike vrijednosti (HVG-i) i bespovratnih sredstava male vrijednosti (LVG-i),

                  –
                        broj prijavljenih incidenata povezanih sa zaštitom podataka i odluka Europskog nadzornika za zaštitu podataka,

                  –
                        broj zahtjeva koje su privatne osobe uputile Europolovu službeniku za zaštitu podataka.

                  U skladu s člankom 28. Okvirne financijske uredbe i radi osiguranja dobrog financijskog upravljanja Europol već prati napredak u ostvarenju svojih ciljeva na temelju pokazatelja uspješnosti. Agencija trenutačno ima 35 ključnih pokazatelja uspješnosti koje dodatno dopunjuje 60 korporativnih pokazatelja uspješnosti. O tim se pokazateljima izvješćuje u konsolidiranom godišnjem izvješću o radu Europola, u kojem se daje jasni prikaz praćenja cilja do kraja godine i usporedba s prethodnom godinom. Ti će se pokazatelji prema potrebi prilagoditi nakon donošenja Prijedloga.

                  Nadalje, osobito kad je riječ o posebnom cilju br. 4 kojim se predviđa uvođenje nove kategorije upozorenja u SIS-u u suradnji s agencijom eu-LISA, za agenciju eu-LISA utvrđuju se sljedeći pokazatelji:

                  –
                        uspješan dovršetak sveobuhvatnog ispitivanja prije pokretanja na razini središnjeg sustava,

                  –
                        uspješan dovršetak ispitivanja za sve nacionalne sustave i agencije država članica,

                  –
                        uspješan dovršetak ispitivanja sustava SIRENE za novu kategoriju.

               1.5.Osnova zakonodavne inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe zakonodavne inicijative

                  Za provedbu zakonodavne inicijative nužne su tehničke i postupovne mjere na razini EU-a i nacionalnoj razini, čija bi provedba trebala započeti nakon što revidirano zakonodavstvo stupi na snagu. U skladu s povećanjem potražnje za Europolovim uslugama s vremenom bi se trebali povećati relevantni resursi, posebno ljudski resursi.

                  Nakon stupanja na snagu Prijedloga glavni su zahtjevi sljedeći:

                  omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama:

                   –
                        poduzeća bi trebala prilagoditi svoje unutarnje postupke,

                   –
                        Europol i države članice trebali bi se dogovoriti o postupku kojim će se osigurati usklađenost zahtjeva Europola s nacionalnim zahtjevima,

                   –
                        države članice trebale bi prilagoditi svoj nacionalni postupak kako bi mogle izvršiti nacionalni zahtjev ovisno o potrebi za prikupljanjem takvih informacija za Europol,

                   –
                        Europol bi trebao uspostaviti informacijsku strukturu za prosljeđivanje zahtjeva država članica privatnim stranama,

                  omogućiti tijelima za izvršavanje zakonodavstva da analiziraju velike i složene skupove podataka radi otkrivanja prekograničnih veza, uz potpuno poštovanje temeljnih prava:

                   –
                        Europol bi trebao osigurati dostupnost potrebne infrastrukture i stručnog znanja za obradu velikih i složenih skupova podataka kako bi se države članice poduprlo u određenim kaznenim istragama te bi prema potrebi takve skupove podataka trebao zadržati za sudske postupke u državama članicama,

                  omogućiti državama članicama da se koriste novim tehnologijama za izvršavanje zakonodavstva:

                   –
                        Europol bi trebao osigurati dostupnost potrebne infrastrukture, među ostalim platforme za dešifriranje, te kapaciteta za potporu provedbi inovacijskih projekata i prilagodbu unutarnjih postupaka,

                  staviti službenicima na terenu na raspolaganje rezultat Europolove analize podataka dobivenih od trećih zemalja:

                   –
                        države članice trebale bi ažurirati svoje nacionalne sustave i radne postupke SIRENE (engl. Supplementary Information Request at the National Entries – zahtjev za dopunske informacije kod nacionalnih unosa) kako bi se omogućilo uvođenje nove kategorije upozorenja u SIS-u,

                   –
                        Europol i eu-LISA trebali bi prilagoditi informacijske sustave kako bi se omogućilo uvođenje nove kategorije upozorenja u SIS-u,

                  olakšati suradnju Europola s prioritetnim trećim zemljama:

                    – države članice i Europski nadzornik za zaštitu podataka trebali bi staviti na raspolaganje smjernice i iznijeti primjere najbolje prakse,

                    – Europol bi trebao učinkovito iskorištavati mogućnosti razmjene osobnih podataka s trećim zemljama,

                  ojačati kapacitete Europola da zatraži pokretanje kaznenih istraga:

                    – Europol bi trebao uskladiti svoj radni sporazum (o kojem se pregovara ili koji je sklopljen) s EPPO-om, u skladu s odredbama izmijenjene Uredbe o Europolu,

                    – Europol bi trebao prijaviti slučajeve u kojima se sumnja na prijevare počinjene protiv financijskih interesa Unije te na zahtjev EPPO-a staviti na raspolaganje relevantne informacije, potporu na licu mjesta, operativnu analizu, forenzičko i tehničko stručno znanje te specijalizirano osposobljavanje,

                    – Europol bi trebao prilagoditi svoju unutarnju obradu podataka te operativne radne postupke i procese kako bi pružio prethodno navedenu potporu EPPO-u,

                    – Europol bi trebao uspostaviti potrebne informacijske sustave kako bi EPPO-u omogućio neizravan pristup svojoj bazi podataka na temelju sustava „ima/nema pogotka”; broj članova osoblja u ekvivalentu punog radnog vremena (EPRV) u prvim bi se godinama provedbe trebao povećati u skladu s povećanjem opsega istraga i kaznenih progona EPPO-a.

                  Nakon početka primjene aktivnosti će se postupno uvoditi u skladu s očekivanim postupnim povećanjem protoka podataka, potražnjom za Europolovim uslugama i aktivnostima te vremenom potrebnim za apsorpciju novih sredstava.

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile same.

                  Teška kaznena djela i terorizam po prirodi su transnacionalna. Zbog toga se ne mogu djelotvorno suzbiti djelovanjem isključivo na nacionalnoj razini. Zato države članice odlučuju surađivati u okviru EU-a kako bi se suočile s prijetnjama koje nastaju zbog teških kaznenih djela i terorizma.

                  Zbog novih prijetnji sigurnosti, koje nastaju tako što kriminalci iskorištavaju prednosti digitalne transformacije, globalizacije i mobilnosti, i na razini EU-a treba djelotvorno poduprijeti rad nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Djelovanjem na razini EU-a djelotvorno se i učinkovito jača potpora državama članicama u borbi protiv teških kaznenih djela i terorizma kako bi se te nove prijetnje mogle pratiti.

                  Prijedlogom će se ostvariti znatna ekonomija razmjera na razini EU-a jer će se zadaće i usluge koje se mogu učinkovitije obavljati na toj razini prebaciti s nacionalne razine na Europol. Stoga se u okviru Prijedloga predviđaju učinkovita rješenja za probleme koje bi se inače moralo riješiti uz veći trošak i u okviru 27 pojedinačnih nacionalnih rješenja ili za probleme koje se zbog njihove transnacionalne prirode uopće ne može riješiti na nacionalnoj razini.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Prijedlog se temelji na potrebi da se na transnacionalne prijetnje sigurnosti koje se neprestano mijenjaju odgovori izvan isključivo nacionalnog okvira.

                  Europa se suočava s vrlo nestabilnim sigurnosnim okruženjem u kojem se javljaju nove i sve složenije prijetnje sigurnosti. Kriminalci iskorištavaju prednosti digitalne transformacije, novih tehnologija, globalizacije i mobilnosti, među ostalim međupovezanost i nestanak granica između fizičkog i digitalnog svijeta. Zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 stanje se samo pogoršalo jer su kriminalci brzo prepoznali prilike za iskorištavanje krize i prilagodili svoj način rada ili osmislili nove kriminalne aktivnosti.

                  Zbog tih je novih prijetnji sigurnosti nužno na razini EU-a djelotvorno poduprijeti rad nacionalnih tijela za izvršavanje zakonodavstva. Tijela država članica za izvršavanje zakonodavstva sve se više koriste potporom i stručnim znanjem koju Europol stavlja na raspolaganje za suzbijanje teških kaznenih djela i terorizma.

                  Ovaj se Prijedlog temelji i na poukama iz prijašnjih iskustava i napretku ostvarenom od početka primjene Uredbe o Europolu iz 2016., a pritom se prepoznaje da se operativna važnost zadaća agencije već znatno promijenila. Zbog novih prijetnji promijenila se i vrsta potpore koju države članice trebaju i očekuju od Europola kako bi zaštitile svoje građane, na način koji suzakonodavci nisu mogli predvidjeti kad su pregovarali o sadašnjem mandatu Europola.

                  Prethodna preispitivanja mandata Europola i sve veća potražnja za uslugama u državama članicama isto tako pokazuju da se Europolove zadaće trebaju poduprijeti tako da se osiguraju odgovarajuća financijska sredstva i ljudski resursi.

               1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima

                  Prijedlogom se nastoji odgovoriti na promjenjivo sigurnosno okruženje tako što se Europolu osiguravaju potrebni kapaciteti i alati za djelotvornu potporu državama članicama u suzbijanju teških kaznenih djela i terorizma. U Komunikaciji „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju”
                     67
                   istaknuta je potreba za izgradnjom otpornije Unije jer je kriza uzrokovana bolešću COVID-19 „razotkrila niz slabih točaka i znatno povećanje određenih zločina, primjerice kiberkriminaliteta. To ukazuje na potrebu za jačanjem sigurnosne unije EU-a”.

                  Prijedlog je potpuno u skladu s programom rada Komisije za 2020., u kojem je najavljena zakonodavna inicijativa kojom će Komisija „ojačati mandat Europola kako bi poboljšala operativnu policijsku suradnju”
                     68
                  .

                  Jačanje mandata Europola jedna je od ključnih mjera utvrđenih u strategiji EU-a za sigurnosnu uniju iz srpnja 2020.
                     69
                   Povećanjem djelotvornosti Europola osigurat će se da agencija u potpunosti izvršava svoje zadaće i pomaže u ostvarenju strateških prioriteta sigurnosne unije.

                  U skladu s porukom iz političkih smjernica
                     70
                   da „[n]e smijemo žaliti truda kad je riječ o zaštiti naših građana” ovaj se Prijedlog odnosi na područja u kojima dionici traže snažniju potporu Europola kako bi se državama članicama pomoglo da zaštite svoje građane.

                  Nadalje, u Prijedlogu se uzima u obzir niz inicijativa Komisije, uključujući zakonodavnu inicijativu za uklanjanje terorističkih sadržaja s interneta
                     71
                  . U okviru predloženog cilja jačanja Europolove potpore inovacijama uzimaju se u obzir Europska strategija za podatke
                     72
                   i Bijela knjiga o umjetnoj inteligenciji
                     73
                  .

                  Prijedlogom će se stvoriti i sinergije s aktivnostima relevantnih tijela na razini EU-a, a posebno Eurojusta, Ureda europskog javnog tužitelja i OLAF-a tako što će se ojačati opća suradnja s Europolom, u skladu s odgovarajućim mandatima i nadležnostima tih tijela.

               1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele

                  U prijedlogu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. prepoznaje se potreba za jačanjem Europola kako bi se 2021. povećala potpora tijelima država članica za izvršavanje zakonodavstva.

                  Od 2016. i posljednje revizije mandata Europola protok podataka agencije i potražnja za njezinim uslugama eksponencijalno rastu
                     74
                   zbog čega je potrebno povećati godišnji proračun i broj članova osoblja u odnosu na početni program.

                  Budući da će se ovim Prijedlogom u Uredbu o Europolu uvesti važne nove zadaće te će se pojasniti, kodificirati i razraditi druge zadaće i tako proširiti kapaciteti Europola u kontekstu Ugovorâ, razina predviđenih sredstava u okviru Prijedloga ne može biti stabilna. U okviru njega treba osigurati odgovarajuća financijska sredstva i ljudske resurse.

               1.6.Trajanje i financijski učinak zakonodavne inicijative

               ◻ Ograničeno trajanje

               ◻
                     prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG

               ◻
                     financijski učinak od GGGG do GGGG

               ⌧ Neograničeno trajanje

               Provedba s razdobljem uspostave od 2022. do 2027.

               nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđeni načini upravljanja
                  75

               ◻ Izravno upravljanje Komisije koje obavljaju:

               ◻
                     izvršne agencije

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ⌧ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:

               ◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)

               ◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu

               ⌧ tijelima iz članaka 70. i 71.

               ◻ tijelima javnog prava

               ◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva

               ◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva

               ◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               Napomene

                  Početna vrijednost za doprinos EU-a proračunu Europola utvrđena je na temelju lista br. 68 VFO-a
                     76
                   i radnog dokumenta III. priloženog nacrtu proračuna za 2021. Informacijama iz ovog zakonodavnog financijskog izvještaja ne dovodi se u pitanje donošenje VFO-a za razdoblje 2021.–2027. i proračuna za 2021.

                  Budući da VFO za razdoblje 2021.–2027. i proračun za 2021. nisu izglasani, procijenjeni financijski učinak zakonodavne inicijative uključuje samo potrebna dodatna sredstva uz osnovni doprinos EU-a Europolu (dodatni troškovi u odnosu na početnu vrijednost – list br. 68).

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Praćenje Prijedloga i izvješćivanje o njemu provodit će se u skladu s načelima navedenima u Uredbi o Europolu
                     77
                  , Financijskoj uredbi
                     78
                   i u skladu sa zajedničkim pristupom decentraliziranim agencijama
                     79
                  .

                  Europol mora svake godine Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću dostaviti jedinstveni programski dokument koji sadržava višegodišnji i godišnji program rada i plan resursa. U tom se dokumentu utvrđuju ciljevi, očekivani rezultati i pokazatelji uspješnosti za praćenje ostvarenja ciljeva i rezultata. Europol mora usto upravnom odboru podnijeti konsolidirano godišnje izvješće o radu. To izvješće posebno uključuje informacije o ostvarenju ciljeva i rezultata utvrđenih u jedinstvenom programskom dokumentu. Izvješće se mora poslati i Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću.

                  Nadalje, kako je navedeno u članku 68. Uredbe o Europolu, Komisija mora do 1. svibnja 2022. i svakih pet godina nakon toga naručiti evaluaciju Europola. U okviru te evaluacije procijenit će se ponajprije učinak, djelotvornost i učinkovitost Europola i njegovih načina rada. Izvješća o evaluaciji moraju se podnijeti specijaliziranoj Zajedničkoj skupini za parlamentarni nadzor koja je zadužena za političko praćenje aktivnosti Europola u ispunjavanju njegove misije, među ostalim u pogledu učinka tih aktivnosti na temeljna prava i slobode fizičkih osoba. Izvješća se podnose i Vijeću, nacionalnim parlamentima i upravnom odboru Europola. Prema potrebi glavni se nalazi izvješća o evaluaciji objavljuju.

                  Kako bi redovito pratio dostavljanje informacija država članica, Europol će svake godine izvješćivati Komisiju, Europski parlament, Vijeće i nacionalne parlamente o informacijama koje svaka država članica dostavlja u vezi s informacijama koje su Europolu potrebne da ispunio svoje ciljeve, među ostalim informacijama koje se odnose na oblike kriminaliteta čije sprečavanje ili suzbijanje Unija smatra prioritetom. Izvješća se sastavljaju na temelju kvantitativnih i kvalitativnih kriterija za evaluaciju koje određuje upravni odbor Europola.

                  Naposljetku, Prijedlog sadržava odredbu kojom se zahtijeva procjena učinka na temeljna prava dvije godine nakon početka njegove primjene.

               2.2.Sustavi upravljanja i kontrole

               2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole

                  Budući da Prijedlog utječe na godišnji doprinos EU-a Europolu, proračun EU-a izvršavat će se neizravnim upravljanjem.

                  Na temelju načela dobrog financijskog upravljanja proračun Europola izvršava se u skladu s djelotvornom i učinkovitom unutarnjom kontrolom
                     80
                  . Europol je stoga dužan provesti odgovarajuću strategiju kontrole koju koordiniraju odgovarajući dionici u kontrolnom lancu.

                  Kad je riječ o ex post kontrolama, Europol kao decentralizirana agencija posebno podliježe:

                    – unutarnjoj reviziji koju provodi Komisijina Služba za unutarnju reviziju,

                    – godišnjim izvješćima Europskog revizorskog suda koji daje izjavu o jamstvu u pogledu pouzdanosti godišnjih financijskih izvještaja te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija,

                    – godišnjoj razrješnici koju daje Europski parlament,

                    – mogućim istragama koje provodi OLAF, posebno kako bi se osigurala pravilna upotreba sredstava dodijeljenih agencijama.

                  Kao Europolova partnerska glavna uprava, GU za migracije i unutarnje poslove provodit će svoju strategiju kontrole nad decentraliziranim agencijama kako bi osigurala pouzdano izvješćivanje u okviru svojeg godišnjeg izvješća o radu. Iako su decentralizirane agencije u cijelosti odgovorne za izvršenje svojeg proračuna, GU za migracije i unutarnje poslove odgovorna je za redovito plaćanje godišnjih doprinosa koje utvrđuje proračunsko tijelo.

                  Naposljetku, Europski ombudsman osigurava dodatnu razinu kontrole i odgovornosti u okviru Europola.

               2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika

                  Utvrđeni su sljedeći rizici:

                  – pritisak na operativna sredstva zbog sve većeg protoka podataka i kriminalnih aktivnosti koje se neprestano mijenjaju,

                  – rascjepkanost glavne aktivnosti Europola zbog sve većeg broja zadaća i zahtjeva,

                  – nedostatak odgovarajućih financijskih sredstava i ljudskih resursa za ispunjenje operativnih potreba,

                  – nedostatak sredstava u području IKT-a zbog čega kasne nužan razvoj i ažuriranja središnjeg sustava,

                  – rizici povezani s obradom osobnih podataka koju provodi Europol i potrebom za redovitom evaluacijom i prilagodbom postupovnih i tehničkih zaštitnih mjera kako bi se osigurala zaštita osobnih podataka i temeljnih prava,

                  – ovisnost priprema koje agencija eu-LISA treba obaviti u pogledu središnjeg SIS-a o pripremama koje Europol treba obaviti u pogledu uspostave tehničkog sučelja za prijenos podataka u SIS.

                  Europol provodi poseban okvir za unutarnju kontrolu koji se temelji na okviru za unutarnju kontrolu Europske komisije i izvornom integriranom okviru za unutarnju kontrolu Odbora sponzorskih organizacija. U jedinstvenom programskom dokumentu moraju se navesti informacije o sustavima unutarnje kontrole, a konsolidirano godišnje izvješće o radu mora sadržavati informacije o učinkovitosti i djelotvornosti sustavâ unutarnje kontrole, među ostalim u pogledu procjene rizika. U skladu s procjenom iz konsolidiranog godišnjeg izvješća o radu za 2019., na temelju analize sastavnica i načela unutarnje kontrole koje se tijekom 2019. pratilo s pomoću kvalitativnih i kvalitativnih elemenata, Europolov sustav unutarnje kontrole prisutan je i funkcionira na integriran način u cijeloj agenciji.

                  Još jednu razinu unutarnjeg nadzora osigurava i Europolova služba za unutarnju reviziju na temelju godišnjeg plana revizije u kojem se posebno u obzir uzima procjena rizika u okviru Europola. Služba za unutarnju reviziju pomaže Europolu da ostvari svoje ciljeve tako što primjenjuje sustavan i discipliniran pristup evaluaciji djelotvornosti upravljanja rizicima, kontrole i postupaka upravljanja i tako što daje preporuke za njihovo poboljšanje.

                  Nadalje, Europski nadzornik za zaštitu podataka i Europolov službenik za zaštitu podataka (neovisna funkcija izravno povezana s tajništvom upravnog odbora) nadziru obradu osobnih podataka koju provodi Europol.

                  Naposljetku, kao Europolova partnerska glavna uprava, GU za migracije i unutarnje poslove provodi godišnju analizu upravljanja rizicima kako bi utvrdila i procijenila potencijalne visoke rizike povezane s operacijama agencija, među ostalim Europola. Rizici koji se smatraju ključnima svake se godine navode u planu upravljanja GU-a za migracije i unutarnje poslove, a prilaže im se akcijski plan u kojem se utvrđuje mjera za ublažavanje.

               2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

                  Komisija izvješćuje o omjeru troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja. U godišnjem izvješću o radu GU-a za migracije i unutarnje poslove za 2019. taj omjer iznosi 0,28 % u odnosu na subjekte kojima je povjereno neizravno upravljanje i decentralizirane agencije, uključujući Europol.

                  Europski revizorski sud potvrdio je zakonitost i pravilnost godišnjih financijskih izvještaja Europola za 2019., što znači da je stopa pogreške manja od 2 %. Nema naznaka da će se stopa pogreške u narednim godinama pogoršati.

                  Nadalje, člankom 80. Financijske uredbe Europola predviđa se mogućnost da agencija dijeli službu za unutarnju reviziju s drugim tijelima Unije koja djeluju u istom području politike ako služba za unutarnju reviziju jednog tijela Unije nije troškovno učinkovita.

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.

                  Mjere povezane s borbom protiv prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti navedene su, među ostalim, u članku 66. Uredbe o Europolu i glavi X. Financijske uredbe Europola.

                  Europol posebno sudjeluje u aktivnostima sprečavanja prijevara koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara i u skladu sa svojom unutarnjom strategijom za borbu protiv prijevara bez odgode obavješćuje Komisiju o slučajevima navodne prijevare i ostalih financijskih nepravilnosti.

                  Ažuriranje Europolove strategije za borbu protiv prijevara planira se 2020. predložiti za donošenje upravnom odboru.

                  Nadalje, GU za migracije i unutarnje poslove, kao partnerska glavna uprava, na temelju OLAF-ove metodologije izradila je i provela svoju strategiju za borbu protiv prijevara. Decentralizirane agencije, među ostalim Europol, obuhvaćene su područjem primjene te strategije. U zaključku godišnjeg izvješća o radu GU-a za migracije i unutarnje poslove za 2019. navedeno je da su postupci sprečavanja i otkrivanja prijevara funkcionirali na zadovoljavajući način te su stoga pridonijeli jamstvu o ostvarenju ciljeva unutarnje kontrole.

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK ZAKONODAVNE INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje inicijativa ima učinak

               Postojeće proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        dif./nedif.
                           81

                        zemalja EFTA-e
                           82

                        zemalja kandidatkinja
                           83

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        5.

                        12 10 01

                        dif./nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        DA/NE

               Zatražene nove proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        dif./nedif.

                        zemalja EFTA-e

                        zemalja kandidatkinja

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        [XX.YY.YY.YY]

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode

               Budući da VFO za razdoblje 2021.–2027. i proračun za 2021. nisu izglasani, procijenjeni financijski učinak zakonodavne inicijative uključuje samo potrebna dodatna sredstva uz osnovni doprinos EU-a Europolu (dodatni troškovi u odnosu na početnu vrijednost – list br. 68).

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        Broj

                        Naslov 5. – Sigurnost i obrana

                        [Tijelo]: Europol

                        Godina 2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        Glava 1.:

                        Obveze

                        (1)

                        Plaćanja

                        (2)

                        Glava 2.:

                        Obveze

                        (1a)

                        Plaćanja

                        (2a)

                        Glava 3.:

                        Obveze

                        (3a)

                        Plaćanja

                        (3b)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za Europol

                        Obveze

                        = 1 + 1a + 3a

                        15,987

                        23,946

                        29,427

                        30,965

                        40,019

                        37,524

                        177,867

                        Plaćanja

                        = 2+ 2a

                         + 3b

                        15,987

                        23,946

                        29,427

                        30,965

                        40,019

                        37,524

                        177,867

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        5.

                        „Administrativni rashodi”

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina 2021.

                        Godina 2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        Glavna uprava: Migracije i unutarnji poslovi

                        • Ljudski resursi

                         0,835

                         0,835

                         0,835

                         0,835

                         0,835

                         0,835

                         0,835

                         5,845

                        • Ostali administrativni rashodi

                         0,268

                         0,518

                          0,268

                          0,518

                          0,268

                          0,518

                          0,268

                         2,626

                        UKUPNO GU za migracije i unutarnje poslove

                        Odobrena sredstva

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

                        1,103

                        1,353

                        1,103

                        1,353

                        1,103

                        1,353

                        1,103

                        8,471

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina 2021.

                        Godina 2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1.–5.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        Plaćanja

               3.2.2.Procijenjeni učinak na odobrena sredstva Europola

               ◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               ⌧
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:

               Budući da VFO za razdoblje 2021.–2027. i proračun za 2021. nisu izglasani, procijenjeni financijski učinak zakonodavne inicijative uključuje samo potrebna dodatna sredstva uz osnovni doprinos EU-a Europolu (dodatni troškovi u odnosu na početnu vrijednost – list br. 68).

               Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        Godina

                        Godina

                        Godina

                        Godina

                        Godina

                        Godina

                        UKUPNO

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        2027.

                        

                        Vrsta

                        Prosječni trošak
                           84

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        POSEBNI CILJ BR. 1

                        Omogućiti Europolu da djelotvorno surađuje s privatnim stranama

                        – Rezultat

                        Osobni podaci proslijeđeni su dotičnim državama članicama – 75 %

                          3,453

                        5,669

                        7,192

                        8,172

                        9,636

                        9,306

                        43,428

                        – Rezultat

                        Europol se upotrebljavao kao kanal za slanje zahtjeva država članica – 25 %

                        1,151

                        1,890

                        2,397

                        2,724

                        3,212

                        3,102

                        14,476

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                         4,604

                        7,559

                        9,589

                        10,896

                        12,848

                        12,409

                        57,905

                        POSEBNI CILJ BR. 2

                        Omogućiti tijelima za izvršavanje zakonodavstva da analiziraju velike i složene skupove podataka radi otkrivanja prekograničnih veza, uz potpuno poštovanje temeljnih prava

                        – Rezultat

                        Za istražne spise predmeta osigurana je potpora u okviru istraga koje su u tijeku – 90 %

                        0,534

                        0,977

                        1,272

                        1,443

                        1,641

                        1,774

                        7,639

                        – Rezultat

                        Istražni spisi predmeta pohranjeni su za sudske postupke – 10 %

                        0,059

                        0,109

                        0,141

                        0,160

                        0,182

                        0,197

                        0,849

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 2

                        0,593

                        1,085

                        1,413

                        1,603

                        1,823

                        1,971

                        8,488

                        POSEBNI CILJ BR. 3

                        Omogućiti državama članicama da se koriste novim tehnologijama za izvršavanje zakonodavstva

                        – Rezultat

                        Provedeni su inovacijski projekti – 75 %

                        3,290

                        3,470

                        6,365

                        5,668

                        8,206

                        7,272

                        34,269

                        – Rezultat

                        Informacijska rješenja ispitana su u Europolovu informacijskom okruženju – 25 %

                        1,097

                        1,157

                        2,122

                        1,889

                        2,735

                        2,424

                        11,423

                        – Rezultat

                                     –

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 3

                        4,387

                        4,626

                        8,486

                        7,557

                        10,941

                        9,696

                        45,693

                        POSEBNI CILJ BR. 4

                        Staviti službenicima na terenu na raspolaganje rezultat Europolove analize podataka dobivenih od trećih zemalja

                        – Rezultat

                        Stvorena su upozorenja u Schengenskom informacijskom sustavu – 50 %

                        1,526

                        2,737

                        2,386

                        2,592

                        3,289

                        2,855

                        15,385

                        – Rezultat

                         Osigurano je praćenje u državama članicama 24 sata dnevno i sedam dana tjedno – 50 %

                        1,526

                        2,737

                        2,386

                        2,592

                        3,289

                        2,855

                        15,385

                        – Rezultat

                                     –

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 4

                        3,052

                        5,474

                        4,772

                        5,183

                        6,579

                        5,710

                        30,770

                        POSEBNI CILJ BR. 5

                        Olakšati suradnju Europola s trećim zemljama

                        – Rezultat

                        Poduprte su operacije s trećim zemljama – 75 %

                        1,147

                        1,648

                        1,251

                        1,307

                        1,916

                        1,863

                        9,132

                        – Rezultat

                        Razmijenjene su informacije s trećim zemljama – 25 %

                        0,382

                        0,549

                        0,417

                        0,436

                        0,639

                        0,621

                        3,044

                        – Rezultat

                                     –

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 5

                        1,529

                        2,197

                        1,668

                        1,743

                        2,554

                        2,484

                        12,175

                        POSEBNI CILJ BR. 6

                        Ojačati kapacitete Europola da zatraži pokretanje kaznenih istraga

                        – Rezultat

                        Zatraženo je pokretanje kaznenih istraga – 25 %

                        0,456

                        0,751

                        0,875

                        0,996

                        1,318

                        1,314

                        5,709

                        – Rezultat

                        Poduprte su istrage EPPO-a – 75 %

                        1,367

                        2,252

                        2,624

                        2,987

                        3,955

                        3,941

                        17,127

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 6

                        1,823

                        3,003

                        3,498

                        3,983

                        5,274

                        5,255

                        22,836

                        UKUPNI TROŠKOVI

                        15,987

                        23,946

                        29,427

                        30,965

                        40,019

                        37,524

                        177,867

               3.2.3.Procijenjeni učinak na ljudske resurse Europola

               3.2.3.1.Sažetak

               ◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.

               ⌧
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina 2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        Privremeno osoblje – početna vrijednost (zahtjev iz nacrta proračuna za 2021.)
                           85

                        102,859

                        102,859

                        102,859

                        102,859

                        102,859

                        102,859

                        617,153

                        Privremeno osoblje – dodatna vrijednost u odnosu na početnu vrijednost (kumulativno)

                        5,937

                        14,384

                        19,067

                        22,830

                        25,171

                        26,342

                        113,730

                        Privremeno osoblje
                           86
                         – UKUPNO

                        108,796

                        117,242

                        121,925

                        125,688

                        128,030

                        129,201

                        730,883

                        Ugovorno osoblje – početna vrijednost
                           87

                        20,962

                        20,962

                        20,962

                        20,962

                        20,962

                        20,962

                        125,772

                        Upućeni nacionalni stručnjaci – početna vrijednost (zahtjev iz nacrta proračuna za 2021.)
                           88

                        6,729

                        6,729

                        6,729

                        6,729

                        6,729

                        6,729

                        40,374

                        UKUPNI samo dodatni troškovi

                        5,937

                        14,384

                        19,067

                        22,830

                        25,171

                        26,342

                        113,730

                        UKUPNO – uključujući početne i dodatne troškove

                        136,487

                        144,933

                        149,616

                        153,379

                        155,721

                        156,892

                        897,029

               Potrebe u pogledu osoblja (u EPRV-u):

                        Godina 2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        Privremeno osoblje – početna vrijednost (zahtjev iz nacrta proračuna za 2021.)

                        615

                        615

                        615

                        615

                        615

                        615

                        Privremeno osoblje – dodatna vrijednost u odnosu na početnu vrijednost (kumulativno)

                        71

                        101

                        127

                        146

                        155

                        160

                        Privremeno osoblje – UKUPNO

                        686

                        716

                        742

                        761

                        770

                        775

                        Ugovorno osoblje

                        235

                        235

                        235

                        235

                        235

                        235

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        71

                        71

                        71

                        71

                        71

                        71

                        UKUPNO

                        992

                        1022

                        1048

                        1067

                        1076

                        1081

               Datumi zapošljavanja planirani su za sredinu godine. Iznosi su prilagođeni u skladu s time: troškovi novozaposlenog osoblja iznose približno 50 % prosječnih troškova za godinu njihova zapošljavanja.

               Ljudski resursi potrebni za provedbu ciljeva u okviru novog mandata procijenjeni su u suradnji s Europolom. U okviru procjena uzima se u obzir očekivano povećanje radnog opterećenja s obzirom na učestalije korištenje uslugama Europola među dionicima tijekom vremena, kao i vrijeme koje je Europolu potrebno da iskoristi sredstva kako bi se izbjegla situacija u kojoj agencija ne bi mogla pravodobno izvršiti svoj doprinos EU-a i dodijeliti odobrena sredstva.

               U zakonodavnom financijskom izvještaju nije predviđeno povećanje broja članova ugovornog osoblja. Komisija namjerava predložiti da se njezina preporuka o broju članova ugovornog osoblja poveća sa 191 na 235 kako bi se osigurala informacijska i administrativna potpora operativnim aktivnostima. Najveći broj članova ugovornog osoblja bit će 235 u 2021. i na toj bi se razini trebao stabilizirati tijekom cijelog VFO-a za razdoblje 2021.–2027.

               Pojedinosti o povećanju broja članova osoblja

                        Posebni cilj

                        Dodatno osoblje

                        Raspodjela u okviru Europola

                        Posebni cilj br. 1

                        Dodatno osoblje potrebno je za analizu dodatnih podataka koje dostavljaju privatne strane.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022.: +27, 2023.: +13, 2024.: +10, 2025.: +9, 2026.: +1, 2027.: +2

                        Operativna uprava:

                        *Europolov centar za kiberkriminalitet (EC3)

                        *Europski centar za borbu protiv terorizma – operacije (CT) i jedinica EU-a za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (IRU)

                        Uprava za kapacitete – IKT

                        Posebni cilj br. 2

                        Dodatno osoblje potrebno je za upravljanje velikim i složenim skupovima podataka i njihovu obradu i analizu te za održavanje informacijskih sustava, među ostalim u kontekstu ciklusa politika EU-a za borbu protiv organiziranog i teškog međunarodnog kriminaliteta te istrage u pogledu „važnih meta”.

                        Dodatno osoblje potrebno je i za funkciju zaštite podataka kako bi se veliki i složeni skupovi podataka mogli obrađivati uz potpuno poštovanje temeljnih prava.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022.: +4, 2023.: +2, 2024.: +2, 2025.: +1, 2026.: +1, 2027.: +1

                        Operativna uprava – *Europolov centar za kiberkriminalitet (EC3)

                        *Europski centar za borbu protiv terorizma – operacije (CT) i jedinica EU-a za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (IRU)

                        Posebni cilj br. 3

                        Dodatno osoblje potrebno je za vođenje Europolova laboratorija za inovacije, potporu inovacijskom centru EU-a za unutarnju sigurnost i potporu upravljanju istraživanjima u području sigurnosti.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022.: +12, 2023.: +10, 2024.: +5, 2025.: +5, 2026.: +1, 2027.: +0

                        Operativna uprava: Europolov centar za kiberkriminalitet (EC3)

                        Uprava za kapacitete – IKT

                        Laboratorij za inovacije

                        Posebni cilj br. 4

                        Dodatno osoblje potrebno je za unos upozorenja u Schengenski informacijski sustav te u slučaju pogotka praćenje u državama članicama 24 sata dnevno i sedam dana tjedno. Broj članova osoblja u EPRV-u trebao bi se povećati u skladu s povećanjem broja korisnika novog sustava. Potreba za potporom 24 sata dnevno i sedam dana tjedno podrazumijeva potrebu za ljudskim resursima (rad u smjenama).

                        Dodatno osoblje potrebno je i za potporu evaluacijama Schengena.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022.: +15, 2023.: +2, 2024.: +5, 2025.: +0, 2026.: +0, 2027.: +0

                        Operativna uprava: *Operativni centar (24 sata dnevno i sedam dana tjedno)

                        *Europski centar za borbu protiv terorizma – operacije (CT) i jedinica EU-a za rad u vezi s prijavljenim internetskim sadržajima (IRU)

                        Uprava za kapacitete – IKT

                        Posebni cilj br. 5

                        Dodatno osoblje potrebno je za primjenu mehanizma za razmjenu osobnih podataka s trećim zemljama prema potrebi.

                        Nije predviđeno dodatno osoblje za aktivnosti povezane s najboljom praksom i smjernicama.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022.: +5, 2023.: +0, 2024.: +2, 2025.: +0, 2026.: +3, 2027.: +0

                        Uprava za kapacitete – IKT

                        Posebni cilj br. 6

                        Dodatno osoblje potrebno je za koordinaciju s državama članicama i potporu državama članicama u istragama (uključujući potporu na licu mjesta, pristup bazama podataka i analitičkim alatima, operativnu analizu, forenzičko i tehničko stručno znanje).

                        Dodatno osoblje potrebno je i za koordinaciju s EPPO-om i za aktivnu potporu EPPO-u u istragama i progonima.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022.: +8, 2023.: +3, 2024.: +2, 2025.: +4, 2026.: +3, 2027.: +2

                        Operativna uprava:

                        – Europski centar za teški i organizirani kriminalitet (ESOCC)

                        – Europski centar za borbu protiv terorizma – operacije (CT)

                        – Europski centar za financijski i gospodarski kriminalitet (EFECC)

                        Uprava za kapacitete – IKT

               3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa za matičnu glavnu upravu

               ◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               ⌧
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše do jednog decimalnog mjesta)

                        Godina 2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        ·Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        XX 01 01 01 (sjedište i predstavništva Komisije)

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        5

                        XX 01 01 02 (delegacije)

                        XX 01 05 01 (neizravno istraživanje)

                        10 01 05 01 (izravno istraživanje)

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
                           89

                        XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)

                        XX 01 04 yy
                           90

                        – u sjedištima
                           91

                        – u delegacijama

                        XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)

                        10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)

                        Druge proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

               XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Predstavljanje Komisije u upravnom odboru Agencije, izrada mišljenja Komisije o godišnjem programu rada i praćenje njegove provedbe, praćenje izvršenja proračuna, pomoć agenciji pri osmišljavanju aktivnosti u skladu s politikama EU-a, među ostalim sudjelovanjem na sastancima stručnjaka.

                        Vanjsko osoblje

                        Jedan upućeni nacionalni stručnjak podupirat će dužnosnike i privremeno osoblje u prethodno navedenim zadaćama i pomagati Agenciji pri osmišljavanju aktivnosti u skladu s politikama EU-a, među ostalim sudjelovanjem na sastancima stručnjaka.

               Opis izračuna troškova za ekvivalent punog radnog vremena trebao bi se uključiti u Prilog V. odjeljak 3.

               3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom

               ◻
                     Prijedlog/inicijativa u skladu je s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom.

               ◻
                     Prijedlog/inicijativa iziskuje reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti predmetne proračunske linije i odgovarajuće iznose.

                  Prijedlog uključuje dodatna financijska sredstva i ljudske resurse za Europol u odnosu na one koji su trenutačno predviđeni u prijedlogu VFO-a (list br. 68). Učinak dodatnih financijskih sredstava za Europol na proračun nadoknadit će se kompenzacijskim smanjenjem programiranih rashoda iz naslova 4.

               ◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta fleksibilnosti ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira
                  92
               .

                  Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.

                  […]

               3.2.5.Doprinos trećih strana

               Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.

               Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N + 1

                        Godina
                        N + +2

                        Godina
                        N + +3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        Ukupno

                        Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju

                        UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               ⌧
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.

               ◻
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:

               ◻
                     na vlastita sredstva

               ◻
                     na ostale prihode

                ◻        navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Proračunska linija prihoda:

                        Odobrena sredstva dostupna za tekuću financijsku godinu

                        Učinak prijedloga/inicijative
                           93

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N + 1

                        Godina
                        N + +2

                        Godina
                        N + +3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        Članak ………….

               Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

                  […]

               Navesti metodu izračuna učinka na prihode.

                  […]

                     (1)

                        To uključuje dostignuća kao što su mobilne mreže 5G, umjetna inteligencija, internet stvari, bespilotne letjelice, anonimizacija i šifriranje, 3D ispis i biotehnologija. Na primjer, u srpnju 2020. francuska i nizozemska tijela za izvršavanje zakonodavstva i pravosudna tijela, u suradnji s Europolom i Eurojustom, predstavila su zajedničku istragu o razbijanju šifrirane telefonske mreže EncroChat kojom se koriste kriminalne mreže povezane s nasilnim napadima, korupcijom, pokušajima ubojstva i masovnim krijumčarenjem droge (
                  https://www.europol.europa.eu/newsroom/news/dismantling-of-encrypted-network-sends-shockwaves-through-organised-crime-groups-across-europe
                  ).

                     (2)

                        Zbog integracije digitalnih sustava u mnoge kriminalne aktivnosti i širenja internetske trgovine nezakonitom robom i uslugama mijenjaju se teška kaznena djela i organizirani kriminalitet. Vidjeti Europol, Serious and Organised Threat Assessments (Procjena prijetnje od teškog i organiziranog kriminala), 2017.

                     (3)

                        Napad u Parizu 25. rujna 2020., napad u mjestu Conflans-Sainte-Honorine 16. listopada 2020., napad u Nici 29. listopada 2020. i napad u Beču 2. studenoga 2020.

                     (4)

                  www.europol.europa.eu/publications-documents/pandemic-profiteering-how-criminals-exploit-covid-19-crisis
                  . To se posebno odnosi na kiberkriminalitet, prijevare, krivotvorenje i organizirani kriminalitet povezan s imovinom.

                     (5)

                  https://www.europol.europa.eu/publications-documents/beyond-pandemic-how-covid-19-will-shape-serious-and-organised-crime-landscape-in-eu
                  .

                     (6)

                        U Europi je 2017. pod istragom bilo više od 5 000 zločinačkih organizacija, što je porast od 50 % u odnosu na 2013. Ukupno 45 % zločinačkih organizacija sudjelovalo je u više kriminalnih aktivnosti. Udio tih skupina koje se bave različitim vrstama kriminalnih aktivnosti naglo se povećao. Zločinačke organizacije često se bave različitim kriminalnim aktivnostima. Vrlo su prilagodljive i mogu se lako prebacivati s jedne kriminalne aktivnosti na drugu. Europol, Serious and Organised Threat Assessments (Procjena prijetnje od teškog i organiziranog kriminala), 2017.

                     (7)

                        Uredba (EU) 2016/794 (11.5.2016.).

                     (8)

                        Čak 13 država članica EU-a prijavilo je ukupno 119 izvršenih, neuspjelih i spriječenih terorističkih napada, u kojima je smrtno stradalo 10 osoba, a 27 ih je ranjeno (Europol, European Union Terrorism Situation and Trend Report (Izvješće o stanju i trendovima u području terorizma u Europskoj uniji), 2020.).

                     (9)

                  https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2020/11/13/joint-statement-by-the-eu-home-affairs-ministers-on-the-recent-terrorist-attacks-in-europe/
                  .

                     (10)

                  https://www.consilium.europa.eu/media/41586/st14755-en19.pdf
                  . Uredbom (EU) 2016/794 predviđa se evaluacija radi procjene učinka, djelotvornosti i učinkovitosti Europola do svibnja 2022.

                     (11)

                        Pojam „privatne strane” odnosi se na organizacije s pravnom osobnošću koje nisu javna tijela. To među ostalim uključuje poduzeća osnovana u skladu s građanskim pravom, čak i ako su u vlasništvu ili pod nadzorom javnog tijela.

                     (12)

                        Komisija je 17. travnja 2018. donijela tzv. „paket o elektroničkim dokazima” koji se sastoji od Uredbe (COM(2018) 225 final) i Direktive (COM(2018) 226 final). Suzakonodavci trenutačno pregovaraju o tom paketu.

                     (13)

                        Rezolucija Europskog parlamenta od 10. srpnja 2020. o sveobuhvatnoj politici Unije o sprečavanju pranja novca i financiranja terorizma (2020/2686(RSP)).

                     (14)

                        COM(2020) 605 final (24.7.2020.).

                     (15)

                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_hr.pdf
                  .

                     (16)

                        Vidjeti članak 88. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

                     (17)

                        U skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/794 jedan je od ciljeva Europola poduprijeti i ojačati djelovanje nadležnih tijela država članica i njihovu uzajamnu suradnju u sprečavanju i suzbijanju oblika kriminaliteta koji utječu na zajednički interes obuhvaćen politikom Unije. To je u skladu s misijom Europola kako je utvrđena u članku 88. UFEU-a. U članku 6. stavku 1. Uredbe (EU) 2016/794 utvrđuje se da „[u] određenim slučajevima kada Europol smatra da bi bilo potrebno pokrenuti kriminalističku istragu u pogledu kaznenog djela koje je u okviru njegovih ciljeva, on traži od nadležnih tijela dotičnih država članica putem nacionalnih jedinica da pokrenu, vode ili koordiniraju takvu kriminalističku istragu”.

                     (18)

                        COM(2018) 640 final (12.9.2018.).

                     (19)

                        COM(2018) 225 final i COM(2018) 226 final (17.4.2018.) („paket o elektroničkim dokazima”).

                     (20)

                        Uredba (EU) br. 2019/818 (20.5.2020.).

                     (21)

                        Uredba (EU) br. 2018/1862 (28.11.2018.).

                     (22)

                        Uredba (EU) br. 2017/2226 (30.11.2017.).

                     (23)

                        Uredba (EU) br. 2018/1240 (12.9.2018.).

                     (24)

                        COM(2018) 302 final (16.5.2018.).

                     (25)

                        COM(2020) 614 final (23.9.2020.).

                     (26)

                        Uredba Vijeća (EU) br. 2017/1939 (12.10.2017.).

                     (27)

                        Uredba (EU) br. 2018/1727 (14.11.2018.).

                     (28)

                        Uredba (EU) br. 2019/881 (17.4.2019.).

                     (29)

                        Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 (11.9.2013.).

                     (30)

                        Uredba (EU) 2019/1896 (13.11.2019).

                     (31)

                        Uredba (EU) br. 1291/2013 (11.12.2013.).

                     (32)

                        Uredba (EU) br. 513/2014 (16.4.2014.). Vidjeti i prijedlog Komisije o Fondu za unutarnju sigurnost za sljedeći višegodišnji financijski okvir (COM(2018) 472 final (13.6.2018.)).

                     (33)

                        COM(2018) 435 final (7.6.2018.).

                     (34)

                        COM(2018) 434 final (6.6.2018.).

                     (35)

                        COM(2020) 66 final (19.2.2020.).

                     (36)

                        COM(2020) 65 final (19.2.2020.).

                     (37)

                        Članak 72. UFEU-a.

                     (38)

                        Članak 4. stavak 2. UEU-a.

                     (39)

                        Europski centar za kiberkriminalitet, Europski centar za borbu protiv krijumčarenja migranata, Europski centar za borbu protiv terorizma i Europski centar za financijski i gospodarski kriminalitet.

                     (40)

                        Članak 67. stavak 1. UFEU-a.

                     (41)

                  https://ec.europa.eu/home-affairs/news/commission-publishes-study-practice-direct-exchanges-personal-data-between-europol-and-private_en
                  .

                     (42)

                        [dodati poveznice na sažetak i mišljenje Odbora za regulatorni nadzor].

                     (43)

                        Članak 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”).

                     (44)

                        Članak 7. Povelje.

                     (45)

                        SEC(2011) 567 final (6.5.2011.).

                     (46)

                        Agencija Europske unije za temeljna prava: Primjena Povelje Europske unije o temeljnim pravima u izradi zakonodavstva i oblikovanju politika na nacionalnoj razini (2018).

                     (47)

                        Europski nadzornik za zaštitu podataka: Assessing the necessity of measures that limit the fundamental right to the protection of personal data: A toolkit (Procjena nužnosti mjera kojima se ograničava temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka: priručnik) (11.4.2017.); Europski nadzornik za zaštitu podataka: EDPS Guidelines on assessing the proportionality of measures that limit the fundamental rights to privacy and to the protection of personal data (Smjernice Europskog nadzornika za zaštitu podataka o procjeni proporcionalnosti mjera kojima se ograničavaju temeljna prava na privatnost i zaštitu osobnih podataka) (19.12.2019.).

                     (48)

                        Člankom 18. stavkom 5. Uredbe (EU) 2016/794 obrada osobnih podataka koju provodi Europol ograničava se na kategorije ispitanika navedene u Prilogu II. toj uredbi. Kategorijama ispitanika obuhvaćeni su: 1. osumnjičene osobe, 2.osuđene osobe, 3. osobe u pogledu kojih postoje činjenične naznake ili osnovana sumnja da su počinile kaznena djela, 4. osobe koje mogu biti pozvane da svjedoče u istragama ili u naknadnom kaznenom postupku, 5. žrtve, 6. kontakti i suradnici počinitelja kaznenog djela i 7. osobe koje mogu dati informacije o kaznenom djelu.

                     (49)

                        Vidjeti dokument EDPS Decision on the own initiative inquiry on Europol’s big data challenge (Odluka Europskog nadzornika za zaštitu podataka o istrazi na vlastitu inicijativu o izazovu velike količine podataka s kojim se suočava Europol):
                  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/20-09-18_edps_decision_on_the_own_initiative_inquiry_on_europols_big_data_challenge_en.pdf
                  .

                     (50)

                        Treća zemlja s kojom je sklopljen sporazum na temelju članka 23. Odluke 2009/371/PUP u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2016/794 ili na temelju članka 218. UFEU-a u skladu s člankom 25. stavkom 1. točkom (c) Uredbe (EU) 2016/794 ili koja je predmet odluke o prikladnosti iz članka 25. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2016/794.

                     (51)

                        Vidjeti dokument EDPS Decision on the own initiative inquiry on Europol’s big data challenge (Odluka Europskog nadzornika za zaštitu podataka o istrazi na vlastitu inicijativu o izazovu velike količine podataka s kojim se suočava Europol):
                  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/20-09-18_edps_decision_on_the_own_initiative_inquiry_on_europols_big_data_challenge_en.pdf
                  .

                     (52)

                        Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135, 24.5.2016., str. 53.).

                     (53)

                        Odluka Vijeća 2008/617/PUP od 23. lipnja 2008. o poboljšanju suradnje između posebnih interventnih jedinica država članica Europske unije u kriznim situacijama (SL L 210, 6.8.2008.).

                     (54)

                        Direktiva (EU) 2016/1148 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o mjerama za visoku zajedničku razinu sigurnosti mrežnih i informacijskih sustava širom Unije (SL L 194, 19.7.2016., str. 1.–30.).

                     (55)

                        Uredba (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.–106.).

                     (56)

                        Uredba (EU) 2018/1862 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2018. o uspostavi, radu i upotrebi Schengenskog informacijskog sustava (SIS) u području policijske suradnje i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2007/533/PUP i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1986/2006 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Komisije 2010/261/EU (SL L 312, 7.12.2018., str. 56.–106.).

                     (57)

                        Uredba (EU) 2019/452 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o uspostavi okvira za provjeru izravnih stranih ulaganja u Uniji (SL L 79I, 21.3.2019., str. 1.–14.).

                     (58)

                        Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.–71.).

                     (59)

                        Direktiva (EU) 2015/849 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2015. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca ili financiranja terorizma, o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Direktive Komisije 2006/70/EZ (SL L 141, 5.6.2015., str. 73.).

                     (60)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

                     (61)

                        Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

                     (62)

                        Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (63)

                        Članak 88. UFEU-a.

                     (64)

                        Članak 67. UFEU-a.

                     (65)

                        Zajednički istražni tim (JIT) alat je za međunarodnu suradnju koji se temelji sporazumu koji su nadležna tijela, odnosno pravosudna tijela (suci, tužitelji, istražni suci) i tijela za izvršavanje zakonodavstva, na ograničeno razdoblje i za određenu svrhu sklopila s dvjema ili više država, kako bi se provele kaznene istrage u jednoj ili više uključenih država. Zajednički istražni tim učinkovit su i djelotvoran alat za suradnju kojim se olakšava koordinacija istraga i kaznenih progona koji se usporedno provode u nekoliko država ili u predmetima s prekograničnom dimenzijom.

                     (66)

                        Operativna radna skupina (OTP) privremena je skupina predstavnika država članica, trećih strana i Europola te poseban multinacionalni/multidisciplinarni projekt koji se sastoji od obavještajnih i istražnih aktivnosti usmjerenih na odabrane važne mete. Važna meta (HVT) osoba je čija kriminalna aktivnost ispunjava određene kriterije rizika zbog čega dvjema ili više država članica prijeti velika opasnost od teškog i organiziranog kriminaliteta.

                     (67)

                        COM(2020) 456 (27.5.2020.).

                     (68)

                        COM(2020) 440 final – Prilozi od 1. do 2. (27.5.2020.).

                     (69)

                        COM(2020) 605 final (24.7.2020.).

                     (70)

                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/political-guidelines-next-commission_hr.pdf
                  .

                     (71)

                        COM(2018) 640 final (12.9.2018.).

                     (72)

                        COM(2020) 66 final (19.2.2020.).

                     (73)

                        COM(2020) 65 final (19.2.2020.).

                     (74)

                        Prema operativnim pokazateljima Europola za 2019. broj operacija utrostručio se od 2014., broj raspoređenih mobilnih ureda na terenu više se nego udvostručio, broj razmijenjenih poruka putem mreže SIENA povećao se za 300 %, a broj predmeta unesenih u informacijski sustav Europola povećao se za više od 500 %.

                     (75)

                        Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (76)

                        Radni dokument službi Komisije – decentralizirane agencije i EPPO.

                     (77)

                        Uredba (EU) 2016/794.

                     (78)

                  https://www.europol.europa.eu/sites/default/files/documents/decision_of_the_europol_management_board_on_the_adoption_of_the_financial_regulation_applicable_to_europol_.pdf

                     (79)

                  https://europa.eu/european-union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf

                     (80)

                        Članak 30. Financijske uredbe Europola.

                     (81)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (82)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (83)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.

                     (84)

                        Zbog njihove specifične operativne prirode ne mogu se utvrditi točni jedinični troškovi po rezultatu ni točna očekivana količina rezultata, posebno s obzirom na to da su neki rezultati povezani s aktivnostima izvršavanja zakonodavstva koje su podložne nepredvidivim kriminalnim aktivnostima.

                     (85)

                        Broj članova osoblja naveden u nacrtu proračuna za 2021., izračunan na temelju prosječnih jediničnih troškova osoblja koji će se upotrebljavati za zakonodavni financijski izvještaj, indeksiranih prema koeficijentu ispravka za Nizozemsku (111,5 %).

                     (86)

                        U ovoj fazi nije moguće detaljno navesti raspodjelu privremenog osoblja razreda AD u odnosu na privremeno osoblje razreda AST. Procjene troškova osoblja izrađene su na temelju prosječnih troškova za privremeno osoblje, indeksiranih prema koeficijentu ispravka za Nizozemsku (111,5 %).

                     (87)

                        Odobreni broj članova ugovornog osoblja povećat će se u doprinosu EU-a Europolu za 2021. i ostati stabilan na toj razini tijekom cijelog VFO-a za razdoblje 2021.–2027. U zakonodavnom financijskom izvještaju nije predviđeno povećanje broja članova ugovornog osoblja.

                     (88)

                        Broj članova osoblja naveden u nacrtu proračuna za 2021., izračunan na temelju prosječnih jediničnih troškova osoblja koji će se upotrebljavati za zakonodavni financijski izvještaj, indeksiranih prema koeficijentu ispravka za Nizozemsku (111,5 %).

                     (89)

                        UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (90)

                        U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                     (91)

                        Uglavnom za strukturne fondove, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za ribarstvo (EFR).

                     (92)

                        Vidjeti članke 11. i 17. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.

                     (93)

                        Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.