               EUROPSKA KOMISIJA
            Strasbourg, 15.12.2015.
            COM(2015) 670 final
            2015/0307(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe br. 562/2006 (EZ) u pogledu pooštravanja kontrola na vanjskim granicama pregledima relevantnih baza podataka

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Prijedlog sadržava ciljanu izmjenu Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) kako bi se povećala sigurnost u području bez unutarnjeg nadzora granica. Ovaj je Prijedlog odgovor na poziv Komisiji, izražen u zaključcima Vijeća od 9. i 20. studenoga, da „predstavi prijedlog za ciljanu reviziju Zakonika o schengenskim granicama kako bi se sustavne kontrole državljana EU-a, uključujući provjeru biometrijskih podataka, provodile u odnosu na relevantne baze podataka na vanjskim granicama schengenskog područja, služeći se u potpunosti tehničkim rješenjima kako se ne bi omeo protok kretanja”.

                  Svrha je Prijedloga obvezati države članice da pregledima baza podataka o izgubljenim i ukradenim dokumentima provode sustavne kontrole osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije (odnosno građane EU-a i članove njihovih obitelji koji nisu građani EU-a) kad prelaze vanjsku granicu, a i kako bi provjerili da te osobe ne predstavljaju prijetnju javnom redu i unutarnjoj sigurnosti. Ta se obveza primjenjuje na svim vanjskim granicama, odnosno zračnoj, morskoj i kopnenoj granici, i pri ulasku i pri izlasku. Međutim, ako bi sustavni pregledi baza podataka u pogledu svih osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije mogli imati nesrazmjeran utjecaj na protok prometa na granici, države članice mogu provesti samo ciljane kontrole pregledima baza podataka uz uvjet da se iz procjene rizika vidi da to neće dovesti do rizika povezanih s unutarnjom sigurnosti, javnim poretkom, međunarodnim odnosima država članica ili prijetnjom javnom zdravlju.

                  Iako su države članice obavezne provoditi sustavne kontrole prilikom ulaska državljana trećih zemalja pregledima svih baza podataka, trenutačnim se odredbama ne predviđa da se prilikom izlaska trebaju provesti sustavne kontrole zbog javnog reda i unutarnje sigurnosti. Izmjenom će se uskladiti obveze da se i prilikom izlaska provede sustavna kontrola kako bi se ustanovilo predstavlja li državljanin treće zemlje prijetnju javnom poretku i unutarnjoj sigurnosti.

                  Ovaj je Prijedlog odgovor na povećanu terorističku prijetnju u Europi, što se očitovalo u napadima u Parizu, Kopenhagenu i Bruxellesu, ali i na moguće rizike u pogledu unutarnje sigurnosti.

                  Teroristička prijetnja nije ograničena na jednu državu članicu i ona nije posljedica isključivo vanjskih čimbenika. Pojava stranih terorističkih boraca i dalje predstavlja velik razlog za zabrinutost. Broj državljana EU-a koji putuju u Siriju i Irak kako bi poduprli terorističke skupine stalno raste. Procjenjuje se da je do 5 000 građana EU-a otišlo u područja sukoba
                     1
                   i najvjerojatnije se pridružilo snagama ISIS-a. Mnogi počinitelji nedavnih terorističkih napada, počevši od napada na redakciju Charlieja Hebdoa u siječnju 2015., boravili su ili su obučavani u inozemstvu, u područjima pod nadzorom terorističkih organizacija. Već je 2014. otkrivanje i sprečavanje putovanja u područja sukoba i vraćanja iz njih (s namjerom podupiranja terorističkih organizacija) određeno kao prioritet. Europska komisija kontinuirano podupire jačanje schengenskog okvira izdavanjem preporuka za pooštravanje graničnih kontrola u okviru sadašnjeg pravnog okvira. U tom smislu, nakon izjave o terorizmu sa neslužbenog sastanka Vijeća od 12. veljače 2015. i zaključaka Predsjedništva sa sastanka Vijeća
                     2
                   u ožujku 2015. Komisija je ponovno naglasila mogućnost i potrebu da se pooštre kontrole osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije te da se te kontrole sustavno provode za osobe obuhvaćene određenom procjenom rizika. U lipnju 2015. u skladu s tim prilagođen je Practical Handbook for Border Guards (Praktični priručnik za službenike graničnog nadzora)
                     3
                  .

                  Osim toga, kako je najavljeno u Europskom programu sigurnosti, Komisija je u lipnju 2015. dovršila i prvi skup zajedničkih pokazatelja rizika za strane terorističke borce kako bi ih upotrebljavali službenici graničnog nadzora prilikom kontrola
                     4
                  .

                  Pojava stranih boraca ukazuje na to da se sustavne kontrole moraju provoditi i u pogledu osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije kako bi se osigurala visoka razina sigurnosti u području bez nadzora unutarnjih granica.

                  Ovim se Prijedlogom naglašava i potreba da se provjere biometrijski identifikatori kako su određeni Uredbom Vijeća (EZ) br. 2252/2004. Tom su Uredbom uvedeni prikaz lica i otisci prstiju kao sigurnosni elementi u putovnicama građana EU-a kako bi bile sigurnije te kako bi se uspostavila pouzdana veza između nositelja i putovnice. Stoga bi službenici graničnog nadzora, ako sumnjaju u vjerodostojnost putovnice ili legitimnost nositelja, trebali provjeriti te biometrijske identifikatore.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Predloženom izmjenom osigurat će se:

                  1) sustavna kontrola putnih isprava osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije pregledima relevantnih baza podataka o ukradenim, otuđenim, izgubljenim i poništenim dokumentima kako bi se spriječilo da te osobe prikriju svoj pravi identitet te

                  2) sustavna kontrola osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije zbog unutarnje sigurnosti i javnog poretka pregledima relevantnih baza podataka.

                  Takva kombinacija sustavnih kontrola rubrika koje se odnose na dokumente i osobe u relevantnim bazama podataka omogućit će i sinergije u strukturi sustava koje trenutačno nisu moguće zbog neusklađenosti između mogućih sustavnih provjera dokumenata i nesustavnih provjera iz sigurnosnih razloga. Predložena izmjena u skladu je s jednim od ciljeva graničnih kontrola, odnosno s ciljem sprečavanja svih prijetnji unutarnjoj sigurnosti i javnom poretku država članica.

                  Osim toga, Prijedlogom će se proširiti obveza da se na izlasku iz zemlje provjeri da državljani trećih zemalja ne predstavljaju prijetnju javnom poretku i unutarnjoj sigurnosti.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Nakon predložene izmjene Zakonik o schengenskim granicama ostat će usklađen sa slobodnim kretanjem osoba zajamčenim Ugovorom i detaljnije opisanim u Direktivi 2004/38/EZ.

                  Mjere koje će se poduzimati na vanjskim granicama kao posljedica ove izmjene, i koje obuhvaćaju pregled baza podataka zbog sigurnosti, ne utječu na prava na slobodno kretanje građana EU-a i članova njihovih obitelji, koja proizlaze iz Ugovora i Direktive 2004/38/EZ koji ne sadržavaju pravo na oslobađanje od sigurnosnih kontrola prilikom prelaska vanjskih granica.

                  Kad je riječ o mjerama koje službenici graničnog nadzora mogu poduzeti na temelju rezultata provjera u bazama podataka („rezultati pretraživanja”), odredbama Poglavlja VI. Direktive 2004/38/EZ dopušta se državama članicama ograničenje prava na slobodno kretanje građana EU-a i članova njihovih obitelji zbog javnog poretka ili javne sigurnosti, uz uvjet da poštuju materijalna i postupovna jamstva iz navedene Direktive, kako ih tumači Sud Europske unije. U slučaju pozitivnog rezultata pretrage treba se pridržavati pravila koja navodi Sud u presudi C-503/03 Komisija/Španjolska i koja su detaljno opisana u priručniku SIRENE.

                  S obzirom na to da baze podataka koje se pregledavaju funkcioniraju prema načelu pozitivan rezultat / negativan rezultat te s obzirom na to da se pregledavanje baze podataka ne bilježi niti se dalje obrađuje, sustavne kontrole osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije utjecat će na prava na zaštitu osobnih podataka samo u ograničenoj mjeri, što je opravdano s aspekta sigurnosnih ciljeva koji se žele postići.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova Prijedloga članak 77. stavak 2. točka (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

                  Ovim se Prijedlogom mijenja Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o uspostavi Zakonika Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) koja se temeljila na jednakovrijednim odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice, tj. na članku 62. stavku 1. (unutarnje granice) odnosno stavku 2. točki (a) (vanjske granice).

               •Supsidijarnost

                  Mjere u području slobode, sigurnosti i pravde obuhvaćene su područjem nadležnosti koje EU dijeli s državama članicama u skladu s člankom 4. stavkom 2. UFEU-a. Stoga se na temelju članka 5. stavka 3. UEU-a primjenjuje načelo supsidijarnosti u skladu s kojim Unija djeluje samo ako i u mjeri u kojoj ciljeve predloženog djelovanja države članice ne mogu dostatno ostvariti na središnjoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, nego se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije.

                  Cilj je ovog Prijedloga izmijeniti Zakonik o schengenskim granicama kako bi se na vanjskim granicama osigurale sustavne kontrole osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije pregledima relevantnih baza podataka iskoristivši u potpunosti tehnička rješenja, a da se pritom ne ometa protok prekograničnog prometa.

                  Nadzor na vanjskim granicama provodi se u interesu svih država članica koje su ukinule kontrolu unutarnjih granica (uvodna izjava 6. Zakonika o schengenskim granicama) i trebao bi pomoći u sprečavanju svih prijetnji unutarnjoj sigurnosti država članica. Stoga taj nadzor treba provoditi u skladu sa zajedničkim pravilima.

                  U skladu s tim države članice ne mogu same u dovoljnoj mjeri postići cilj u pogledu određivanja zajedničkih pravila u vezi s obujmom i vrstom kontrola koje se provode na vanjskim granicama te se on može bolje postići na razini Unije. Unija stoga može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti.

                  •
                        Proporcionalnost

                  Sadržaj baza podataka koje se pregledavaju ograničen je na aspekte koji su važni za unutarnju sigurnost; svi razlozi zbog kojih se u Schengenskom informacijskom sustavu prikazuje upozorenje povezani su s očuvanjem unutarnje sigurnosti u državama članicama schengenskog prostora s obzirom na to da nema kontrola na unutarnjim granicama. Stoga, sustavna kontrola pregledima relevantnih baza podataka koja se odnosi na osobe s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje jednog od ciljeva nadzora na vanjskim granicama.

                  U Prijedlogu se razlikuju vanjske zračne granice i ostale vanjske granice kako bi se uzeli u obzir protok putnika i infrastruktura različitih vrsta vanjskih granica. Ako bi na primjer zbog infrastrukture i protoka putnika sustavna kontrola mogla imati nesrazmjeran utjecaj na protok prometa na granici, sustavne kontrole pregledima baza podataka mogu se izostaviti na kopnenim i morskim granicama uz uvjet da se iz procjene rizika vidi da to neće dovesti do rizika povezanih s unutarnjom sigurnosti, javnim poretkom, međunarodnim odnosima država članica ili prijetnjom javnom zdravlju. Tu bi procjenu rizika trebalo priopćiti Europskoj agenciji za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (dalje u tekstu: „Frontex”) te o njoj treba redovito izvješćivati Komisiju i Frontex. Frontex potom može napraviti analizu rizika i ranjivosti u vezi s provedbom tih odredaba u državama članicama. Komisija će također u svojem polugodišnjem izvješćivanju o funkcioniranju schengenskog prostora obratiti posebnu pozornost na moguća popuštanja u režimu sustavne granične kontrole na određenim kopnenim i morskim graničnim prijelazima.

                  Kad je riječ o kontrolama državljana trećih zemalja prilikom izlaska, zbog javnog poretka i unutarnje sigurnosti ukinut će se trenutačna mogućnost da se ne provodi sustavna kontrola te će se to pravilo stoga uskladiti s onim koje postoji prilikom ulaska, odnosno obvezom da se provode sustavne kontrole pregledima baza podataka. U skladu s Prilogom VII. točkom 5.2. Zakonika o schengenskim granicama prekogranični radnici koji su službenicima graničnog nadzora poznati jer često prelaze granicu na istom graničnom prijelazu i za koje je pri prvoj kontroli utvrđeno da za njih ni u SIS-u ni u nacionalnoj bazi podataka nije izdano upozorenje i dalje podliježu samo nasumičnim kontrolama. Temeljite kontrole tih osoba provode se povremeno, bez najave i u nepravilnim vremenskim razmacima.

               •Odabir instrumenta

                  Prijedlog se odnosi na izmjenu Uredbe i nema nikakvih naznaka da bi prikladniji bio neki drugi instrument.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA

               Pitanje sustavnog pregledavanja relevantnih baza podataka u pogledu građana EU-a i ostalih osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije prilikom prelaska vanjske granice na dnevnom je redu od proljeća 2014. nakon terorističkog napada na židovski muzej u Bruxellesu i rasprave o borbi protiv stranih terorističkih boraca koja je potom uslijedila.

               Da bi se zajamčila unutarnja sigurnost, već se zadnjih godinu i pol dana ulažu napori kako bi se poduzele odgovarajuće učinkovitije mjere s neodgodivim učinkom u okviru postojeće pravne stečevine EU-a. Komisija je blisko surađujući s državama članicama razradila preporuke za poboljšanje graničnih kontrola na vanjskim granicama s pooštrenim pregledavanjem relevantnih baza podataka, a prema potrebi, na temelju procjene rizika, sustavnom provedbom tih kontrola. Nakon napada na redakciju Charlieja Hebdoa i kasnijeg poziva Vijeća 12. ožujka 2015. razrađeni su zajednički pokazatelji rizika za bolje ciljane kontrole te su podijeljeni službenicima graničnog nadzora. U lipnju 2015. prilagođen je Practical Handbook for Border Guards (Praktični priručnik za službenike graničnog nadzora) kako bi se uzele u obzir navedene preporuke
                  5
               .

               O tom se pitanju 2014. i 2015. raspravljalo nekoliko puta na sastancima Radne skupine za granice. U listopadu 2015. luksemburško Predsjedništvo Vijeća raspitivalo se o razvoju u tom području
                  6
               .

               Prijedlog je izravni odgovor na poziv Vijeća od 20. studenoga 2015. da se izmijeni Zakonik o schengenskim granicama kao odgovor na terorističke napade u Parizu 13. studenoga 2015.

               •Temeljna prava

                  U predloženoj se izmjeni poštuju temeljna prava i načela kako su određena Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života (članak 7.), zaštita osobnih podataka (članak 8.) i sloboda kretanja i boravka (članak 45.). Zaštitne mjere iz članka 3.a Zakonika o schengenskim granicama i dalje se primjenjuju.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Predloženim izmjenama ne utječe se na proračun EU-a.

               OSTALI ELEMENTI

               •
                     Mehanizmi praćenja, ocjenjivanja i izvješćivanja

               Predložena izmjena odnosi se na Zakonik o schengenskim granicama čija se provedba ocjenjuje u okviru mehanizma evaluacije Schengena u skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1053/2013
                  7
                (članak 37.a Zakonika) ne dovodeći u pitanje ulogu Komisije kao čuvarice Ugovora (članak 17. stavak 1. UEU-a).

               •
                     Detaljno objašnjenje posebnih odredbi prijedloga

               Predloženom izmjenom uvodi se u sadašnji članak 7. stavak 2. obveza provedbe sustavnih kontrola osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije (odnosno građana EU-a i članova njihovih obitelji koji nisu građani EU-a) pregledima baza podataka o izgubljenim i ukradenim dokumentima, a i kako bi se provjerilo da te osobe ne predstavljaju prijetnju javnom poretku i unutarnjoj sigurnosti. Ta se obveza primjenjuje na svim vanjskim granicama, tj. zračnoj, morskoj i kopnenoj. Međutim, ako bi sustavno pregledavanje baza podataka u pogledu svih osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije moglo imati nesrazmjeran utjecaj na protok prometa na granici, države članice mogu provesti samo ciljane kontrole pregledima baza podataka uz uvjet da se iz procjene rizika vidi da to neće dovesti do rizika povezanih s unutarnjom sigurnosti, javnim poretkom, međunarodnim odnosima država članica ili prijetnjom javnom zdravlju.

               Tu bi procjenu rizika trebalo priopćiti Frontexu te o njoj treba redovito izvješćivati Komisiju i Frontex. Komisija će u svojem polugodišnjem izvješćivanju o funkcioniranju schenhenskog prostora obratiti posebnu pozornost na moguća popuštanja u režimu sustavne granične kontrole.

               Ovim se Prijedlogom naglašava i potreba da se provjere biometrijski identifikatori kako su određeni Uredbom Vijeća (EZ) br. 2252/2004. Ovom se Uredbom uvode prikaz lica i otisci prstiju kao sigurnosni elementi u putovnicama građana EU-a kako bi bile sigurnije te kako bi se uspostavila pouzdana veza između nositelja i putovnice. Stoga, ako postoji sumnja u autentičnost putovnice ili identiteta njezina nositelja, službenici graničnog nadzora trebali bi provjeriti te biometrijske identifikatore.

               Predloženom izmjenom ukida se i mogućnost koju imaju države članice u pogledu neprovođenja kontrole državljana trećih zemalja prilikom izlaska te se njome usklađuje članak 7. stavak 3. točke (b) i (c) s postojećom odredbom o sustavnoj kontroli državljana trećih zemalja pregledima baza podataka prilikom ulaska.

               2015/0307 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe br. 562/2006 (EZ) u pogledu pooštravanja kontrola na vanjskim granicama pregledima relevantnih baza podataka

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (b),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Nadzor na vanjskim granicama i dalje je jedan od glavnih načina zaštite područja bez nadzora na unutarnjim granicama. Provodi se u interesu svih država članica. Jedan od ciljeva tog nadzora je sprečavanje svih vrsta prijetnji unutarnjoj sigurnosti i javnom poretku država članica, neovisno o tome odakle prijetnja dolazi.

               (2)Pojava stranih terorističkih boraca, od kojih su mnogi građani Unije, ukazuje na potrebu da se na vanjskim granicama pojača kontrola građana Unije.

               (3)Dokumente osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije stoga bi trebalo sustavno provjeravati u relevantnim bazama podataka o ukradenim, otuđenim, izgubljenim i poništenim putnim ispravama kako bi se spriječilo prikrivanje pravog identiteta.

               (4)Službenici graničnog nadzora trebali bi iz istog razloga provoditi sustavne kontrole osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije pregledima relevantnih nacionalnih i europskih baza podataka kako bi se osiguralo da ne predstavljaju prijetnju unutarnjoj sigurnosti ili javnom poretku.

               (5)Zbog tehničkog se napretka u načelu mogu pregledavati relevantne baze podataka, a da se s prelaskom granice ne kasni, jer se provjere dokumenata i osoba mogu paralelno obaviti. Stoga se na vanjskim granicama mogu pooštriti kontrole, a da to ne utječe negativno na osobe koje putuju s poštenim namjerama, kako bi se bolje identificirale osobe koje namjeravaju prikriti pravi identitet ili one za koje su izdana relevantna upozorenja iz sigurnosnih razloga ili kako bih ih se uhitilo. Sustavne kontrole trebale bi se provoditi na svim vanjskim granicama. Međutim, kad bi sustavne kontrole na kopnenim i morskim granicama imale nesrazmjeran utjecaj na protok prometa na granici, državama članicama trebalo bi dopustiti da ne provode sustavne kontrole pregledima baza podataka, ali samo na temelju procjene rizika iz koje se vidi da takvo popuštanje u režimu granične kontrole ne bi dovelo do sigurnosnih rizika. Tu bi procjenu rizika trebalo dostaviti Europskoj agenciji za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije osnovanom Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004
                  8
                te o njoj treba redovito izvješćivati i Komisiju i Agenciju.

               (6)Uredbom Vijeća (EZ) br. 2252/2004
                  9
                Unija je uvela prikaz lica i otiske prstiju kao sigurnosne elemente u putovnicama građana Unije. Ta su sigurnosna obilježja uvedena kako bi putovnice bile sigurnije te kako bi se uspostavila pouzdana veza između nositelja i putovnice. Države bi članice stoga trebale provjeriti te biometrijske identifikatore ako se sumnja u autentičnost putovnice ili identitet njezina vlasnika.

               (7)Ovom se Uredbom ne bi smjela dovoditi u pitanje primjena Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  10
               .

               (8)Države članice dužne su provesti sustavnu kontrolu državljana treće zemlje prilikom njihova ulaska u zemlju pregledom svih baza podataka. Te bi se kontrole trebale sustavno provoditi i pri izlasku.

               (9)S obzirom na to da se cilj ove Uredbe, odnosno pooštravanje kontrola na vanjskim granicama pregledima baza podataka, čime se posebno odgovara na povećanu terorističku prijetnju, odnosi na jedan od načina zaštite područja bez unutarnjeg nadzora granica te kao takav i na pravilno funkcioniranje schengenskog prostora, države članice ga ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti, nego se on može bolje ostvariti na razini Unije te Unija stoga može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je određeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (10)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. S obzirom na to da se ova Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini, Danska u skladu s člankom 4. spomenutog Protokola u roku od šest mjeseci nakon što Vijeće donese ovu Uredbu odlučuje hoće li je prenijeti u svoje nacionalno pravo.

               (11)Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ
                  11
               ; Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (12)Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u kojoj Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ
                  12
               ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (13)U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  13
               , a koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ
                  14
               .

               (14)U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  15
               , a koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ
                  16
               .

               (15)U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola potpisanog između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  17
               , a koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke A Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU
                  18
               .

               (16)Kad je riječ o uporabi Schengenskog informacijskog sustava, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskog pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan u smislu članka 3. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2003. odnosno članka 4. stavka 2. Akta o pristupanju iz 2011.

               (17)Ovom se Uredbom poštuju temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

               (18)Uredbu (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
                  19
                trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EZ) br. 562/2006 mijenja se kako slijedi:

               1.
                     Članak 7. mijenja se kako slijedi:

               (a) stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Prilikom ulaska i izlaska osobe s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije podliježu sljedećim kontrolama:

               (a) provjeri identiteta i državljanstva osobe te valjanosti i autentičnosti putne isprave pregledom relevantnih baza podataka, posebno:

               (1)Schengenskog informacijskog sustava;

               (2)Interpolove baze podataka o ukradenim i izgubljenim putnim ispravama;

               (3)nacionalnih baza podataka o ukradenim, otuđenim, izgubljenim i poništenim putnim ispravama;

               (b)provjeri da se osoba s pravom slobodnog kretanja u skladu s pravom Unije ne smatra prijetnjom unutarnjoj sigurnosti, javnom poretku, međunarodnim odnosima ni jedne države članice ili javnom zdravlju, uključujući pregledom relevantnih Unijinih i nacionalnih baza podataka, posebno Schengenskog informacijskog sustava.

               Ako postoji sumnja u autentičnost putne isprave ili identiteta njezina nositelja, kontrole obuhvaćaju provjeru biometrijskih identifikatora uključenih u putovnice i putne isprave izdane u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2252/2004*.

               Ako bi na vanjskim kopnenim i morskim granicama kontrole iz prvog podstavka točaka (a) i (b) imale nesrazmjeran utjecaj na protok prometa, države članice mogu provesti te ciljane kontrole na temelju procjene rizika povezanih s unutarnjom sigurnosti, javnim poretkom, međunarodnim odnosima bilo koje države članice ili prijetnjom javnom zdravlju.

               Svaka država članica dostavlja svoju procjenu rizika Europskoj agenciji za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije osnovanoj Uredbom Vijeća (EZ) br. 2007/2004 te svaka tri mjeseca izvješćuje Komisiju i Agenciju o primjeni provedenih ciljanih kontrola.

               ____________

               *Uredba Vijeća (EZ) br. 2252/2004 od 13. prosinca 2004. o standardima za sigurnosna obilježja i biometrijske podatke u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice (SL L 385, 29.12.2004., str. 1.)”

               (b) u stavku 3. točki (b) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:

               „iii. provjeru da dotični državljanin treće zemlje ne predstavlja opasnost za javni poredak, unutarnju sigurnost ili međunarodne odnose bilo koje države članice, uključujući pregledom relevantnih Unijinih i nacionalnih baza podataka, posebno Schengenskog informacijskog sustava;”

               (c) u stavku 3. točki (c) briše se podtočka iii.;

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

               Za Europski parlament
                     Za Vijeće

               Predsjednik
                     Predsjednik

                     (1)
                  Vidjeti Europol, TE-SAT 2015

                     (2)
                  Ishod 3376. sastanka Vijeća, 7178/15 (OR. en) PRESSE 21 PR CO 13

                     (3)
                  C(2015) 3894 završna verzija

                     (4)
                  Popis se temelji na trendovima putovanja, uzorcima i posebnim karakteristikama tih osoba te je sastavljen na temelju doprinosa država članica, Europske službe za vanjsko djelovanje, Europola i Frontexa.

                     (5)
                  C (2015) 3894 od 15.6.2015.

                     (6)
                  12540/15

                     (7)
                  Uredba Vijeća (EU) br. 1053/2013 od 7. listopada 2013. o uspostavi mehanizma evaluacije i praćenja za provjeru primjene schengenske pravne stečevine i stavljanju izvan snage Odluke Izvršnog odbora od 16. rujna 1998. o uspostavi Stalnog odbora za ocjenu i provedbu Schengena (SL L 295, 6.11.2013., str. 27.)

                     (8)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 2007/2004 od 26. listopada 2004. o osnivanju Europske agencije za upravljanje operativnom suradnjom na vanjskim granicama država članica Europske unije (SL L 349, 25.11.2004., str. 1.)

                     (9)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 2252/2004 od 13. prosinca 2004. o standardima za sigurnosna obilježja i biometrijske podatke u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice (SL L 385, 29.12.2004., str. 1.)

                     (10)
                  Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29 travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.)

                     (11)
                  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.)

                     (12)
                  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.)

                     (13)
                  SL L 176, 10.7.1999., str. 36

                     (14)
                  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.)

                     (15)
                  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

                     (16)
                  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.)

                     (17)
                  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

                     (18)
                  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.)

                     (19)
                  Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima prekograničnog kretanja osoba (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., str. 1.)