               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.4.2022.
            COM(2022) 187 final
            2022/0130(COD)

            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) koordinira istrage i kazneni progon teškog prekograničnog kriminaliteta u Europi i izvan nje. Kao središnje tijelo Europske unije za pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima Eurojust podupire nacionalna tijela nadležna za istrage i kazneni progon u vezi s teškim kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan u skladu s Uredbom (EU) 2018/1727 („Uredba o Eurojustu”). Među kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan su i genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini (koji se zajednički nazivaju „najteža međunarodna kaznena djela”).

                  Rusija je 24. veljače 2022. započela vojnu agresiju na Ukrajinu. Postoji osnovana sumnja da su u Ukrajini počinjeni te da se i dalje čine ratni zločini i zločini protiv čovječnosti. Tužitelj Međunarodnog kaznenog suda najavio je 2. ožujka 2022. pokretanje istrage o stanju u Ukrajini
                     1
                  . Državna odvjetništva nekoliko država članica, kao i ukrajinsko, također su pokrenula istrage najtežih međunarodnih kaznenih djela uz potporu i koordinaciju Eurojusta. Eurojust ima stručno znanje i iskustvo za potporu istragama i kaznenom progonu najtežih međunarodnih kaznenih djela, među ostalim olakšavanjem aktivnosti zajedničkih istražnih timova, kao što je onaj koji su uspostavile neke države članice i Ukrajina u kontekstu aktualnog sukoba. Eurojust surađuje i s tužiteljem Međunarodnog kaznenog suda.

                  Nacionalna tijela prikupljaju dokaze o mogućim međunarodnim kaznenim djelima koja su možda počinjena u Ukrajini. Zbog aktualnog sukoba dokazi se ne mogu sigurno pohraniti u Ukrajini i zato je potrebno da Unija hitno osigura mjesto za njihovu sigurnu pohranu. Stoga je radi koordinacije napora koje države članice trenutačno ulažu u prikupljanje dokaza nužno brzo uspostaviti središnju pohranu u kojoj bi se mogli pohranjivati dokazi koje su prikupile agencije i tijela Unije te nacionalna i međunarodna tijela ili treće strane kao što su organizacije civilnog društva. Međutim, iako se Uredbom o Eurojustu propisuje da Eurojust podupire djelovanje država članica u istragama i kaznenom progonu teških kaznenih djela, njome se Eurojustu izričito ne dopuštaju prikupljanje, čuvanje i analiza takvih dokaza u vezi s tom svrhom.

                  Eurojust je za potrebe obavljanja svojih zadaća uspostavio sustav vođenja predmeta koji sadržava neosobne podatke i osobne podatke iz Priloga II. Uredbi o Eurojustu. Sustav vođenja predmeta uglavnom je usmjeren na potporu upravljanju i koordinaciji istraga i kaznenih progona u vezi s kojima Eurojust pruža pomoć. Uredbom o Eurojustu sustav vođenja predmeta ograničava se na privremene radne dosjee, kojima se podupire praćenje predmeta koji su u tijeku, i na indeks
                     2
                  . Obrada osobnih podataka izvan sustava vođenja predmeta zabranjena je
                     3
                  . Eurojust tijekom koordinacije i podupiranja istraga i kaznenih progona može privremeno pohranjivati i razmjenjivati dokaze u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi.

                  Komisija je već predložila poboljšanje postojećeg ustroja Eurojustova sustava vođenja predmeta s obzirom na njegove aktivnosti u vezi s istragama i kaznenim progonom kaznenih djela terorizma. Komisija je 1. prosinca 2021. donijela prijedlog za poboljšanje funkcioniranja Eurojustova Europskog sudskog registra za borbu protiv terorizma
                     4
                  . U okviru tog prijedloga predviđeni su modernizacija sustava vođenja predmeta i digitalizacija razmjene informacija između nacionalnih nadležnih tijela i Eurojusta.

                  Nedavni događaji povezani s ruskom agresijom na Ukrajinu dodatno su pokazali da je potrebno hitno nadograditi postojeći Eurojustov sustav vođenja predmeta.  Postojeća arhitektura obrade podataka u Eurojustu ne omogućuje Eurojustu da prikuplja, čuva i analizira dokaze povezane s najtežim međunarodnim kaznenim djelima, uključujući ona koja su vjerojatno počinjena u Ukrajini, zbog razmjera događaja i goleme količine dokaza koje je potrebno pohraniti u slučaju počinjenja takvih kaznenih djela.

                  U tom kontekstu ovim se prijedlogom Eurojustu nastoji omogućiti prikupljanje, čuvanje i analiza dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima te, ako je to potrebno i primjereno, omogućiti njihova razmjena ili stavljanje na raspolaganje na drugi način nadležnim nacionalnim ili međunarodnim pravosudnim tijelima. Prikupljanje dokaza ne znači da je Eurojust dobio izvršnu ulogu kao istražno tijelo, jer to ne bi bilo obuhvaćeno mandatom Eurojusta, već se time nastoji osigurati da Eurojust može primati i na središnjoj razini pohranjivati dokaze iz različitih izvora. Na taj način Eurojust može učinkovitije podupirati rad na predmetima u nacionalnim i međunarodnim istragama te pružati dodatnu potporu nadležnim državnim odvjetništvima. U tu se svrhu ovim prijedlogom predviđa uspostava automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu izvan sustava vođenja predmeta. Zbog osjetljive prirode uključenih osobnih podataka, njihova obrada, uključujući prikupljanje, čuvanje, analizu i razmjenu, mora biti u skladu s najvišim standardima zaštite podataka i kibersigurnosti.

                  Ključni dokazi o najtežim međunarodnim kaznenim djelima obično su, među ostalim, dostupni u obliku audiozapisa, videozapisa i fotografija. Satelitske snimke također mogu biti korisne za dokazivanje počinjenja tih kaznenih djela. Zbog toga ovaj prijedlog za cilj ima i proširiti kategorije podataka koje Eurojust može zakonito obrađivati na videozapise i audiozapise te na satelitske snimke i sve relevantne fotografije. Kako bi se nacionalnim i međunarodnim pravosudnim tijelima omogućilo da iskoriste punu potporu koju im Eurojust u kontekstu agresije na Ukrajinu može pružiti u istragama najtežih međunarodnih kaznenih djela koje su u tijeku, potrebno je hitno donijeti izmjene Uredbe o Eurojustu predviđene ovim prijedlogom.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Prijedlogom se pridonosi postizanju cilja da se građanima Unije ponudi područje slobode, sigurnosti i pravde bez unutarnjih granica na kojem se poduzimaju odgovarajuće mjere za sprečavanje i suzbijanje kriminala.

               Prijedlog je donesen nakon početka ruske agresije na Ukrajinu jer je brzo postalo očito da će biti potrebne ciljane izmjene postojećeg pravnog okvira Eurojusta kako bi mu se omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri ispuni ciljeve podupiranja te jačanja koordinacije i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istrage i kazneni progon u vezi s najtežim međunarodnim kaznenim djelima koja su počinile sukobljene strane.

               Prijedlog se nadovezuje na prijedlog o izmjeni Uredbe o Eurojustu i Odluke Vijeća 2005/671/PUP u pogledu digitalne razmjene podataka u predmetima povezanima s terorizmom, koji je donesen 1. prosinca 2021. Zajednički je cilj tih dvaju prijedloga Eurojustu omogućiti da ostvari snažniju ulogu predviđenu Uredbom o Eurojustu u podupiranju i jačanju koordinacije i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istrage i kazneni progon teških kaznenih djela.

               Ta su dva prijedloga komplementarna jer se odnose na različite oblike kriminala (najteža međunarodna kaznena djela i kaznena djela terorizma) te su predviđene različite promjene u arhitekturi obrade podataka Eurojusta. Prijedlogom o registru za borbu protiv terorizma nastoji se bolje integrirati takav registar u pravni i tehnički okvir Eurojusta kako bi Eurojust mogao utvrditi poveznice između istodobnih istraga i progona kaznenih djela terorizma. Cilj je ovog prijedloga omogućiti Eurojustu da prikuplja, čuva, analizira i, ako je to potrebno i primjereno, razmjenjuje dokaze o najtežim međunarodnim kaznenim djelima osiguravanjem uspostave automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu izvan sustava vođenja predmeta. Pregovori i tekst prijedloga o registru za borbu protiv terorizma morat će se uskladiti s ovim prijedlogom.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Reakcija Unije na rusku invaziju na Ukrajinu uključivala je nekoliko politika Unije. Na primjer, Unija je brzo donijela paket sveobuhvatnih i oštrih mjera ograničavanja. Ukinula je tretman Rusije kao najpovlaštenije nacije u okviru Svjetske trgovinske organizacije te je najavila izvanredni paket pomoći u iznosu od gotovo 550 milijuna EUR za ublažavanje humanitarnih posljedica invazije. Cilj je svih tih mjera, kao i ovog prijedloga, osigurati da Unija bude opremljena odgovarajućim alatima za rješavanje posljedica ruske vojne agresije na Ukrajinu (uključujući kaznenu odgovornost za najteža međunarodna kaznena djela počinjena u kontekstu sukoba), uz puno poštovanje vladavine prava i temeljnih prava. Krajnji je cilj svih tih mjera ponovna uspostava mira, čije je promicanje glavni cilj Unije.

                  Prijedlog je u skladu s komplementarnim ulogama Europola i Eurojusta. Europol podupire i jača rad nadležnih tijela kaznenog progona država članica i njihovu međusobnu suradnju u sprečavanju i suzbijanju genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina, dok Eurojust ima sličnu ulogu u odnosu na pravosudna tijela. Europol je također pokrenuo „Projekt analize najtežih međunarodnih kaznenih djela”. Pokretanjem tog projekta analize Europol nastoji pružiti potporu nadležnim tijelima država članica, trećim stranama i organizacijama u sprečavanju i suzbijanju međunarodnih kaznenih djela kao što su genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini, primjerice analizom informacija i obavještajnih podataka o takvim kaznenim djelima. Eurojust i Europol koordinirat će se i surađivati u kontekstu svojih mandata, uključujući ažuriranjem operativnog sporazuma koji su potpisali 2010. kako bi povećali svoju učinkovitost u borbi protiv teških kaznenih djela, koja su u okviru njihovih nadležnosti, te kako bi izbjegli udvostručavanje posla i resursa.

                  Prijedlogom se uzima u obzir i potpuno poštuje pravna stečevina Unije o zaštiti podataka.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Prijedlog se temelji na članku 85. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Članak 85. UFEU-a pravna je osnova Uredbe o Eurojustu koju se ovim prijedlogom želi izmijeniti. Člankom 85. UFEU-a predviđeno je da se Eurojust uredi uredbom koja će se donijeti u redovnom zakonodavnom postupku. Uredbom o Eurojustu utvrđuju se pravila o uspostavi i funkcioniranju Eurojustova sustava vođenja predmeta.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Područje slobode, sigurnosti i pravde, u kontekstu kojeg se donosi ovaj prijedlog, područje je podijeljene nadležnosti između Unije i država članica u skladu s člankom 4. stavkom 2. UFEU-a. Stoga u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) na razini Unije trebalo bi djelovati samo ako države članice ne mogu same ostvariti ciljeve predloženog djelovanja u dovoljnoj mjeri, nego se zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije.

               Najteža međunarodna kaznena djela, čak i ako su počinjena samo u jednoj zemlji i izvan Unije, imaju dalekosežne posljedice za europsku i globalnu sigurnost i stabilnost. U skladu s načelom komplementarnosti, ako država ne želi ili nije u mogućnosti stvarno provesti istragu ili progon tih kaznenih djela iako je za to nadležna, Međunarodni kazneni sud može istražiti i kazneno goniti takva kaznena djela, pod uvjetom da ima nadležnost.

               Stoga se kazneni progon najtežih međunarodnih kaznenih djela ne može učinkovito osigurati djelovanjem isključivo na nacionalnoj razini. Države članice trebaju surađivati kako bi ih istražile i kazneno gonile te kako bi se suočile sa zajedničkim izazovima. Među njima se ističu izazovi povezani s prikupljanjem, čuvanjem i analizom dokaza povezanih s najtežim međunarodnim kaznenim djelima, kao i oni koji se odnose na pristup nacionalnih i međunarodnih tijela koja mogu istraživati i kazneno goniti predmetna kaznena djela takvim dokazima i njihova razmjena. Kao agencija Unije za suradnju u kaznenom pravosuđu Eurojust je konkretan odraz nastojanja država članica da zajedničkim djelovanjem počinitelje tih gnusnih zločina privedu pravdi. Eurojust je u idealnom položaju da prikuplja, čuva i analizira takve dokaze te, ako je to potrebno i primjereno, omogućuje njihovu razmjenu ili ih na drugi način stavlja na raspolaganje nadležnim nacionalnim ili međunarodnim pravosudnim tijelima, uključujući Međunarodni kazneni sud. Takva pravosudna tijela uključuju, u skladu s Uredbom o Eurojustu, državna odvjetništva.

               Stoga postoji posebna potreba za djelovanjem Unije. Ovim se prijedlogom predviđaju mjere koje imaju ugrađenu dimenziju Unije. Njihov je cilj povećati sposobnost Eurojusta za djelovanje i omogućiti Eurojustu da ispuni svoj ključni cilj podupiranja i jačanja koordinacije i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima. Taj se cilj može ostvariti samo na razini Unije, u skladu s načelom supsidijarnosti.

               •Proporcionalnost

               U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. stavku 4. UEU-a prirodu i intenzitet određene mjere treba prilagoditi utvrđenom problemu. Problemi navedeni u ovom prijedlogu zahtijevaju potporu državama članicama na razini Unije kako bi mogle djelotvorno riješiti te probleme. Prijedlogom se nastoji osigurati da Eurojust, uz svoje trenutačne zadaće i ovlasti i ne dovodeći ih u pitanje, također može prikupljati, čuvati i analizirati dokaze o genocidu, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima te ih, ako je to potrebno i primjereno, razmjenjivati ili ih na drugi način stavljati na raspolaganje nadležnim nacionalnim i međunarodnim pravosudnim tijelima, uključujući Međunarodni kazneni sud; stoga se on ne odnosi na sve druge oblike teških kaznenih djela za koja je Eurojust nadležan u skladu s Uredbom o Eurojustu. Bez izmjena koje su predložene u ovom prijedlogu Eurojust možda neće moći ispuniti svoju ključnu ulogu u podupiranju i jačanju suradnje među nacionalnim tijelima država članica u istragama i kaznenom progonu najtežih međunarodnih kaznenih djela.

               Ovim se prijedlogom uvode minimalne izmjene Uredbe o Eurojustu kojima se ne mijenja njezina struktura niti funkcioniranje Eurojusta. Trenutačne ovlasti i zadaće Eurojusta ostaju nepromijenjene. Predloženim izmjenama jača se uloga Eurojusta kako je već predviđeno Uredbom i uzima se u obzir osjetljivost podataka koji će se obrađivati i potreba da se osigura njihova zaštita. Stoga, u skladu s načelom proporcionalnosti, prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               •Odabir instrumenta

                  Prijedlogom se mijenja Uredba o Eurojustu. Članak 85. UFEU-a pravna je osnova Uredbe o Eurojustu i propisuje da se Eurojust uredi uredbom koja će se donijeti u redovnom zakonodavnom postupku.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Komisija je hitno donijela ovaj prijedlog nakon nekoliko razmjena – na bilateralnoj osnovi ili u kontekstu kolektivnih sastanaka – s Eurojustom i nacionalnim tijelima uključenima u istrage najtežih međunarodnih kaznenih djela, kao i s organizacijama civilnog društva i drugim subjektima Unije. Svi su istaknuli potrebu za središnjom pohranom dokaza, kao i trenutačna ograničenja Eurojustova sustava vođenja predmeta i njihov utjecaj na sposobnost Eurojusta da podupire i jača koordinaciju i suradnju među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s najtežim međunarodnim kaznenim djelima, uključujući ona koja mogu biti počinjena u kontekstu aktualnog sukoba u Ukrajini.

               Osim toga, tijekom 2021. provedeno je opsežno savjetovanje u kontekstu pripreme prijedloga o digitalnoj razmjeni podataka u predmetima povezanima s terorizmom
                  5
               , čime je potvrđena potreba za poboljšanjem Eurojustova sustava vođenja predmeta.

               Do datuma objave ovog prijedloga Eurojust je sudjelovao na svih šest sastanaka Komisijine radne skupine „Zamrzavanje i privremeno oduzimanje”, koja je osnovana početkom ožujka 2022. kako bi se osigurala koordinacija među državama članicama u provedbi mjera ograničavanja Unije protiv ruskih i bjeloruskih pojedinaca i poduzeća koji su uvršteni na popis te kako bi se istražilo moguće međudjelovanje mjera ograničavanja i kaznenopravnih mjera.

               Komisija je sudjelovala na dvama izvanrednim sastancima mreže protiv genocida, čije je tajništvo smješteno u Eurojustu, posvećenima situaciji u Ukrajini (11. ožujka 2022. i 5. travnja 2022.), na kojima su sudionici, uključujući tužitelja Međunarodnog kaznenog suda, istaknuli i potrebu za središnjom pohranom dokaza. Ista su pitanja istaknuta i na nekoliko sastanaka Kolegija i Izvršnog odbora Eurojusta.

               •Procjena učinka

                  S obzirom na iznimnu hitnost, nije se mogla provesti procjena učinka te je odgovarajuća obveza ukinuta. Međutim, cilj je prijedloga samo dodatno poboljšati sposobnost Eurojusta da ispuni svoje ciljeve utvrđene u Uredbi o Eurojustu uspostavom ažuriranog tehničkog rješenja u okviru Eurojusta kako bi se pružila potpora tijelima država članica u rješavanju slučajeva genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina. Prijedlogom se ne mijenjaju glavna načela na kojima se temelje funkcioniranje Eurojusta i postojeći pravni okvir pravosudne suradnje u kaznenim stvarima niti se njime na bilo koji način ograničavaju postojeće ovlasti i zadaće Eurojusta. Očekivani učinci predloženih izmjena vrlo su ograničeni jer se prijedlogom uvodi samo jedna posebna dodatna zadaća Eurojusta. Omogućuje ograničenu funkcionalnost u postojećoj cjelokupnoj arhitekturi Eurojusta i odnosi se samo na jedan od 30 oblika teških kaznenih djela za koje je nadležan Eurojust. Procjena dosljednosti komplementarnih uloga Eurojusta i Europola provest će se u skladu s važećom Uredbom o Eurojustu. Komisija će do 13. prosinca 2024. provesti neovisnu evaluaciju provedbe Uredbe o Eurojustu i Eurojustovih aktivnosti u skladu s člankom 69. stavkom 1. Uredbe o Eurojustu.

               •Temeljna prava

                  S obzirom na važnost obrade osobnih podataka za potrebe izvršavanja zakonodavstva i potpornih aktivnosti Eurojusta, u prijedlogu se naglašava potreba za osiguravanjem potpune usklađenosti s temeljnim pravima utvrđenima u Povelji Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), posebno s pravom na zaštitu osobnih podataka
                     6
                   i pravom na poštovanje privatnog života
                     7
                  . To je posebno važno s obzirom na to da prijedlog uključuje obradu operativnih osobnih podataka koji se odnose na kaznene istrage i progon.

                  Prijedlogom se pojašnjava da se postojeće odredbe Uredbe o Eurojustu kojima se utvrđuje čvrst sustav zaštite podataka Eurojusta primjenjuju na automatizirani sustav za upravljanje podacima i njihovu pohranu u kojem će se analizirati i čuvati dokazi o najtežim međunarodnim kaznenim djelima, uz iznimku pravila koja su izravno povezana s tehničkim dizajnom sustava vođenja predmeta, tj. s privremenim radnim dosjeima i indeksom.  U skladu s člankom 26. stavkom 2. Uredbe o Eurojustu one uključuju i odredbe o zaštiti podataka utvrđene u Uredbi (EU) 2018/1725.

                  Prijedlogom se zahtijeva i da se Eurojust prvo savjetuje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka nakon primitka obavijesti službenika za zaštitu podataka koja mora sadržavati barem općenit opis predviđenih postupaka obrade, procjenu rizika za prava i slobode ispitanikâ, predviđene mjere za rizike, jamstva te sigurnosne mjere i mehanizme kako bi se osigurala zaštita osobnih podataka i dokazala usklađenost s Uredbom o Eurojustu, uzimajući u obzir prava i legitimne interese ispitanikâ i drugih uključenih osoba. Provest će se savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka.

                  Prijedlogom se predviđa da bi automatizirani sustav za upravljanje podacima i njihovu pohranu trebao biti u skladu s najvišim standardima kibersigurnosti.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ovaj Prijedlog utjecao bi na proračun Eurojusta i njegove potrebe za osobljem. U skladu sa zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim prijedlogu procjenjuje se da će za razdoblje 2022.–2027. biti potrebno dodatnih 15,705 milijuna EUR kako bi Eurojust mogao obavljati zadaće predviđene ovim prijedlogom. To uključuje troškove uspostave automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu i upravljanja njime (otprilike 500 000 EUR godišnje) i za potrebne ljudske resurse za rukovanje tim sustavom.

               Procjenjuje se da će biti potrebno 16 dodatnih radnih mjesta, među ostalim za stručnjake za pravosudnu suradnju, odvjetnike-lingviste, analitičare, pravne stručnjake, službenike za sigurnost IKT-a, časnike za vezu s Međunarodnim kaznenim sudom i organizacijama civilnog društva te administrativne službenike. Zbog hitnosti situacije takva bi se radna mjesta trebala popuniti što je prije moguće.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Prikupljanje, čuvanje i analizu dokaza o najtežim međunarodnim kaznenim djelima obično provodi širok raspon različitih dionika, kao što je trenutačno slučaj u kontekstu aktualnog sukoba u Ukrajini: nacionalna tijela, tijela Unije, uključujući agencije za pravosuđe i unutarnje poslove, misije u okviru zajedničke sigurnosne i obrambene politike, međunarodne organizacije i privatni subjekti, uključujući nevladine organizacije i organizacije civilnog društva.

                  U tom kontekstu Eurojust bi trebao moći centralizirati dokaze dostupne javnim tijelima uz primjenu najviših standarda sigurnosti i sljedivosti. Takve informacije te (fizički i elektronički) dokazi mogli bi se upotrebljavati i za kaznene predmete pred nacionalnim sudovima i za kazneni progon pred Međunarodnim kaznenim sudom ili bilo kojim drugim sudom ili mehanizmom uspostavljenim u tu svrhu. Međutim, cilj prijedloga nije uvođenje obveze za nacionalna tijela da razmjenjuju takve informacije i dokaze.

                  Člankom 1. stavkom 1. izričito se proširuju operativne funkcije Eurojusta u pogledu prikupljanja, analize, čuvanja i razmjene dokaza radi potpore istragama i kaznenom progonu najtežih međunarodnih kaznenih djela, posebno genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela u skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe o Eurojustu. Analitička potpora koju pruža Eurojust jedna je od glavnih operativnih zadaća koju Eurojust već obavlja i ona je dodatno ojačana ovim prijedlogom. Eurojust može podupirati nadležna tijela država članica u analizi dokaza, posebno u pogledu procjene vjerodostojnosti i pouzdanosti dokaza povezanih s činjenicama koje su predmet istraga i kaznenih progona koji su u tijeku, uključujući one koje Eurojust podupire, kako bi se osigurala naknadna dopuštenost takvih dokaza pred nacionalnim ili međunarodnim sudovima ili jednakovrijednim mehanizmima. Eurojust na temelju Uredbe o Eurojustu već može dostavljati dokaze nacionalnim nadležnim tijelima i međunarodnim organizacijama, u skladu s odredbama kojima se utvrđuje okvir Eurojusta za zaštitu podataka, te privremeno pohranjivati takve dokaze radi potpore nacionalnim istragama i kaznenim progonima. U članku 1. stavku 1. pojašnjava se da se postojeći okvir primjenjuje i na dokaze koji su prikupljeni, pohranjeni i analizirani u sustavu za automatizirano upravljanje podacima i njihovu pohranu izvan sustava vođenja predmeta.

                  Budući da trenutačni Eurojustov sustav vođenja predmeta nema tehnički kapacitet za učinkovitu i sigurnu centralizaciju dokaza o najtežim međunarodnim kaznenim djelima, cilj je članka 1. stavka 2. pružiti Eurojustu operativna sredstva za obavljanje njegovih zadaća potpore i koordinacije u vezi s tim kaznenim djelima do uspostave i potpunog funkcioniranja novog sustava vođenja predmeta. Time bi se Eurojustu omogućilo da čak i unaprijed obavlja svoje prethodno navedene zadaće, među ostalim u pogledu najtežih međunarodnih kaznenih djela koja su vjerojatno počinjena u Ukrajini. Tom se odredbom uzima u obzir osjetljivost podataka koji se obrađuju i potreba da se osigura njihova zaštita.

                  Ključni dokazi o najtežim međunarodnim kaznenim djelima obično su dostupni u obliku audiozapisa i videozapisa. Satelitske snimke također mogu biti korisne za dokazivanje počinjenja tih kaznenih djela. Zbog toga se čini nužnim proširiti kategorije podataka koje Eurojust može zakonito obrađivati i u skladu s time izmijeniti Prilog II. Uredbi o Eurojustu (članak 1. stavak 3.).

               2022/0130 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Eurojustu

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 85.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Uredbom (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća
                  8
                osnovan je Eurojust i utvrđene su njegove zadaće, nadležnosti i funkcije.

               (2)Eurojust je nadležan za vrste teških kaznenih djela navedene u Prilogu I. Uredbi (EU) 2018/1727, koje uključuju genocid, zločine protiv čovječnosti i ratne zločine. U skladu s člankom 3. stavkom 4. Uredbe (EU) 2018/1727, nadležnost Eurojusta obuhvaća i kaznena djela povezana s kaznenim djelima navedenima u Prilogu I. toj uredbi.

               (3)Rusija je 24. veljače 2022. započela vojnu agresiju na Ukrajinu. Postoji osnovana sumnja da su u Ukrajini počinjeni te da se i dalje čine zločini protiv čovječnosti i ratni zločini u kontekstu aktualnog sukoba.

               (4)S obzirom na ozbiljnost situacije, Unija bi trebala hitno poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurala da počinitelji tih zločina u Ukrajini odgovaraju za njih.

               (5)Državna odvjetništva nekoliko država članica, kao i ukrajinsko, pokrenula su istrage povezane s događajima u Ukrajini, prema potrebi oslanjajući se na potporu Eurojusta. Eurojust je 27. lipnja 2016. sklopio sporazum o suradnji s Ukrajinom. U skladu s tim sporazumom, ukrajinski tužitelj za vezu upućen je u Eurojust kako bi se olakšala suradnja između Eurojusta i Ukrajine.

               (6)U skladu s Rimskim statutom
                  9
               , Međunarodni kazneni sud ovlašten je izvršavati svoju nadležnost nad pojedincima odgovornima za najteža kaznena djela od međunarodnog značaja, kako je navedeno u Rimskom statutu. Nadležnost Međunarodnog kaznenog suda komplementarna je nacionalnim kaznenim nadležnostima. Ured tužitelja Međunarodnog kaznenog suda najavio je pokretanje istrage o stanju u Ukrajini.

               (7)Zbog primjene načela opće nadležnosti u nekoliko država članica i komplementarnosti nadležnosti Međunarodnog kaznenog suda, koordinacija i razmjena dokaza među nacionalnim istražnim tijelima i tijelima kaznenog progona u različitim jurisdikcijama, kao i s Međunarodnim kaznenim sudom ili drugim sudom ili mehanizmom uspostavljenim u tu svrhu, važni su kako bi se osigurala učinkovitost istraga i kaznenog progona genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina i povezanih kaznenih djela, uključujući ona koja bi u kontekstu aktualnog sukoba mogla biti počinjena u Ukrajini.

               (8)Kako bi se osiguralo da se dokazi i najbolje prakse u vezi s kaznenim progonom genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina razmjenjuju s nacionalnim i međunarodnim pravosudnim tijelima, Eurojust bi trebao poboljšati suradnju s kaznenim sudovima i mehanizmima uspostavljenima za rješavanje slučajeva kršenja međunarodnog prava. U tu bi svrhu Eurojust trebao uspostaviti blisku suradnju s Međunarodnim kaznenim sudom i svim drugim sudovima ili mehanizmima čiji je cilj rješavanje slučajeva kaznenih djela koja utječu na međunarodni mir i sigurnost. U skladu s tim, Eurojust bi također trebao olakšati izvršavanje zahtjeva za pravosudnu suradnju Međunarodnog kaznenog suda ili posebnih kaznenih sudova ili mehanizama koji se odnose na dokaze povezane s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima.

               (9)Dokazi povezani s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima ne mogu se sigurno pohraniti na državnom području zahvaćenom sukobima, kao što je slučaj s dokazima povezanima s aktualnim sukobom u Ukrajini. Stoga je potrebna središnja pohrana. Središnja pohrana mogla bi biti potrebna za dokaze koje prikupe agencije i tijela Unije i međunarodna tijela ili treće strane kao što su organizacije civilnog društva i kako bi oni bili dostupni nadležnim pravosudnim tijelima.

               (10)Eurojust ima stručno znanje i iskustvo za potporu istragama i kaznenom progonu prekograničnih zločina, uključujući genocid, zločine protiv čovječnosti, ratne zločine i povezana kaznena djela. To uključuje čuvanje, analizu i pohranu dokaza kad je riječ o njihovoj dopuštenosti pred sudovima i pouzdanosti.

               (11)Prikupljanjem, čuvanjem i analizom dokaza povezanih s najtežim međunarodnim kaznenim djelima te, ako je to potrebno i primjereno, omogućivanjem njihovu razmjenu, Eurojust može poduprijeti rad na predmetima u nacionalnim i međunarodnim istragama i pružiti dodatnu potporu nadležnim nacionalnim i međunarodnim tijelima. Takvi dokazi mogu biti naročito važni za utvrđivanje pouzdanosti iskaza svjedoka.

               (12)Trebalo bi uspostaviti novi privremeni sustav za pohranu koji bi omogućio takvu pohranu, analizu i čuvanje. S obzirom na hitnost potrebe za pohranom takvih dokaza, nužno je da ih Eurojust pohranjuje u automatizirani sustav za upravljanje podacima i njihovu pohranu izvan sustava vođenja predmeta dok novi sustav vođenja predmeta ne postane potpuno funkcionalan. Opća pravila zasebnog poglavlja Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća o obradi operativnih osobnih podataka trebala bi se primjenjivati ne dovodeći u pitanje posebna pravila o zaštiti podataka iz Uredbe (EU) 2018/1727. Automatizirani sustav za upravljanje podacima i njihovu pohranu trebalo bi integrirati u novi sustav vođenja predmeta, za koji se očekuje da će biti uspostavljen u skladu s Prijedlogom uredbe o digitalnoj razmjeni podataka u predmetima povezanima s terorizmom
                  10
               .

               (13)Pohrana, analiza i čuvanje dokaza u vezi s genocidom, zločinima protiv čovječnosti, ratnim zločinima i povezanim kaznenim djelima u automatiziranom sustavu za upravljanje podacima i njihovu pohranu, kao i njihova dostupnost nadležnim pravosudnim tijelima kad god je to potrebno i primjereno, trebali bi zadovoljavati najviše standarde kibersigurnosti i zaštite podataka, u skladu s člancima 7. i 8. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

               (14)Satelitske snimke, fotografije, videozapisi i audiozapisi mogu biti korisni za dokazivanje genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela. Stoga bi Eurojustu trebalo omogućiti da takve podatke obrađuje i pohranjuje u tu svrhu.

               (15)Eurojust i Europol trebali bi blisko surađivati u kontekstu svojih mandata, posebno u pogledu obrade i analize informacija u kontekstu Europolova postojećeg namjenskog sustava (takozvani projekt analize) za međunarodne zločine, kako bi podržali nadležna tijela u istrazi i kaznenom progonu genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela. Stoga Eurojust može Europolu prosljeđivati informacije koje je primio pri obavljanju svojih zadaća u skladu s člankom 4. stavkom 1. točkom (j) Uredbe (EU) 2018/1727. Suradnja bi trebala uključivati redovitu zajedničku evaluaciju operativnih i tehničkih pitanja.

               (16)[U skladu s člancima 1. i 2. te člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. navedenog protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.] ILI [U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Irska je obavijestila da želi sudjelovati u donošenju i primjeni ove Uredbe.]

               (17)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (18)Provedeno je savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u skladu s člankom 42. Uredbe (EU) 2018/1725 te je on dao mišljenje XX.XX.20XX.,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Izmjene Uredbe (EU) 2018/1727

               Uredba (EU) 2018/1727 mijenja se kako slijedi:

               (1)U članku 4. stavku 1. dodaje se sljedeća točka (j):

               „(j) podupire djelovanje država članica u borbi protiv genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela, među ostalim prikupljanjem, čuvanjem i analizom dokaza povezanih s tim kaznenim djelima, te, ako je to potrebno i primjereno, omogućivanjem njihove razmjene ili stavljanjem tih dokaza na drugi način izravno na raspolaganje nadležnim nacionalnim i međunarodnim pravosudnim tijelima, posebno Međunarodnom kaznenom sudu.”

               (2)U članku 80. dodaje se sljedeći stavak 8.:

               „8. Odstupajući od članka 23. stavka 6., Eurojust može obrađivati operativne osobne podatke radi obavljanja zadaća iz članka 4. stavka 1. točke (j) u automatiziranom sustavu za upravljanje podacima i njihovu pohranu izvan sustava vođenja predmeta. Automatizirani sustav za upravljanje podacima i njihovu pohranu u skladu je s najvišim standardima kibersigurnosti. Prije početka rada automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu potrebno je provesti prethodno savjetovanje s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka dostavlja svoje mišljenje u roku od dva mjeseca od primitka obavijesti službenika za zaštitu podataka.

               Obavijest službenika za zaštitu podataka sadržava barem sljedeće elemente:

               (a) opći opis predviđenih postupaka obrade;

               (b) procjenu rizika za prava i slobode ispitanikâ;

               (c) mjere predviđene za uklanjanje tih rizika;

               (d) zaštitne mjere, sigurnosne mjere i mehanizme za osiguravanje zaštite osobnih podataka i dokazivanje usklađenosti s ovom Uredbom, uzimajući u obzir prava i legitimne interese ispitanika i drugih uključenih osoba.

               Odredbe o zaštiti podataka iz ove Uredbe primjenjuju se na obradu podataka u automatiziranom sustavu za upravljanje podacima i njihovu pohranu ako se ne odnose izravno na tehnički ustroj sustava vođenja predmeta u skladu s člankom 23. stavkom 1. ove Uredbe. Pravo pristupa i vremenska ograničenja za podatke pohranjene u automatiziranom sustavu za upravljanje podacima i njihovu pohranu povezani su s pristupom privremenim radnim dosjeima u kojima su podaci pohranjeni.

               Odstupanje predviđeno ovim stavkom prestaje u trenutku kada je uspostavljen novi sustav vođenja predmeta. Komisija odlukom koja se objavljuje u Službenom listu Europske unije određuje datum uspostave novog sustava vođenja predmeta.”

               (3)Prilog II. mijenja se kako slijedi:

               (a)točka 1. podtočka (n) zamjenjuje se sljedećim:

               „(n) profili DNK-a koji su utvrđeni iz nekodiranog dijela DNK-a, fotografije i otisci prstiju te, u vezi s kaznenim djelima iz članka 4. stavka 1. točke (j), videozapisi i audiozapisi.”

               (b)točka 2. podtočka (f) zamjenjuje se sljedećim:

               „(f) opis i priroda kaznenih djela koja se na njih odnose, datum i mjesto počinjenja kaznenih djela, kategorija kaznenih djela u kaznenom pravu te, u vezi s kaznenim djelima iz članka 4. stavka 1. točke (j), informacije u vezi s kriminalnim radnjama, uključujući audiozapise, videozapise, satelitske snimke i fotografije, i napredak istraga;”

               Članak 2.

               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednica
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ „AGENCIJE”

               SADRŽAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 16

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative16

               1.2.Predmetna područja politike16

               1.3.Prijedlog se odnosi na 16

               1.4.Ciljevi16

               1.4.1.Opći ciljevi 16

               1.4.2.Posebni ciljevi 17

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak17

               1.4.4.Pokazatelji uspješnosti 17

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative 17

               1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative17

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile same.17

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava18

               1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima19

               1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele19

               1.6.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative20

               1.7.Predviđeni načini upravljanja20

               2.MJERE UPRAVLJANJA21

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja21

               2.2.Sustavi upravljanja i kontrole 21

               2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole21

               2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika22

               2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju) 22

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti22

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE 23

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak 23

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode 24

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode 25

               3.2.2.Procijenjeni učinak na odobrena sredstva [tijela] 26

               3.2.3.Procijenjeni učinak na ljudske resurse [tijela] 27

               3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom 32

               3.2.5.Doprinos trećih strana 32

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode 33

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 u pogledu prikupljanja, čuvanja i analize dokaza povezanih s genocidom, zločinima protiv čovječnosti i ratnim zločinima, u Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust)

               1.2.Predmetna područja politike

                  Područje politike: Pravosuđe i temeljna prava

                  Aktivnost: Ulaganja u ljude, socijalnu koheziju i vrijednosti

                  071007: Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust)

               1.3.Prijedlog se odnosi na

               ☑ novo djelovanje

               ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
                  11

               ◻ produženje postojećeg djelovanja

               ◻ spajanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Opći ciljevi

                  Eurojust je osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP kao međuvladino tijelo za koordinaciju istraga i kaznenog progona teškog prekograničnog kriminaliteta u Europi i izvan nje. Ugovorom iz Lisabona ukinuta je organizacija Europske unije po stupovima, a područje slobode, sigurnosti i pravde usklađeno je s pravnom stečevinom. Uredbom (EU) 2018/1727 („Uredba o Eurojustu”), koja je donesena na temelju članka 85. UFEU-a, uspostavljen je novi pravni okvir za novu Agenciju Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust).

                  Kao središnje tijelo Europske unije za pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima Eurojust podupire nacionalna tijela nadležna za istrage i kazneni progon u vezi s teškim kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan u skladu s Uredbom o Eurojustu. Među kaznenim djelima za koja je Eurojust nadležan su i genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini (koji se zajednički nazivaju „najteža međunarodna kaznena djela”).

                  Nedavni događaji povezani s ruskom invazijom na Ukrajinu ukazali su na hitnu potrebu da se Eurojustu omogući da prikuplja, čuva i analizira dokaze u vezi s genocidom, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti i povezanim kaznenim djelima te da ih stavi na raspolaganje nadležnim nacionalnim ili međunarodnim tijelima.

                  U tom je kontekstu opći cilj ovog prijedloga omogućiti Eurojustu obavljanje te dodatne zadaće uspostavom privremenog automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu izvan sustava vođenja predmeta.

               1.4.2.Posebni ciljevi

                  Posebni ciljevi proizlaze iz prethodno navedenog općeg cilja:

                  Posebni cilj br. 1: Eurojust ovlastiti za prikupljanje, čuvanje i analizu dokaza u vezi s genocidom, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti i povezanim kaznenim djelima te, ako je to potrebno i primjereno, omogućiti njihovu razmjenu ili stavljanje tih dokaza na drugi način izravno na raspolaganje nadležnim nacionalnim i međunarodnim tijelima.

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

               Navesti očekivane učinke prijedloga/inicijative na ciljane korisnike/skupine.

                  Očekuje se da će se ovom inicijativom Eurojustu omogućiti da prikuplja, čuva, analizira i, ako je to potrebno i primjereno, dostavlja dokaze o najtežim međunarodnim kaznenim djelima uspostavom privremenog automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu izvan sustava vođenja predmeta.

               1.4.4.Pokazatelji uspješnosti

               Navesti pokazatelje za praćenje napretka i postignuća

                  –Količina informacija koje šalju pojedinci, države članice, treće zemlje, nevladine organizacije i drugi relevantni akteri;

                  –broj kaznenih progona na temelju dokaza pohranjenih u sustavu;

                  –broj informacija koje je Eurojust poslao državama članicama;

                  –broj operativnih predmeta za koje je pružena potpora.

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative

                  Za provedbu zakonodavne inicijative nužne su tehničke i postupovne mjere na razini EU-a, čija bi provedba trebala započeti nakon što revidirano zakonodavstvo stupi na snagu.

                  Nakon stupanja na snagu prijedloga glavni su zahtjevi sljedeći:

                  –Eurojust treba provesti novi sustav koji omogućuje pohranu prikupljenih dokaza i upravljanje njima;

                  –Eurojust treba primati dokaze od relevantnih dionika (tj. država članica, pojedinaca, trećih zemalja, nevladinih organizacija...);

                  –Eurojust treba državama članicama omogućiti pristup tim dokazima u istragama i kaznenom progonu genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela.

                  Zbog hitne potrebe da se osigura da Eurojust može obavljati te zadaće u pogledu najtežih međunarodnih kaznenih djela koja bi mogla biti počinjena u kontekstu aktualnog sukoba u Ukrajini, Eurojust će 2022. uspostaviti bazu podataka i započeti prikupljati dokaze i upravljati njima već 2022.

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile same.

                  Rusija je 24. veljače 2022. započela vojnu invaziju na Ukrajinu. Postoji osnovana sumnja da su u Ukrajini počinjeni te da se i dalje čine ratni zločini i zločini protiv čovječnosti. Tužitelj Međunarodnog kaznenog suda najavio je 2. ožujka 2022. pokretanje istrage o stanju u Ukrajini. Državna odvjetništva nekoliko država članica, kao i ukrajinsko, također su pokrenula istrage najtežih međunarodnih kaznenih djela, od kojih se neke provode uz potporu i koordinaciju Eurojusta. Eurojust ima stručno znanje i iskustvo za potporu istragama i kaznenom progonu najtežih međunarodnih kaznenih djela, među ostalim olakšavanjem aktivnosti zajedničkih istražnih timova, kao što je onaj koji su uspostavile neke države članice i Ukrajina u kontekstu aktualnog sukoba.

                  Nacionalna tijela prikupljaju dokaze o najtežim međunarodnim kaznenim djelima koja su možda u Ukrajini počinile sve sukobljene strane. Zbog aktualnog sukoba dokazi se u Ukrajini ne mogu sigurno pohraniti. Nužno je uspostaviti središnju pohranu u kojoj bi se mogli pohranjivati i dokazi koje su prikupile agencije i tijela Unije te nacionalna i međunarodna tijela ili treće strane kao što su organizacije civilnog društva. Iako se Uredbom o Eurojustu propisuje da Eurojust podupire djelovanje država članica u istragama i kaznenom progonu teških kaznenih djela, njome se Eurojustu izričito ne dopuštaju prikupljanje, čuvanje i analiza takvih dokaza u vezi s tom svrhom.

                  Komisija je donijela ovaj prijedlog nakon nekoliko razmjena – na bilateralnoj osnovi ili u kontekstu kolektivnih sastanaka – s Eurojustom i nacionalnim tijelima uključenima u istrage najtežih međunarodnih kaznenih djela, kao i s organizacijama civilnog društva i drugim subjektima Unije, kao što je savjetodavna misija Europske unije u Ukrajini. Svi su istaknuli potrebu za središnjom pohranom dokaza, kao i trenutačna ograničenja Eurojustova sustava vođenja predmeta i njihov utjecaj na ulogu Eurojusta u potpori i jačanju koordinacije i suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s najtežim međunarodnim kaznenim djelima, uključujući ona koja mogu biti počinjena u kontekstu aktualnog sukoba u Ukrajini.

                  Ovaj je prijedlog potreban za uspostavu automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu unutar EU-a radi pravilnog i zakonitog prikupljanja, čuvanja i analize dokaza kojim se nacionalnim tijelima omogućuje kazneni progon genocida, zločina protiv čovječnosti, ratnih zločina i povezanih kaznenih djela.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Prijedlog se temelji na potrebi za koordinacijom pravosudnog odgovora na najteža međunarodna kaznena djela i izbjegavanjem bilo kakve vrste nekažnjivosti počinitelja tih zločina. Europa se suočava s promjenama u sigurnosnom okruženju. Međunarodne krize uvijek su utjecale na europski način života, kao i na temeljna prava pojedinaca. Zločini kao što su genocid, zločini protiv čovječnosti i ratni zločini dio su kategorije vrlo teških kaznenih djela i njihovi počinitelji ne bi smjeli biti nekažnjeni.

                  Pravosuđe se temelji na vladavini prava, a nije zanemariv broj slučajeva u kojima je počinitelj kaznenog djela izbjegao pravdi zbog nezakonitog postupka prikupljanja dokaza ili upravljanja njima.

                  Cilj je ovog prijedloga uspostaviti jasan okvir za borbu protiv nekažnjivosti.

               1.5.4.Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim instrumentima

                  Jačanje pravosudne suradnje u kaznenim stvarima ključan je dio uspostave područja slobode, sigurnosti i pravde.

                  To hitno rješenje potrebno je kako bi se Eurojustu omogućilo izvršavanje prethodno navedenih novih zadaća već u kontekstu trenutačnih izvanrednih okolnosti povezanih s aktualnim sukobom u Ukrajini. Nakon što se odobri prijedlog izmjene Uredbe o Eurojustu u pogledu razmjene podataka o predmetima povezanima s terorizmom, novi automatizirani sustav za upravljanje podacima i njihovu pohranu može se uključiti u novi sustav vođenja predmeta.

                  U Komunikaciji Komisije o strategiji EU-a za sigurnosnu uniju, objavljenoj u srpnju 2020., istaknute su poveznica između unutarnje i vanjske sigurnosti i važnost suradnje za djelotvornu zaštitu prava građana. Ovaj je prijedlog jasan primjer toga kako je sustav za upravljanje i pohranu nužan za zaštitu jednog od najvažnijih prava građana, prava na život.

               1.5.5.Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele

                  Od stupanja Uredbe o Eurojustu na snagu povećavaju se protok podataka Agencije i potražnja za njezinim uslugama.

                  Komisija je svjesna financijskih ograničenja Eurojusta i utjecaja koji taj hitni zahtjev zbog ruske agresije na Ukrajinu ima na resurse.

                  Ovim će se prijedlogom u Uredbu o Eurojustu uvesti nove ograničene zadaće čiji je cilj prilagoditi Eurojust digitalnom dobu i omogućiti mu da ostvari svoju snažniju ulogu predviđenu Uredbom o Eurojustu u pogledu podupiranja i jačanja koordinacije i suradnje među nacionalnim tijelima koja istražuju i kazneno gone teška kaznena djela, uključujući ratne zločine, genocid i zločine protiv čovječnosti. Ovaj se prijedlog neće moći provesti bez potrebnih dodatnih financijskih i ljudskih resursa.

                  Procijenjeni trošak u iznosu od 15,705 milijuna EUR financirat će se iz razlike u okviru naslova 2b VFO-a.

               1.6.Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative

               ◻ Ograničeno trajanje

               –◻
                     prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG

               –◻
                     financijski učinak od GGGG do GGGG

               ☑ Neograničeno trajanje

               –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđeni načini upravljanja
                  12

               ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija putem

               –◻
                     izvršnih agencija

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ☑ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:

               ◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)

               ◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu

               ☑ tijelima iz članaka 70. i 71.

               ◻ tijelima javnog prava

               ◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva

               ◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva

               ◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               Napomene

                  Iznosi za financijske i ljudske resurse uključuju predviđeni ukupni iznos za tehničku provedbu automatiziranog sustava za upravljanje podacima i njihovu pohranu te operativne troškove povezane s nekima od slučajeva koji se mogu povezati s njime.

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Praćenje i evaluacija provedbe digitalizacije razmjene podataka Agencije bit će važni za djelotvornost Eurojusta. Praćenje prijedloga i izvješćivanje o njemu slijedit će načela koja su navedena u Uredbi o Eurojustu
                     13
                   i u skladu su sa zajedničkim pristupom o decentraliziranim agencijama
                     14
                  .

                  Uz horizontalna pravila upravljanja koja se primjenjuju na agencije, Eurojust mora svake godine Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću slati jedinstveni programski dokument koji sadržava višegodišnje i godišnje programe rada i plan sredstava. U jedinstvenom programskom dokumentu utvrđuju se ciljevi, očekivani rezultati i pokazatelji uspješnosti za praćenje ostvarenja ciljeva i rezultata.

                  Osim toga, Eurojust izvješćuje o svojem radu u okviru temeljitog godišnjeg izvješća. Eurojust šalje to godišnje izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i nacionalnim parlamentima. Osim toga, Eurojust obavješćuje Europski parlament i nacionalne parlamente o radnim dogovorima sklopljenima s trećim stranama.

                  Komisija će do 13. prosinca 2024. i svakih pet godina nakon toga naručiti vanjsku neovisnu evaluaciju provedbe Uredbe i aktivnosti Eurojusta kako bi se evaluirali provedba i učinak Uredbe te djelotvornost i učinkovitost Eurojusta (članak 69. stavak 1. Uredbe o Eurojustu).

               2.2.Sustavi upravljanja i kontrole

               2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole

                  Budući da prijedlog utječe na godišnji doprinos EU-a Eurojustu, proračun EU-a izvršavat će se neizravnim upravljanjem.

                  Na temelju načela dobrog financijskog upravljanja proračun Eurojusta izvršava se u skladu s djelotvornom i učinkovitom unutarnjom kontrolom.

                  Kad je riječ o ex post kontrolama, Eurojust kao decentralizirana agencija posebno podliježe:

                  –unutarnjoj reviziji koju provodi Služba za unutarnju reviziju Komisije;

                  –godišnjim izvješćima Europskog revizorskog suda, koji daje izjavu o jamstvu u pogledu pouzdanosti godišnjih financijskih izvještaja te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija;

                  –godišnjoj razrješnici koju daje Europski parlament;

                  –mogućim istragama koje provodi OLAF, posebno kako bi se osigurala pravilna upotreba sredstava dodijeljenih agencijama;

                  –naposljetku, Europski ombudsman osigurava dodatnu razinu kontrole i odgovornosti u okviru Eurojusta.

               2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika

                  U ovoj fazi nisu utvrđeni nikakvi konkretni rizici u sustavima upravljanja i kontrole. Eurojust podliježe administrativnim kontrolama, uključujući proračunski nadzor, unutarnju reviziju, godišnja izvješća Europskog revizorskog suda i godišnju razrješnicu za izvršenje proračuna EU-a kako je gore navedeno.

               2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

                  Komisija izvješćuje o omjeru troškova kontrole i plaćanja sredstava kojima se upravlja. U godišnjem izvješću o radu GU-a JUST za 2021. taj omjer iznosi 0,53 % u odnosu na subjekte kojima je povjereno neizravno upravljanje i decentralizirane agencije, uključujući Eurojust.

                  Europski revizorski sud potvrdio je zakonitost i pravilnost godišnjih financijskih izvještaja Eurojusta za 2020., što znači da je stopa pogreške manja od 2 %. Nema naznaka da će se stopa pogreške pogoršati u sljedećim godinama.

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.

                  Mjere povezane s borbom protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti navedene su među ostalim u članku 75. Uredbe o Eurojustu. Eurojust će posebno sudjelovati u aktivnostima Europskog ureda za borbu protiv prijevara povezanima sa sprečavanjem prijevara i bez odgode obavijestiti Komisiju o slučajevima sumnje na prijevaru i druge financijske nepravilnosti.

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak

               ·Postojeće proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        dif./nedif.
                           15

                        zemalja EFTA-e
                           16

                        zemalja kandidatkinja
                           17

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        2.b

                        071007

                        dif./nedif.

                        NE

                        NE

                        DA

                        NE

               ·Zatražene nove proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        dif./nedif.

                        zemalja EFTA-e

                        zemalja kandidatkinja

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        [XX YY YY YY]

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        Broj

                        Naslov 2.b – Ulaganja u ljude, socijalnu koheziju i vrijednosti

                        Eurojust

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        Glava 1.: Rashodi za osoblje

                        Obveze

                        (1)

                        1,081

                        2,204

                        2,248

                        2,293

                        2,339

                        2,386

                        12,551

                        Plaćanja

                        (2)

                        1,081

                        2,204

                        2,248

                        2,293

                        2,339

                        2,386

                        12,551

                        Glava 2.: rashodi za infrastrukturu i poslovanje

                        Obveze

                        (1a)

                        Plaćanja

                        (2a)

                        Glava 3.: rashodi poslovanja

                        Obveze

                        (3 a)

                        0,500

                        0,510

                        0,520

                        0,530

                        0,541

                        0,552

                        3,154

                        Plaćanja

                        (3b)

                        0,500

                        0,510

                        0,520

                        0,530

                        0,541

                        0,552

                        3,154

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za Eurojust

                        Obveze

                        =1+1a+3

                        1,581

                        2,714

                        2,769

                        2,824

                        2,880

                        2,938

                        15,705

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3b

                        1,581

                        2,714

                        2,769

                        2,824

                        2,880

                        2,938

                        15,705

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        7.

                        „Administrativni rashodi”

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        Glavna uprava: <…….>

                        • Ljudski resursi

                        • Ostali administrativni rashodi

                        GLAVNA UPRAVA <…….> UKUPNO

                        Odobrena sredstva

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1.–7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        1,581

                        2,714

                        2,769

                        2,824

                        2,880

                        2,938

                        15,705

                        Plaćanja

                        1,581

                        2,714

                        2,769

                        2,824

                        2,880

                        2,938

                        15,705

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               –☑
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:

               Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        Vrsta
                           18

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1
                           19
                        …

                        Eurojustu omogućiti pohranu, analizu i čuvanje dokaza u vezi s genocidom, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti te povezanim kaznenim djelima

                        – Rezultat

                        Pohranjivanje, analiza i čuvanje dokaza

                        1,581

                        2,714

                        2,769

                        2,824

                        2,880

                        2,938

                        15,705

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        UKUPNI TROŠAK

                        1,581

                        2,714

                        2,769

                        2,824

                        2,880

                        2,938

                        15,705

               3.2.3.Procijenjeni učinak na ljudske resurse [tijela]

               3.2.3.1.Sažetak

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.

               –☑
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        Privremeno osoblje (razredi AD)

                        0,785

                        1,601

                        1,633

                        1,666

                        1,699

                        1,733

                        9,119

                        Privremeno osoblje (razredi AST)

                        0,079

                        0,160

                        0,163

                        0,167

                        0,170

                        0,173

                        0,912

                        Ugovorno osoblje

                        0,085

                        0,173

                        0,177

                        0,180

                        0,184

                        0,188

                        0,987

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        0,132

                        0,269

                        0,275

                        0,280

                        0,286

                        0,291

                        1,533

                        UKUPNO

                        1,081

                        2,204

                        2,248

                        2,293

                        2,339

                        2,386

                        12,551

               Potrebe u pogledu osoblja (EPRV):

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Godina
                        2024.

                        Godina
                        2025.

                        Godina
                        2026.

                        Godina
                        2027.

                        UKUPNO

                        Privremeno osoblje (razredi AD)

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Privremeno osoblje (razredi AST)

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        1

                        Ugovorno osoblje

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        2

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        3

                        3

                        3

                        3

                        3

                        3

                        3

                        UKUPNO

                        16

                        16

                        16

                        16

                        16

                        16

                        16

               Datumi zapošljavanja planirani su za sredinu 2022. Nije bilo pretpostavki o koeficijentu ispravka koji se primjenjuje na Nizozemsku, samo o mogućem povećanju od 2 % za indeksaciju plaća.

               Pojedinosti o povećanju broja članova osoblja:

                        Specifični cilj

                        Dodatno osoblje

                        Posebni cilj br. 1: Eurojustu omogućiti pohranu, analizu i čuvanje dokaza u vezi s genocidom, ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti te povezanim kaznenim djelima

                        Potrebna su 3* stručnjaka za pravosudnu suradnju kako bi se osiguralo znanje o radu državnog odvjetništva i izravan uvid u relevantne pravosudne sustave i standarde dopuštenosti dokaza.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +3

                        Potrebna su 3* pravnika lingvista kako bi se osigurale odgovarajuće jezične vještine za potporu prijevodima i analizi podataka.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +3

                        Potrebna su 3* analitičara za upravljanje velikom količinom podataka koja se očekuje te za potporu rudarenju podataka i strukturiranju informacija iz iskaza svjedoka i žrtava.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +3

                        Potrebna su 2* pravna stručnjaka kako bi se osiguralo stručno znanje u području najtežih međunarodnih kaznenih djela i povrata imovine.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +2.

                        Potrebna su 2* službenika za sigurnost IKT-a za upravljanje rizicima od kibernapada i njihovo ublažavanje.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +2.

                        Potreban je 1* časnik za vezu s Međunarodnim kaznenim sudom za koordinaciju odnosa i operacija s Međunarodnim kaznenim sudom.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +1.

                        Potreban je 1* časnik za vezu s organizacijama civilnog društva za koordinaciju odnosa i operacija s organizacijama civilnog društva.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +1.

                        Potreban je 1* službenik za administrativnu potporu za upravljanje svim zadaćama administrativne potpore.

                        Procijenjeni broj članova osoblja u EPRV-u – dodatni broj članova osoblja u EPRV-u koji će se godišnje zaposliti (nekumulativno):

                        2022. +1.

               3.2.3.2.Procijenjene potrebe za ljudskim resursima za matičnu glavnu upravu

               –☑
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše do jednog decimalnog mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina N+2

                        Godina N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        ·Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        20 01 02 01 i 20 01 02 02 (sjedište i predstavništva Komisije)

                        20 01 02 03 (delegacije)

                        01 01 01 01 (neizravno istraživanje)

                        10 01 05 01 (izravno istraživanje)

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
                           20

                        20 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)

                        20 02 03 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)

                        Proračunske linije (navesti)
                           21

                        – u sjedištima
                           22

                        – u delegacijama

                        01 01 01 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)

                        10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)

                        Druge proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Vanjsko osoblje

               Opis izračuna troškova za ekvivalente punog radnog vremena trebao bi biti uključen u Prilog V. odjeljak 3.

               3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa u skladu je s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom.

               –☑
                     Prijedlog/inicijativa iziskuje reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Prijedlog zahtijeva upotrebu nedodijeljene razlike u okviru naslova 2.b VFO-a na sljedeći način: na proračunsku stavku 07.1007 – Eurojust – 2022.: 1,581 milijuna EUR u 2023.: 2,714 milijuna EUR u 2024.: 2,769 milijuna EUR u 2025.: 2,824 milijuna EUR u 2026.: 2,880 milijuna EUR u 2027.: 2,938 milijuna EUR.

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta fleksibilnosti ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira
                  23
               .

                  Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.

               3.2.5.Doprinos trećih strana

               –☑ Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.

               –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        Ukupno

                        Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju

                        UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               –☑
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:

               na vlastita sredstva

               na ostale prihode

               navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Proračunska linija prihoda:

                        Odobrena sredstva dostupna za tekuću financijsku godinu

                        Učinak prijedloga/inicijative
                           24

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        Članak ………….

               Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

               Navesti metodu izračuna učinka na prihode.

                     (1)

                        Izjava tužitelja Međunarodnog kaznenog suda Karima A.A. Khana QC o situaciji u Ukrajini: Primitak zahtjeva 39 država stranaka i pokretanje istrage, 2. ožujka 2022.

                     (2)

                        Vidjeti članak 23. stavak 1. Uredbe o Eurojustu.

                     (3)

                        Vidjeti članak 23. stavak 6. Uredbe o Eurojustu.

                     (4)

                        Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća 2005/671/PUP u pogledu digitalne razmjene podataka u predmetima povezanima s terorizmom, COM(2021) 757 final, 1.12.2021.

                     (5)

                        Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća 2005/671/PUP u pogledu digitalne razmjene podataka u predmetima povezanima s terorizmom, COM(2021) 757 final, 1.12.2021.

                     (6)

                        Članak 8. Povelje.

                     (7)

                        Članak 7. Povelje.

                     (8)

                        Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2002/187/PUP (SL L 295, 21.11.2018., str. 138.).

                     (9)

                        Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda.

                     (10)

                        Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća i Odluke Vijeća 2005/671/PUP u pogledu digitalne razmjene podataka u predmetima povezanima s terorizmom, COM(2021) 757 final, 1.12.2021.

                     (11)

                        Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (12)

                        Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (13)

                        Uredba (EU) 2018/1727.

                     (14)

                  https://europa.eu/european-union/sites/default/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf
                  .

                     (15)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (16)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (17)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.

                     (18)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (19)

                        Kako je opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (20)

                        UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (21)

                        U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                     (22)

                        Uglavnom za fondove kohezijske politike EU-a, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo i ribarstvo i akvakulturu (EFPRA).

                     (23)

                        Vidjeti članke 12. i 13. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 2093/2020 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.

                     (24)

                        Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.