title: Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o prihvaćanju izmjena Protokola o postojanim organskim onečišćujućim tvarima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine

text:
                      EUROPSKA
                      KOMISIJA
                                              Bruxelles, 9.1.2015.
                                              COM(2014) 750 final
                                              2014/0359 (NLE)
                                    Prijedlog
                              ODLUKE VIJEĆA
   o prihvaćanju izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o
         dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine
HR                                                                            HR
 ---pagebreak---                                              OBRAZLOŽENJE
   Konvencija o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine (Konvencija
   LRTAP) sklopljena pod pokroviteljstvom Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE)
   glavni je međunarodni pravni okvir za suradnju i mjere u svrhu ograničavanja, postupnog
   smanjivanja i sprječavanja onečišćenja zraka i njegovih štetnih učinaka na zdravlje ljudi i
   okoliš na području UNECE-a, s posebnim naglaskom na dalekosežno prekogranično
   onečišćenje zraka.
   Konvencija LRTAP potpisana je u ime Europske ekonomske zajednice 14. studenoga 1979. i
   odobrena Odlukom Vijeća 81/462/EEZ od 11. lipnja 1981.1
   Do danas Konvenciji LRTAP dodano je osam protokola, uključujući Protokol o teškim
   metalima iz Aarhusa iz 1998. (dalje u tekstu: Protokol). Cilj je Protokola smanjenje i nadzor
   emisija u zrak olova (Pb), kadmija (Cd) i žive (Hg) kao štetnih teških metala koji su podložni
   dalekosežnom atmosferskom prijenosu zbog dodatne zaštite ljudskog zdravlja i okoliša. U
   tom pogledu Protokolom se od stranaka zahtijeva da smanje svoje ukupne godišnje emisije
   olova, kadmija i žive na razine emisije iz 1990. (ili druge godine između 1985. i 1995.).
   Protokolom se od stranaka zahtijeva primjena najboljih raspoloživih tehnika (NRT-ova) za
   određene kategorije izvora emisija i utvrđuju granične vrijednosti emisije koje se primjenjuju
   na određene velike stacionarne izvore, uključujući velika postrojenja za izgaranje i postrojenja
   za spaljivanje otpada. Stranke moraju izraditi i održavati popise emisija za olovo, kadmij i
   živu, postupno ukinuti olovni benzin i smanjiti koncentraciju žive u alkalnim baterijama.
   Stranke se također potiču na provedbu mjera gospodarenja proizvodima za druge proizvode
   koji sadržavaju živu, uključujući mjerne uređaje.
   Pristupanje Zajednice Protokolu odobreno je u ime Zajednice Odlukom Vijeća 2001/379/EZ
   od 4. travnja 2001.2 Protokol je stupio na snagu 29. prosinca 2003. i prenesen je u
   zakonodavstvo EU-a s pomoću nekoliko instrumenata.3 U pogledu praćenja kvalitete zraka, ti
   instrumenti uključuju Direktivu 2004/107/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca
   2004. o arsenu, kadmiju, živi, niklu i policikličkim aromatskim ugljikovodicima u zraku4. U
   vezi sa zahtjevom za primjenu NRT-a za kategorije izvora navedene u Prilogu II. i graničnim
   vrijednostima emisija utvrđenima u Prilogu V. Protokolu, mjerodavno zakonodavstvo EU-a
   uključuje prvenstveno Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenog
   2010. o industrijskim emisijama.5 U odnosu na standarde za olovo i živu u proizvodima
   navedene u Prilogu VI. Protokolu, primjenjivo zakonodavstvo EU-a uključuje Direktivu
   98/70/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. listopada 1998. o kakvoći benzinskih i
   dizelskih goriva i izmjeni Direktive Vijeća 93/12/EEZ6 te Direktivu 2006/66/EZ Europskog
   parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i
   akumulatorima te stavljanju izvan snage Direktive 91/157/EEZ7. U vezi s mjerama
   gospodarenja proizvodima navedenima u Prilogu VII. Protokolu, mjerodavno zakonodavstvo
   EU-a uključuje Uredbu Komisije (EU) br. 1103/2010 od 29. studenoga 2010. o utvrđivanju, u
   skladu s Direktivom 2006/66/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, pravila o označivanju
   1
           SL L 171, 27.6.1981., str. 11.
   2
           SL L 134, 17.5.2001., str. 40.
   3
           Posljednje preostalo tehničko pitanje, zahtjevi za izvješćivanje o emisijama kadmija, olova i žive,
           obuhvaćeno je Komisijinim prijedlogom Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o smanjenju
           nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćivača i izmjeni Direktive 2003/35/EZ od 18.
           prosinca 2013., COM(2013) 920.
   4
           SL L 23, 26.1.2005., str. 3.
   5
           SL L 334, 17.12.2010., str. 17.
   6
           SL L 350, 28.12.1998., str. 58.
   7
           SL L 266, 26.9.2006., str. 1.
HR                                                      2                                                      HR
 ---pagebreak---    kapaciteta prijenosnih sekundarnih (koje se mogu puniti) i automobilskih baterija i
   akumulatora8, Direktivu 2002/95/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 2003. o
   ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi9, Direktivu
   2002/96/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. siječnja 2003. o otpadnoj električnoj i
   elektroničkoj opremi (OEEO)10 i Direktivu 2007/51/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 25.
   rujna 2007. o izmjeni Direktive Vijeća 76/769/EEZ u vezi s ograničenjima prodaje određenih
   mjernih uređaja koji sadrže živu11, koja je stavljena izvan snage unosom 18.a u Prilogu XVII.
   Uredbi (EZ) br. 1907/2006 (Uredba REACH)12.
   U skladu s člankom 10. stavkom 3. Protokola, stranke su preispitale dostatnost i djelotvornost
   obveza iz Protokola. Stranke su se zatim 2009.13 i 2010.14 sporazumjele , ponajprije na
   temelju prijedloga Europske unije, o otvaranju pregovora za reviziju teksta Protokola i
   njegovih priloga. Cilj te revizije bio je olakšati zemljama koje nisu stranke Protokola
   pristupanje izmijenjenom Protokolu i učiniti Protokol prilagodljivijim budućem razvoju
   najboljih raspoloživih tehnika (NRT-ova). U skladu s tim, Vijeće Europske unije 26. srpnja
   2010.15 i 11. travnja 2011.16 ovlastilo je Komisiju da sudjeluje u pregovorima u ime Europske
   unije (EU).
   Pregovori su rezultirali donošenjem odluka 2012/5 i 2012/6 kojima se izmjenjuju tekst
   Protokola i njegovi prilozi II. do VI.17 i Odluke 2012/7 kojom se utvrđuju smjernice o
   najboljim raspoloživim tehnikama18 konsenzusom stranaka prisutnih na 31. zasjedanju
   Izvršnog tijela Konvencije LRTAP.
   Odluku 2012/6, kojom se izmjenjuje Prilog III. Protokolu kojim se utvrđuju najbolje
   raspoložive tehnike za nadzor emisija teških metala i njihovih spojeva iz kategorija izvora
   navedenih u Prilogu II. Protokolu, stranke ne moraju ratificirati. U skladu s člankom 13.
   stavkom 4. Protokola, ta izmjena priopćena je svim strankama Protokola 11. listopada 2013.,
   a stupila je na snagu 9. siječnja 2014. Slično tome, Odluku 2012/7, kao dokument sa
   smjernicama, stranke ne moraju ratificirati.
   U skladu s člankom 13. stavkom 3. Protokola, Odluku 2012/5 kojom se izmjenjuje tekst
   Protokola i njegovi prilozi II., IV., V. i VI. stranke moraju ratificirati. Izmijenjenim
   Protokolom utvrđuju se posebno strože granične vrijednosti emisija za prašinu iz određenih
   8
           SL L 313, 30.11.2010., str. 3.
   9
           SL L 037, 13.2.2003., str. 19.
   10
           SL L 037, 13.2.2003., str. 24.
   11
           SL L 257, 3.10.2007., str. 13.
   12
           Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji,
           evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za
           kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i
           Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ,
           93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ, SL L 396, 30.12.2006.
   13
           Izvješće Izvršnog tijela s njegova 27. zasjedanja u prosincu 2009., ECE/EB.AIR/99/add.2, 10. svibnja
           2010.
   14
           Izvješće Izvršnog tijela s njegova 28. zasjedanja u prosincu 2010., ECE/EB.AIR/106, stavak 57., 24.
           veljače 2011.
   15
           Odluka Vijeća od 26. srpnja 2010. o sudjelovanju Europske unije u pregovorima o izmjeni Protokola o
           teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979.
           (neobjavljena).
   16
           Odluka Vijeća od 11. travnja 2011. o izmjeni Odluke Vijeća od 26. srpnja 2010. o sudjelovanju
           Europske unije u pregovorima o izmjeni Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o
           dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. (neobjavljena).
   17
           Odluke 2012/5 i 2012/6, 31. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije, 14. – 18. prosinca 2012.,
           ECE/EB.AIR/113/Add.1.
   18
           Odluka 2012/7, 31. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije, 14. – 18. prosinca 2012.,
           ECE/EB.AIR/113/Add.1.
HR                                                       3                                                        HR
 ---pagebreak---    velikih stacionarnih izvora, kao i fleksibilna prijelazna rješenja koja će koristiti strankama
   koje će pristupiti Protokolu, kako je izmijenjen, u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31.
   prosinca 2019.
   Izmjena Protokola uvelike je obuhvaćena važećim zakonodavstvom EU-a, posebno
   postojećim zakonodavstvom o nadzoru izvora emisija, uključujući gore navedenu Direktivu
   2010/75/EU i provedbene odluke Komisije donesene na temelju Direktive, a kojima se donose
   zaključci o najboljim raspoloživim tehnikama u različitim industrijskim sektorima kao što su
   proizvodnja stakla19, proizvodnja željeza i čelika20, proizvodnja cementa, vapna i
   magnezijevog oksida21 i proizvodnja klornih lužina22. K tome, donošenje provedbenih odluka
   Komisije na temelju Direktive 2010/75/EU za industriju obojenih metala te za kovačnice i
   ljevaonice zadnji je korak obuhvaćanja cijelog EU-a izmjenom Protokola. Ta izmjena dodatno
   se prenosi novom Direktivom kojom se utvrđuju ažurirane nacionalne gornje granice emisija
   za određene atmosferske onečišćujuće tvari i predviđaju godišnji nacionalni popisi emisija
   koji će, među ostalim, obuhvaćati emisije olova, kadmija i žive23.
   S obzirom na navedeno, primjereno je da Europska unija prihvati izmjenu Protokola.
   Prilog ovoj Odluci sadržava tekst izmjene Protokola kako je utvrđen Odlukom 2012/5.
   19
           Provedbena odluka Komisije 2012/134/EU od 28. veljače 2012. o donošenju zaključaka o najboljim
           raspoloživim tehnikama (NRT) u okviru Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o
           industrijskim emisijama za proizvodnju stakla, SL L 70, 8.3.2012., str. 1.
   20
           Provedbena odluka Komisije 2012/135/EU od 28. veljače 2012. o donošenju zaključaka o najboljim
           raspoloživim tehnikama (NRT) u okviru Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o
           industrijskim emisijama za proizvodnju željeza i čelika, SL L 70, 8.3.2012., str. 63.
   21
           Provedbena odluka Komisije 2013/163/EU od 26. ožujka 2013. o utvrđivanju zaključaka o najboljim
           raspoloživim tehnikama (NRT) u skladu s Direktivom 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća o
           industrijskim emisijama za proizvodnju cementa, vapna i magnezijevog oksida, SL L 100, 9.4.2013.,
           str. 1.
   22
           Provedbena odluka Komisije 2013/732/EU оd 9. prosinca 2013. o zaključcima u vezi s najboljim
           raspoloživim tehnikama (NRT) za proizvodnju klornih lužina, na temelju Direktive 2010/75/EU
           Europskog parlamenta i Vijeća o industrijskim emisijama, SL L 332, 11.12.2013., str. 34.
   23
           Supra br. 3.
HR                                                       4                                                   HR
 ---pagebreak---                                                         2014/0359 (NLE)
                                             Prijedlog
                                          ODLUKE VIJEĆA
          o prihvaćanju izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o
                 dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. u
   vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
   budući da:
   (1)       Unija je stranka Konvencije UNECE-a o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju
             zraka nakon njezina odobrenja 1981.24
   (2)       Unija je stranka Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o
             dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka nakon njegova odobrenja 4.
             travnja 2001.25
   (3)       Stranke Protokola o teškim metalima uz Konvenciju o dalekosežnom
             prekograničnom onečišćenju zraka započele su 2009. pregovore čiji je opseg proširen
             2010. u cilju daljnjeg poboljšanja zaštite zdravlja ljudi i okoliša, među ostalim i
             ažuriranjem graničnih vrijednosti emisija kojima se na izvoru rješavaju emisije
             onečišćujućih tvari u zrak.
   (4)       Stranke prisutne na 31. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije UNECE-a o
             dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka konsenzusom su donijele odluke
             2012/5 i 2012/6 kojima se izmjenjuje Protokol o teškim metalima uz Konvenciju o
             dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka.
   (5)       Odluka 2012/6 stupila je na snagu i postala pravovaljana na temelju ubrzanog
             postupka utvrđenog u članku 13. stavku 4. Protokola.
   (6)       U skladu s člankom 13. stavkom 3. Protokola, stranke Protokola trebaju ratificirati
             Odluku 2012/5.
   (7)       Izmjenu Protokola o teškim metalima uz Konvenciju o dalekosežnom
             prekograničnom onečišćenju zraka stoga treba prihvatiti u ime Europske unije,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                             Članak 1.
   Izmjena Protokola o teškim metalima uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom
   onečišćenju zraka ovime se prihvaća u ime Unije.
   24
           SL L 171, 27.6.1981., str. 11.
   25
           SL L 134, 17.5.2001., str. 40.
HR                                               5                                               HR
 ---pagebreak---    Tekst izmjene Protokola priložen je ovoj Odluci.
                                             Članak 2.
   Predsjednik Vijeća imenuje osobu ovlaštenu da u ime Europske unije položi isprave o
   prihvaćanju utvrđene u članku 13. stavku 3. Protokola o teškim metalima iz 1998. uz
   Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, čime se izražava suglasnost
   Europske unije da bude obvezana tim Protokolom, kako je izmijenjen.
                                             Članak 3.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                              Za Vijeće
                                              Predsjednik
HR                                              6                                          HR
 ---documentbreak---                       EUROPSKA
                      KOMISIJA
                                             Bruxelles, 9.1.2015.
                                             COM(2014) 750 final
                                             ANNEX 1
                                   PRILOG
                              Dokument priložen
                                  Prijedlogu
                                Odluke Vijeća
   o prihvaćanju izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o
         dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine
HR                                                                            HR
 ---pagebreak---                                                 PRILOG
                                           Dokument priložen
                                                Prijedlogu
                                              Odluke Vijeća
            o prihvaćanju izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o
                  dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine
     Odluka 2012/51
     Izmjena teksta Protokola o teškim metalima iz 1998. i njegovih priloga,
     osim priloga III. i VII.
     Članak 1.
     Izmjena
             Stranke Protokola o teškim metalima iz 1998., koje su se sastale na trideset prvom
     zasjedanju Izvršnog tijela,
             odlučile su izmijeniti Protokol o teškim metalima iz 1998. uz Konvenciju o
     dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka kako je navedeno u prilogu ovoj Odluci.
     Članak 2.
     Odnos prema Protokolu
     Ni jedna država ni regionalna organizacija ekonomske integracije ne smije položiti ispravu o
     prihvaćanju ove izmjene ako prethodno ili istovremeno nije položila ispravu o ratifikaciji,
     prihvaćanju ili odobrenju Protokola o teškim metalima ili o pristupanju Protokolu.
     Članak 3.
     Stupanje na snagu
     U skladu s člankom 13. stavkom 3. Protokola, ova izmjena stupa na snagu devedesetoga dana
     nakon dana na koji su dvije trećine stranaka Protokola položile kod depozitara svoje isprave o
     prihvaćanju navedene izmjene.
     Prilog
     Izmjene Protokola o teškim metalima iz 1998.
  (a) članak 1.
     1.      U stavku 10. riječi „i. ovoga Protokola; ili ii. izmjena Priloga I. ili II., čime dotični
     stacionarni izvor podliježe odredbama ovoga Protokola samo na temelju rečene izmjene”
     zamjenjuju se riječima „za stranke ovog Protokola. Stranka može odlučiti da svaki stacionarni
     izvor koji su već odobrila odgovarajuća nadležna nacionalna tijela u vrijeme stupanja na
     snagu Protokola za tu stranku nije novi stacionarni izvor, pod uvjetom da je gradnja odnosno
     bitna izmjena započela unutar od pet godina od tog datuma.”
     2.      Iza stavka 11. dodaje se novi stavak 12. kako slijedi:
             12.     Pojmovi „ovaj Protokol”, „Protokol” i „postojeći Protokol” znače Protokol o
             teškim metalima iz 1998., s povremenim izmjenama.
     1
             ECE/EB.AIR/113/Add.1
HR                                                   2                                                 HR
 ---pagebreak---   (b) članak 3.
     3.       U stavku       2.  riječ  „Svaka”    zamjenjuje     se  riječima   „Podložno   stavcima
     2.a i 2.b, svaka”.
     4.       U stavku 2. točki (a) riječi „za koju su Prilogom III. utvrđene najbolje raspoložive
     tehnike” zamjenjuju se riječima „za koju su u smjernicama koje su donijele stranke na
     zasjedanju Izvršnoga tijela utvrđene najbolje raspoložive tehnike”.
     5.       U stavku 2. točki (c) riječi „za koje Prilog III. utvrđuje najbolje raspoložive tehnike”
     zamjenjuju se riječima „za koju su u smjernicama koje su donijele stranke na zasjedanju
     Izvršnoga tijela utvrđene najbolje raspoložive tehnike”.
     6.       Iza stavka 2. umeću se novi stavci 2.a i 2.b kako slijedi:
              2.a     Stranka koja je bila stranka ovog Protokola prije stupanja na snagu izmjene
              kojom se uvode nove kategorije izvora može primijeniti granične vrijednosti
              primjenjive za „postojeći stacionarni izvor” na svaki izvor u toj novoj kategoriji čija je
              gradnja odnosno bitna izmjena započeta prije isteka dvije godine od datuma stupanja
              na snagu te izmjene za tu stranku, osim ako i sve dok taj izvor kasnije ne bude
              podvrgnut bitnoj izmjeni.
              2.b     Stranka koja je bila stranka ovog Protokola prije stupanja na snagu izmjene
              kojom se uvode nove granične vrijednosti primjenjive za „novi stacionarni izvor”
              može nastaviti primjenjivati prethodno primjenjive granične vrijednosti na svaki izvor
              čija je gradnja odnosno bitna izmjena započela prije isteka dvije godine od datuma
              stupanja na snagu te izmjene za tu stranku, osim ako i sve dok taj izvor kasnije ne
              bude podvrgnut bitnoj izmjeni.
     7.       U stavku 5.:
              (a)     riječi „za one stranke koje se nalaze unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a,
     služeći se najmanje metodologijama koje je odredilo Upravljačko tijelo EMEP-a, a za one
     stranke koje se nalaze izvan zemljopisnoga obuhvata EMEP-a, vodeći se metodologijama
     razrađenima u okviru radnoga plana Izvršnoga tijela” brišu se i zamjenjuju točkom „.”.
              (b)     iza prve rečenice dodaje se sljedeći tekst:
              Stranke unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a koriste metodologije utvrđene u
              smjernicama koje je pripremilo Upravljačko tijelo EMEP-a, a koje su stranke donijele
              na zasjedanju Izvršnog tijela. Stranke izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a kao
              smjernice koriste metodologije koje je izradilo Izvršno tijelo putem svojeg plana rada.
     8.       Na kraju članka 3. dodaje se novi stavak 8. kako slijedi:
              8.      Svaka bi stranka u okviru Konvencije trebala aktivno sudjelovati u
              programima o učincima onečišćenja zraka na ljudsko zdravlje i okoliš te programima
              o atmosferskom praćenju i modeliranju.
HR                                                    3                                                  HR
 ---pagebreak---   (c) članak 3.a
     9.     Dodaje se novi članak 3.a kako slijedi:
            Članak 3.a
            Fleksibilna prijelazna rješenja
            1.      Neovisno o članku 3. stavku 2. točkama (c) i (d), stranka Konvencije koja
            postane stranka ovog Protokola u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2019.
            može primijeniti fleksibilna prijelazna rješenja za provedbu najboljih raspoloživih
            tehnika i graničnih vrijednosti za postojeće stacionarne izvore u okviru određenih
            kategorija stacionarnih izvora pod uvjetima navedenima u ovom članku.
            2.      Svaka stranka koja se odluči za primjenu fleksibilnih prijelaznih rješenja na
            temelju ovog članka u svojoj ispravi o ratifikaciji, prihvaćanju ili odobrenju ovog
            Protokola odnosno pristupanju ovom Protokolu navodi sljedeće:
                    (a)     određene kategorije stacionarnih izvora navedenih u Prilogu II. za koje
            je stranka odlučila primijeniti fleksibilne prijelazne mjere, pod uvjetom da se mogu
            navesti najviše četiri takve kategorije;
                    (b)     stacionarne izvore čija je gradnja ili bitna izmjena započela prije 1990.
            ili druge godine u razdoblju od 1985. do 1995., koje je stranka navela prilikom
            ratifikacije, prihvaćanja, odobrenja ili pristupanja, za koje se mogu primijeniti
            fleksibilne prijelazne mjere kako je utvrđeno u stavku 5.; i
                    (c)     plan provedbe kojim se utvrđuje raspored potpune primjene dotičnih
            odredbi u skladu sa stavcima 3. i 4.
            3.      Stranka će primijeniti najbolje raspoložive tehnike barem za postojeće
            stacionarne izvore u kategorijama 1., 2., 5. i 7. iz Priloga II. najkasnije osam godina
            nakon stupanja na snagu ovog Protokola za stranku ili do 31. prosinca 2022., ovisno o
            tome što je ranije, osim kako je predviđeno stavkom 5.
            4.      Stranka ni u kojem slučaju ne može odgoditi primjenu najboljih raspoloživih
            tehnika ili graničnih vrijednosti za bilo koje postojeće izvore do poslije 31. prosinca
            2030.
            5.      U pogledu svakog izvora navedenog u skladu sa stavkom 2. točkom (b),
            stranka može odlučiti, najkasnije osam godina nakon stupanja na snagu ovog
            Protokola za stranku ili do 31. prosinca 2022., ovisno o tome što je ranije, da će taj
            izvor biti zatvoren. Popis tih izvora navodi se kao dio sljedećeg izvješća stranke u
            skladu sa stavkom 6. Zahtjevi za primjenu najboljih raspoloživih tehnika i graničnih
            vrijednosti neće se primjenjivati na te izvore, pod uvjetom da oni budu zatvoreni
            najkasnije do 31. prosinca 2030. Za sve takve izvore koji ne budu zatvoreni do tog
            datuma stranka mora potom primijeniti najbolje raspoložive tehnike i granične
            vrijednosti koje se primjenjuju na nove izvore u primjenjivoj kategoriji izvora.
            6.      Stranka koja odluči primijeniti fleksibilna prijelazna rješenja na temelju ovog
            članka dostavlja Izvršnom tajniku Komisije trogodišnja izvješća o svojem napretku u
            provedbi najboljih raspoloživih tehnika i graničnih
HR                                                   4                                                HR
 ---pagebreak---              vrijednosti za stacionarne izvore u kategorijama stacionarnih izvora utvrđenima u
             skladu s ovim člankom. Izvršni tajnik Komisije stavlja navedena trogodišnja izvješća
             na raspolaganje Izvršnom tijelu.
  (d) članak 7.
     10.     U stavku 1. točki (a):
             (a)      zarez na kraju stavka „,” zamjenjuje se točkom i riječju „. Štoviše:”;
     i
             (b)      Umeću se novi podstavci i. i ii. kako slijedi:
                      i.       ako stranka primjenjuje različite strategije smanjenja emisija u odnosu
                      na članak 3. stavak 2. točke (b), (c) ili (d), ona dokumentira primijenjene
                      strategije i svoje ispunjavanje zahtjeva iz tog stavka;
                      ii.      ako stranka utvrdi da primjena određenih graničnih vrijednosti, kako je
                      navedeno u skladu s člankom 3. stavkom 2. točkom (d), nije tehnički ili
                      gospodarski izvediva, stranka izvješćuje o tome i daje obrazloženje;
     11.     Stavak 1. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:
                      (b)      svaka stranka koja se nalazi unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a
             putem Izvršnog tajnika Komisije dostavlja EMEP-u informacije o razinama emisija
             teških metala navedenih u Prilogu I. s pomoću metodologija utvrđenih u smjernicama
             koje je Upravljačko tijelo EMEP-a pripremilo, a stranke donijele na sjednici Izvršnog
             tijela. Stranke koje se nalaze u područjima izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a
             dostavljaju dostupne informacije o razinama emisija teških metala navedenih u Prilogu
             I. Svaka stranka dostavlja i informacije o razinama emisija tvari navedenih u Prilogu I.
             za referentnu godinu utvrđenu u tom prilogu;
     12.     Iza stavka 1. točke (b) dodaju se nove točke kako slijedi:
                      (c)      svaka stranka koja se nalazi unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a
             putem Izvršnog tajnika Komisije dostavlja Izvršnom tijelu dostupne informacije o
             svojim programima o učincima onečišćenja zraka na ljudsko zdravlje i okoliš te
             programima atmosferskog praćenja i modeliranja u okviru Konvencije s pomoću
             smjernica koje je donijelo Izvršno tijelo;
                      (d)      stranke koje se nalaze u područjima izvan zemljopisnog obuhvata
             EMEP-a na raspolaganje stavljaju informacije slične onima navedenima u podstavku
             (c) ako to Izvršno tijelo od njih zatraži.
     13.     U stavku 3.:
             (a)      riječi „Blagovremeno prije svakoga godišnjeg zasjedanja” zamjenjuju se
     sljedećima:
     „Na zahtjev Izvršnog tijela i u skladu s vremenskim rokovima koje odredi”;
             (b)      iza riječi „EMEP” umeću se riječi „i druga pomoćna tijela”;
             (c)      iza riječi „pružiti” umeće se riječ „mjerodavne”.
HR                                                      5                                              HR
 ---pagebreak---   (e) članak 8.
      14.     Riječi „EMEP će, koristeći pogodne modele i mjerenja, te pravodobno prije svakoga
      godišnjeg zasjedanja Izvršnoga tijela” zamjenjuju se riječima „Na zahtjev Izvršnog tijela i u
      skladu s vremenskim rokovima koje ono odredi, EMEP i njegova tehnička tijela i centri će,
      koristeći odgovarajuće modele i mjerenja,”.
  (f) članak 10.
      15.     U stavku 4.:
              (a)      riječ „uzeti u obzir” umeće se iza riječi „mora”;
              (b)      riječi „razraditi radni plan” zamjenjuju se riječima „razradu radnog plana”;
              (c)      riječi „ za smanjenje emisija teških metala u atmosferi navedenih u Prilogu I.”
         brišu se.
  (g) članak 13.
      16.     U stavku 3.:
              (a)      riječi „i njegovih priloga I., II., IV., V. i VI.” zamjenjuju se riječima „osim
         izmjena priloga III. i VII.”;
              (b)      riječi „nakon što je dvije trećine stranaka ” zamjenjuju se riječima „nakon što
         je dvije trećine zemalja koje su bile stranke u vrijeme njihova donošenja”.
      17.     U stavku 4. riječ „devedeset” zamjenjuje se brojkom „180”.
      18.     U stavku 5. riječ „devedeset” zamjenjuje se brojkom „180”.
      19.     Iza stavka 5. umeću se novi stavci 5.a i 5.b kako slijedi:
              5.a      U odnosu na izmjene priloga II., IV., V. i VI., za stranke koje su ga prihvatile,
              postupak utvrđen u stavku 3. zamjenjuje se postupkom utvrđenim u stavku 5.b.
              5.b      Izmjene priloga II., IV., V. i VI. donose se konsenzusom stranaka prisutnih na
              zasjedanju Izvršnog tijela. Po isteku jedne godine od datuma kada ju je Izvršni tajnik
              Komisije priopćio svim strankama izmjena bilo kojeg od navedenih priloga stupa na
              snagu za stranke koje depozitaru nisu dostavile obavijest u skladu s odredbama
              podstavka (a):
                       (a)      svaka stranka koja nije u mogućnosti odobriti izmjenu priloga II., IV.,
              V. i VI. o tome pisanim putem obavješćuje depozitara u roku od jedne godine od
              datuma obavijesti o njezinu donošenju. Depozitar odmah obavješćuje sve stranke o
              svim takvim zaprimljenim obavijestima. Stranka može u bilo koje vrijeme zamijeniti
              prethodnu obavijest obavijesti o prihvaćanju te, nakon polaganja isprave o prihvaćanju
              kod depozitara, izmjena toga priloga stupa na snagu za tu stranku;
                       (b)      sve izmjene priloga II., IV., V. i VI. ne stupaju na snagu ako je ukupno
              16 ili više stranaka:
                       i.       dostavilo obavijest u skladu s odredbama podstavka (a); ili
                       ii.      odbilo prihvatiti postupak utvrđen u ovom stavku i još nije kod
                       depozitara položilo ispravu o prihvaćanju u skladu s odredbama stavka 3.
  (h) članak 15.
      20.     Iza stavka 2. dodaje se novi stavak 3. kako slijedi:
HR                                                       6                                               HR
 ---pagebreak---              3.       Država ili regionalna organizacija ekonomske integracije u svojoj ispravi o
             ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju navodi ako ne namjerava biti
             obvezana postucima navedenima u članku 13. stavku 5.b u odnosu na izmjene priloga
             II., IV., V. i VI.
  (i) Prilog II.
      21.    U tablici ispod podnaslova II., riječi „olova i cinka” u prvom retku opisa kategorije 5
      zamjenjuju se riječima „olova, cinka, silikomanganskih i feromanganskih slitina”.
  (j) Prilog IV.
      22.    Broj „1.” umeće se ispred prvog stavka.
      23.    U podstavku (a) riječi „za stranku” umeću se iza riječi „Protokola”.
      24.    U podstavku (b):
             (a)      U prvoj rečenici riječ „osam” zamjenjuje se riječju „dva”.
             (b)      Na kraju prve rečenice riječi „za stranku ili do 31. prosinca 2020., ovisno o
      tome što je kasnije” umeću se iza riječi „Protokola”.
             (c)      Zadnja rečenica briše se.
      25.    Na kraju Priloga umeću se novi stavci 2. i 3. kako slijedi:
             2.       Neovisno o stavku 1., ali podložno stavku 3., stranka Konvencije koja postane
             stranka ovog Protokola u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2019. može po
             ratifikaciji ili prihvaćanju ovog Protokola ili pristupanja njemu izjaviti da će produžiti
             vremenske rokove za primjenu graničnih vrijednosti iz članka 3. stavka 2. točke (d) do
             15 godina poslije datuma stupanja na snagu ovog Protokola za dotičnu stranku.
             3.       Stranka koja je donijela odluku u skladu s člankom 3.a ovog Protokola u
             odnosu na određenu kategoriju stacionarnih izvora ne može dati i izjavu u skladu sa
             stavkom 2. koja se primjenjuje na istu kategoriju izvora.
HR                                                   7                                                  HR
 ---pagebreak---   (k) Prilog V.
     26.    Prilog V. zamjenjuje se sljedećim tekstom:
            Prilog V.
            Granične vrijednosti za nadzor emisija iz glavnih stacionarnih izvora
            1.       Za nadzor emisija teških metala važne su dvije vrste graničnih vrijednosti:
                     (a)    vrijednosti za određene teške metale ili skupine teških metala i
                     (b)    vrijednosti za emisije čestica općenito.
            2.       U načelu, graničnim vrijednostima čestica ne mogu se zamijeniti specifične
            granične vrijednosti za kadmij, olovo i živu, jer se količina metala povezana s
            emisijama čestica razlikuje od postupka do postupka. Međutim, pridržavanjem tih
            graničnih vrijednosti znatno se pridonosi smanjenju emisija teških metala općenito.
            Nadalje, praćenje emisija čestica općenito je jeftinije od praćenja pojedinačnih vrsta, a
            stalno praćenje pojedinačnih teških metala općenito nije izvedivo. Stoga su granične
            vrijednosti čestica od velike praktične važnosti te su također u ovom Prilogu u većini
            slučajeva određene tako da dopunjuju posebne granične vrijednosti za kadmij, olovo
            ili živu.
            3.       Odjeljak A primjenjuje se na sve stranke osim Sjedinjenih Američkih Država.
            Odjeljak B primjenjuje se na Sjedinjene Američke Države.
     A.     Stranke osim Sjedinjenih Američkih Država
            4.       Samo u ovom odjeljku „prašina” znači masa čestica bilo kojeg oblika,
            strukture ili gustoće raspršenih u plinovitoj fazi u uvjetima na točki uzorkovanja, koje
            se mogu prikupiti filtracijom u određenim uvjetima nakon reprezentativnog
            uzorkovanja plina koji treba analizirati te koje ostaju iznad filtra i na filtru nakon
            sušenja u određenim uvjetima.
            5.       Za potrebe ovog odjeljka „granična vrijednost emisije” (ELV) ili „granična
            vrijednost” znači količina prašine i određenih teških metala iz ovog Protokola
            sadržana u otpadnim plinovima iz uređaja koja ne smije biti prekoračena. Ako se ne
            navodi drukčije, granična vrijednost emisija izračunava se kao masa onečišćujuće tvari
            po volumenu otpadnih plinova (izraženo u mg/m3), uz pretpostavljene standardne
            uvjete temperature i tlaka za suhi plin (volumen kod temperature od 273,15 K i tlaka
            101,3 kPa). U odnosu na sadržaj kisika u otpadnom plinu primjenjuju se vrijednosti
            navedene za odabrane kategorije glavnih stacionarnih izvora. Razrjeđivanje radi
            snižavanja koncentracija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima nije dopušteno.
            Uključivanje, isključivanje i održavanje opreme je izuzeto.
            6.       Emisije se u svim slučajevima prate mjerenjem ili s pomoću izračuna kojima
            se ostvaruje barem ista preciznost. Sukladnost s graničnim vrijednostima provjerava se
            stalnim ili povremenim mjerenjima ili bilo kojom drugom tehnički valjanom
            metodom, uključujući provjerene metode izračuna. Relevantni teški metali mjere se
            najmanje jedanput u tri godine za svaki
HR                                                   8                                                HR
 ---pagebreak---             industrijski izvor. U obzir se uzimaju smjernice o metodama mjerenja i izračuna koje
            su stranke donijele na zasjedanju Izvršnog tijela. Kod stalnih mjerenja sukladnost s
            graničnim vrijednostima postiže se ako potvrđeni mjesečni prosjek emisija ne
            premašuje graničnu vrijednost emisije. Kod povremenih mjerenja ili drugih
            odgovarajućih postupaka utvrđivanja ili izračuna, sukladnost s graničnim
            vrijednostima emisija postiže se ako srednja vrijednost odgovarajućeg broja mjerenja
            u reprezentativnim uvjetima ne premašuje vrijednost norme emisije. Za potrebe
            provjere može se u obzir uzeti nepreciznost metoda mjerenja. Moguće je i posredno
            praćenje tvari s pomoću sumarnih/kumulativnih parametara (npr. prašina kao sumarni
            parametar za teške metale). U nekim slučajevima, korištenjem određene tehnike za
            obradu emisija može se osigurati održavanje ili postizanje određene vrijednosti /
            granične vrijednosti.
            7.        Praćenje relevantnih onečišćujućih tvari i mjerenja parametara postupka, kao i
            osiguranje kvalitete automatskih mjernih sustava i referentnih mjerenja za kalibriranje
            tih sustava provode se u skladu s normama CEN-a. Ako norme CEN-a nisu
            raspoložive, primjenjuju se norme ISO-a, nacionalne ili međunarodne norme kojima
            će se osigurati dostava podataka jednake znanstvene kvalitete.
            Postrojenja za izgaranje (kotlovi i procesni grijači) nazivne toplinske snage veće
            od 50 MWth2 (Prilog II., kategorija 1)
            8.        Granične vrijednosti za emisije prašine za izgaranje krutih i tekućih goriva,
            osim biomase i treseta:3
   2
     Nazivna toplinska snaga postrojenja za izgaranje računa se kao zbroj snage svih jedinica povezanih na
     zajednički dimnjak. Pojedinačne jedinice snage manje od 15 MWth ne uzimaju se u obzir pri izračunu ukupne
   nazivne
     toplinske snage.
   3
     Preciznije, granične vrijednosti emisija ne primjenjuju se na:
            – postrojenja u kojima se biomasa i treset upotrebljavaju kao jedini izvor goriva, –postrojenja u kojima
            se proizvodi izgaranja upotrebljavaju za izravno zagrijavanje, sušenje ili neki drugi oblik obrade
            predmeta ili materijala,
            – postrojenja za naknadno izgaranje namijenjena pročišćavanju otpadnih plinova izgaranjem, koja ne
            funkcioniraju kao zasebna postrojenja za izgaranje,
            – postrojenja za regeneraciju katalizatora za katalitičko krekiranje,
            – postrojenja za pretvaranje sumporovodika u sumpor,
            – reaktore koji se koriste u kemijskoj industriji;
            – peći baterije koksa,
            – regenerativne izmjenjivače topline,
            – kotlove za regeneraciju topline u postrojenjima za proizvodnju pulpe,
            – peći za spaljivanje otpada i
            – postrojenja s pogonom na dizelske, benzinske i plinske motore ili turbine za izgaranje, bez obzira na
            korišteno gorivo.
HR                                                           9                                                       HR
 ---pagebreak---    Tablica 1.
   Vrsta goriva        Toplinska      snaga Granična vrijednost emisije za prašinu
                       (MWth)                 (mg/m³)a
                                              nova postrojenja:
   kruta goriva        50–100
                                              20 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva)
                                              postojeća postrojenja:
                                              30 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva)
                                              nova postrojenja:
                       100–300
                                              20 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva)
                                              postojeća postrojenja:
                                              25 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva)
                       > 300                  nova postrojenja:
                                              10 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva)
                                              postojeća postrojenja:
                                              20 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva)
   tekuća goriva       50–100                 nova postrojenja:
                                              20
                                              postojeća postrojenja:
                                              30 (općenito)
                                              50 za spaljivanje u rafinerijama ostataka iz
                                              prerade i destilacije od rafiniranja sirove nafte
                                              za vlastitu potrošnju u postrojenjima za
                                              izgaranje
   tekuća goriva       100–300                nova postrojenja:
                                              20
                                              postojeća postrojenja:
                                              25 (općenito)
                                              50 za spaljivanje u rafinerijama ostataka iz
                                              prerade i destilacije od rafiniranja sirove nafte
                                              za vlastitu potrošnju u postrojenjima za
                                              izgaranje
                       > 300                  nova postrojenja:
                                              10
                                              postojeća postrojenja:
                                              20 (općenito)
                                              50 za spaljivanje u rafinerijama ostataka iz
                                              prerade i destilacije od rafiniranja sirove nafte
                                              za vlastitu potrošnju u postrojenjima za
                                              izgaranje
     a
       Granične vrijednosti odnose se na sadržaj kisika od 6 % za kruta goriva i 3 % za
     tekuća goriva.
HR                                       10                                                     HR
 ---pagebreak---    9.       Posebne odredbe za postrojenja za izgaranje iz stavka 8.:
            (a)     stranka može odstupiti od obveze postizanja graničnih vrijednosti
   emisija predviđenih u stavku 8. u sljedećim slučajevima:
            i.      postrojenja za izgaranje u kojima se obično upotrebljava plinsko
            gorivo, ali se iznimno moraju upotrebljavati druga goriva zbog iznenadnog
            prekida opskrbe plinom, trebala bi zato biti opremljena uređajem za
            pročišćavanje otpadnog plina;
            ii.     postojeća postrojenja koja nisu u pogonu više od 17 500 radnih sati,
            počevši od 1. siječnja 2016. do najkasnije 31. prosinca 2023.;
            (b)     ako je postrojenje za izgaranje prošireno za najmanje 50 MWth, za
   prošireni dio obuhvaćen promjenom primjenjuje se granična vrijednost emisije
   utvrđena u stavku 8. za nova postrojenja. Granična vrijednost emisije računa se kao
   prosjek ponderiran stvarnom toplinskom snagom postojećeg i novog dijela
   postrojenja;
            (c)     stranke osiguravaju donošenje odredbi za postupke povezane s
   neispravnošću ili kvarom opreme za smanjivanje emisije;
            (d)     u slučaju postrojenja za izgaranje na više goriva u kojem se
   istovremeno upotrebljavaju dva ili više goriva, granična vrijednost emisije utvrđuje se
   kao ponderirani prosjek graničnih vrijednosti emisija za pojedinačna goriva na temelju
   toplinske snage svakog goriva.
   Primarna i sekundarna industrija željeza i čelika (Prilog II., kategorije 2 i 3)
   10.      Granične vrijednosti emisija za prašinu:
   Tablica 2.
   Djelatnost                                 Granična vrijednost emisije za prašinu (mg/m³)
   Postrojenje za sinteriranje                50
   Postrojenje za peletiranje                 20 za drobljenje, mljevenje i sušenje
                                              15 za sve ostale korake postupka
   Visoka peć: vruće peći                     10
   Osnovna proizvodnja čelika oksidacijom i 30
   lijevanje
   Proizvodnja čelika u električnim pećima i 15 (postojeća)
   lijevanje                                  5 (nova)
HR                                          11                                               HR
 ---pagebreak---    Ljevaonice željeza (Prilog II., kategorija 4)
   11.      Granične vrijednosti emisija za prašinu iz ljevaonica željeza:
   Tablica 3.
   Djelatnost                                Granična vrijednost emisije za prašinu (mg/m³)
   Ljevaonice željeza: sve peći (peći s 20
   kupolom, indukcijske i rotacijske) svi
   kalupi (izgubljeni, stalni)
   Toplo valjanje                            20
                                             50 kad se vrećasti filtar ne može upotrijebiti zbog
                                             prisutnosti mokrih dimova
   Proizvodnja i prerada bakra, cinka, silikomanganskih i feromanganskih slitina,
   uključujući visoke peći (Prilog II., kategorije 5 i 6)
   12.      Granična vrijednost emisija za prašinu iz proizvodnje i prerade bakra, cinka,
   silikomanganskih i feromanganskih slitina:
   Tablica 4.
                                             Granična vrijednost emisije za prašinu (mg/m³)
   Proizvodnja i prerada obojenih metala     20
   Proizvodnja i prerada olova (Prilog II., kategorije 5 i 6)
   13.      Granična vrijednost emisija za prašinu iz proizvodnje i prerade olova:
   Tablica 5.
                                             Granična vrijednost emisije za prašinu (mg/m³)
   Proizvodnja i prerada olova               5
HR                                         12                                                    HR
 ---pagebreak---      Industrija cementa (Prilog II., kategorija 7)
     14.      Granične vrijednosti emisija za prašinu iz proizvodnje cementa:
     Tablica 6.
                                                 Granična vrijednost emisije za prašinu (mg/m³)a
     Postrojenja za cement, peći, mlinovi i 20
     uređaji za hlađenje klinkera
     Postrojenja za cement, peći, mlinovi i 20
     uređaji za hlađenje klinkera u kojima se
     suspaljuje otpad
        a
          Granične vrijednosti odnose se na sadržaj kisika od 10 %.
     Industrija stakla (Prilog II., kategorija 8)
     15.      Granične vrijednosti emisija za prašinu iz proizvodnje stakla:
     Tablica 7.
                                                 Granična vrijednost emisije za prašinu (mg/m³)a
     Nova postrojenja                            20
     Postojeća postrojenja                       30
        a
          Granične vrijednosti odnose se na sadržaj kisika od 8 % za stalno taljenje i 13 %
        za prekinuto taljenje.
     16.      Granična vrijednost emisija za olovo iz proizvodnje stakla: 5 mg/m³.
     Industrija klornih lužina (Prilog II., kategorija 9)
     17.      Postojeća postrojenja za proizvodnju klornih lužina postupkom koji uključuje
     baterije žive bit će konvertirana za uporabu tehnologije bez žive ili zatvorena do 31.
     prosinca 2020. Tijekom prijelaznog razdoblja do konverzije, za živu koja se iz
     postrojenja ispušta u zrak primjenjuje se razina od 1 g po 1 Mg4 kapaciteta
     proizvodnje klora.
     18.      Nova postrojenja za proizvodnju klornih lužina trebaju funkcionirati bez žive.
   4
     1 Mg = 1 tona.
HR                                             13                                                HR
 ---pagebreak---       Spaljivanje otpada (Prilog II., kategorije 10 i 11)
      19.     Granična vrijednost emisija za prašinu iz spaljivanja otpada:
      Tablica 8.
                                                                  Granična vrijednost emisije za
                                                                  prašinu (mg/m³)a
      Spaljivanje komunalnog,       neopasnog,      opasnog     i 10
      medicinskog otpada
         a
           Granična vrijednost odnosi se na sadržaj kisika od 11 %.
      20.     Granična vrijednost emisija za živu iz spaljivanja otpada: 0,05 mg/m³.
      21.     Granična vrijednost emisije za živu iz suspaljivanja otpada u kategorijama
      izvora 1 i 7: 0,05 mg/m³.
   B. Sjedinjene Američke Države
      22.     Granične vrijednosti za nadzor emisija čestica i/ili određenih teških metala iz
      stacionarnih izvora u sljedećim kategorijama stacionarnih izvora i izvori za koje se
      one primjenjuju navedeni su u sljedećim dokumentima:
              (a)     čeličane: peći s električnim lukom – Kodeks federalnih pravila (CFR)
      glava 40., odjeljak 60., pododjeljci AA i AAa;
              (b)     male spalionice komunalnog otpada – Kodeks federalnih pravila (CFR)
      glava 40., odjeljak 60., pododjeljak AAAA;
              (c)     proizvodnja stakla – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40.,
      odjeljak 60., pododjeljak CC;
              (d)     jedinice za proizvodnju pare za električna postrojenja – Kodeks
      federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljci D i Da;
              (e)     jedinice za proizvodnju pare za industrijske, komercijalne i
      institucionalne potrebe – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 60.,
      pododjeljci Db i Dc;
              (f)     spalionice komunalnog otpada – Kodeks federalnih pravila (CFR)
      glava 40., odjeljak 60., pododjeljci E, Ea i Eb;
              (g)     spalionice bolničkog / medicinskog / infektivnog otpada – Kodeks
      federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljak Ec;
              (h)     Portland-cement – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak
      60., pododjeljak F;
              (i)     talionice sekundarnog olova – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava
      40., odjeljak 60., pododjeljak L;
              (j)     peći za osnovni postupak oksidacije – Kodeks federalnih pravila (CFR)
      glava 40., odjeljak 60., pododjeljak N;
              (k)     postrojenja za osnovnu proizvodnju čelika (poslije 20. siječnja 1983.) –
      Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljak Na;
HR                                              14                                               HR
 ---pagebreak---            (l)     postrojenja za topljenje bakrene rude – Kodeks federalnih pravila
   (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljak P;
           (m)     postrojenja za topljenje cinkove rude – Kodeks federalnih pravila
   (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljak Q;
           (n)     postrojenja za topljenje olovne rude – Kodeks federalnih pravila (CFR)
   glava 40., odjeljak 60., pododjeljak R;
           (o)     postrojenja za proizvodnju ferolegura – Kodeks federalnih pravila
   (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljak Z;
           (p)     spalionice ostalog krutog otpada (poslije 9. prosinca 2004.) – Kodeks
   federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljak EEEE;
           (q)     talionice sekundarnog olova – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava
   40., odjeljak 63., pododjeljak X;
           (r)      spalionice opasnog otpada – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava
   40., odjeljak 63., pododjeljak EEE;
           (s)     proizvodnja Portland-cementa – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava
   40., odjeljak 63., pododjeljak LLL;
           (t)     bakrena ruda – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63.,
   pododjeljak QQQ;
           (u)     taljenje olovne rude – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40.,
   odjeljak 63., pododjeljak TTT;
           (v)     ljevaonice čelika i željeza – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40.,
   odjeljak 63., pododjeljak EEEEE;
           (w)     integrirana proizvodnja željeza i čelika – Kodeks federalnih pravila
   (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak FFFFF;
           (x)     postrojenja s pećima s električnim lukom za proizvodnju čelika –
   Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak YYYYY;
           (y)     ljevaonice čelika i željeza – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40.,
   odjeljak 63., pododjeljak ZZZZZ;
           (z)     područni izvori taljenja bakrene rude – Kodeks federalnih pravila
   (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak EEEEEE;
           (aa) područni izvori taljenja sekundarnog bakra – Kodeks federalnih pravila
   (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak FFFFFF;
           (bb) područni izvori obojenih metala: cink, kadmij, berilij – Kodeks
   federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak GGGGGG;
           (cc) proizvodnja stakla (područni izvori) – Kodeks federalnih pravila (CFR)
   glava 40., odjeljak 63., pododjeljak SSSSSS;
           (dd) talionica sekundarnih obojenih metala (područni izvori) – Kodeks
   federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak TTTTTT;
           (ee) proizvodnja ferolegura (područni izvori) – Kodeks federalnih pravila
   (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak YYYYYY;
           (ff)    ljevaonice aluminija, bakra i obojenih metala (područni izvori) –
   Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak ZZZZZZ;
HR                                          15                                              HR
 ---pagebreak---             (gg) norme učinkovitosti za postrojenja za separaciju i preradu ugljena –
     Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 60., pododjeljak Y;
            (hh) industrijski, komercijalni, institucijski i procesni grijači – Kodeks
     federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak DDDDD;
            (ii)    industrijski, komercijalni i institucijski kotlovi (područni izvori) –
     Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak JJJJJJ;
            (jj) postrojenja za proizvodnju klornih lužina s pomoću baterija žive – Kodeks
     federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak 63., pododjeljak IIIII;
   i
HR                                         16                                              HR
 ---pagebreak---                       (kk) norme učinkovitosti za komercijalne i industrijske spalionice krutog
             otpada čija je gradnja počela poslije 30. studenoga 1999. ili čija je izmjena ili obnova
             počela 1. lipnja 2001. ili kasnije – Kodeks federalnih pravila (CFR) glava 40., odjeljak
             60., pododjeljak CCCC.
  (l) Prilog VI.
      27.    U stavku 1.:
             (a)     riječi „Osim tamo gdje je ovim Prilogom određeno drukčije, ne” brišu se i
      zamjenjuju riječju „Ne”;
             (b)     riječi „šest mjeseci nakon” brišu se;
             (c)     iza riječi „Protokola” umeću se riječi „za stranku”.
      28.    Stavak 3. briše se.
      29.    U stavku 4. riječ „Svakoj” zamjenjuje se riječima „Neovisno o stavku 1., svakoj”.
      30.    U stavku 5. uvodna fraza ispred podstavka (a) zamjenjuje se sljedećim tekstom:
             Svaka će stranka, najkasnije na datum stupanja na snagu ovog Protokola za stranku,
             postići razine koncentracije koje ne premašuju:
HR                                                   17                                               HR


				|

		52014PC0270

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje treba zauzeti Europska unija u okviru Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje osnovanog Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Crne Gore, s druge strane, u pogledu zamjene Protokola 4. uz taj Sporazum o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje novim Protokolom u kojem se u pogledu pravila izvornosti upućuje na Regionalnu konvenciju o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu /* COM/2014/0270 final - 2014/0143 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Regionalnom konvencijom o paneuromediteranskim
povlaštenim pravilima o podrijetlu[1]
(dalje u tekstu „Konvencija”) predviđene su odredbe o podrijetlu robe
kojom se trguje na temelju relevantnih Sporazuma sklopljenih između
ugovornih stranaka. EU i Crna Gora potpisali su Konvenciju 15. lipnja 2011.
EU i Crna Gora dostavili su depozitaru
Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno 2. srpnja 2012.
Stoga je Konvencija primjenom svojeg članka 10. stavka 3. stupila na snagu
1. svibnja 2012. za EU i 1. rujna 2012. za Crnu Goru.
Člankom 6. Konvencije predviđa se da
svaka ugovorna stranka poduzima odgovarajuće mjere kako bi se osigurala
učinkovita primjena Konvencije. U tu bi svrhu Vijeće za stabilizaciju
i pridruživanje osnovano Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između
Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Crne
Gore, s druge strane[2],
trebalo donijeti Odluku kojom se Protokol 4. o definiciji pojma „proizvodi s
podrijetlom” i načinima administrativne suradnje zamjenjuje novim
Protokolom u kojem se u pogledu pravila izvornosti upućuje na Konvenciju.
Stajalište koje treba zauzeti EU u okviru Vijeća za stabilizaciju i
pridruživanje trebalo bi odrediti Vijeće.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Na sastanku Odbora za Carinski zakonik, odjela
za podrijetlo, 13. svibnja 2013. održane su konzultacije s državama
članicama EU-a o nacrtu Odluke Vijeća. Konzultacije s ugovornim
strankama održane su na sastanku radne skupine Pan-Euro-Med 14. i 15. svibnja
2013.
Vanjska ekspertiza nije bila potrebna.
Procjena učinka nije bila potrebna jer su predložene izmjene tehničke
prirode i ne utječu na sadržaj Protokola o pravilima o podrijetlu koji je
trenutačno na snazi.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna je osnova Odluke Vijeća
članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s
člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
Predloženi instrument: Odluka Vijeća.
2014/0143 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje treba zauzeti Europska
unija u okviru Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje osnovanog
Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i
njihovih država članica, s jedne strane, i Crne Gore, s druge strane, u
pogledu zamjene Protokola 4. uz taj Sporazum o definiciji pojma „proizvodi s
podrijetlom” i načinima administrativne suradnje novim Protokolom u kojem
se u pogledu pravila izvornosti upućuje na Regionalnu konvenciju o
paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u
vezi s člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Protokol 4. uz Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Crne Gore, s druge strane[3], dalje u tekstu „Sporazum”,
odnosi se na definiciju pojma „proizvodi s podrijetlom” i načina
administrativne suradnje, dalje u tekstu „Protokol 4.”.
(2)       Regionalnom konvencijom o
paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[4], dalje u tekstu
„Konvencija”, predviđene su odredbe o podrijetlu robe kojom se trguje na
temelju relevantnih Sporazuma sklopljenih između ugovornih stranaka. Crna
Gora i ostali sudionici procesa stabilizacije i pridruživanja sa zapadnog
Balkana pozvani su da se pridruže sustavu paneuropske dijagonalne kumulacije
podrijetla utvrđenom Solunskim programom koji je podržalo Europsko
vijeće u lipnju 2003. Odlukom Euro-mediteranske ministarske konferencije
od listopada 2007. pozvani su da pristupe Konvenciji.
(3)       EU i Crna Gora potpisali su
Konvenciju 15. lipnja 2011.
(4)       EU i Crna Gora dostavili su
depozitaru Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno 2.
srpnja 2012. Stoga je Konvencija primjenom svojeg članka 10. stavka 3.
stupila na snagu 1. svibnja 2012. za EU i 1. rujna 2012. za Crnu Goru.
(5)       Člankom 6. Konvencije
predviđa se da svaka ugovorna stranka poduzima odgovarajuće mjere
kako bi se osigurala učinkovita primjena Konvencije. U tu svrhu
Vijeće o stabilizaciji i pridruživanju osnovano Sporazumom treba donijeti
Odluku kojom se Protokol 4. zamjenjuje novim Protokolom u kojem se u pogledu
pravila izvornosti upućuje na Konvenciju.
(6)       Europska unija stoga bi
trebala u okviru Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje donijeti
stajalište utvrđeno u priloženom nacrtu odluke,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje treba donijeti Europska unija
u okviru Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje osnovanog Sporazumom o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Crne Gore, s druge strane, u pogledu zamjene
Protokola 4. uz taj Sporazum o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i
načinima administrativne suradnje novim Protokolom u kojem se u pogledu
pravila izvornosti upućuje na Regionalnu konvenciju o paneuromediteranskim
povlaštenim pravilima o podrijetlu, utvrđeno je u priloženom nacrtu odluke
Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje.
Predstavnici Unije u Vijeću za
stabilizaciju i pridruživanje mogu prihvatiti manje izmjene nacrta Odluke bez
daljnje odluke Vijeća.
Članak
2.
Nakon donošenja, Odluka Vijeća za
stabilizaciju i pridruživanje objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[2]               SL L 108, 29.4.2010., str. 3.
[3]               SL L 108, 29.4.2010., str. 3.
[4]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
PRILOG
Nacrt
ODLUKE VIJEĆA ZA STABILIZACIJU I PRIDRUŽIVANJE EU-a i CRNE GORE br. […]
od […]
o izmjeni Protokola
3. uz Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica
i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge
strane o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načina
administrativne suradnje
Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje,
uzimajući u obzir Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, potpisan u
Luxembourgu 15. listopada 2007.[1],
dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 44.,
uzimajući u obzir Protokol 3. uz Sporazum
o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načina administrativne
suradnje, dalje u tekstu „Protokol 3.”,
budući da:
(1)
U članku 44. Sporazuma upućuje se na
Protokol 3. kojim se utvrđuju pravila o podrijetlu i predviđa
kumulacija podrijetla između EU-a, Crne Gore, Turske i bilo koje druge
zemlje ili državnog područja koje sudjeluje u procesu stabilizacije i
pridruživanja Europske unije.
(2)
Člankom 39. Protokola 3. predviđa se da
Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje utvrđeno člankom 119.
Sporazuma može odlučiti izmijeniti odredbe ovog Protokola.
(3)
Regionalnom konvencijom o paneuromediteranskim
povlaštenim pravilima o podrijetlu[2],
dalje u tekstu „Konvencija”, protokole o pravilima podrijetla koji su na snazi
u državama paneuromediteranskog područja nastoji se zamijeniti
jedinstvenim pravnim aktom. Crna Gora i ostali sudionici procesa stabilizacije
i pridruživanja sa zapadnog Balkana pozvani su da se pridruže sustavu
paneuropske dijagonalne kumulacije podrijetla utvrđenom Solunskim
programom koji je podržalo Europsko vijeće u lipnju 2003. Odlukom
Euro-mediteranske ministarske konferencije od listopada 2007. pozvani su da
pristupe Konvenciji.
(4)
EU i Crna Gora potpisali su Konvenciju 15. lipnja
2011.
(5)
EU i Crna Gora dostavili su depozitaru Konvencije
svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno 2. srpnja 2012. Stoga je
Konvencija primjenom svojeg članka 10. stavka 3. stupila na snagu 1.
svibnja 2012. za EU i 1. rujna 2012. za Crnu Goru.
(6)
Ako prijelaz na Konvenciju nije istodoban za sve
ugovorne stranke u području kumulacije, to ne bi smjelo dovesti do manje
povoljnog položaja u usporedbi s ranijim položajem u okviru Protokola.
(7)
Protokol 3. uz Sporazum treba stoga izmijeniti kako
bi se uključilo upućivanje na Konvenciju.
ODLUČILO
JE:
Članak 1.
Protokol 3. uz Sporazum o definiciji pojma
„proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje zamjenjuje
se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Primjenjuje se od [1. rujna 2014.].
Sastavljeno u
                                                                       Za
Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje
                                                                       Predsjednik
Prilog
Protokol
3.
o
definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne
suradnje
Članak 1.
Primjenjiva
pravila o podrijetlu
Za potrebe provedbe ovog Sporazuma primjenjuju
se Dodatak I. i odgovarajuće odredbe Dodatka II. Regionalnoj konvenciji o
paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[3], dalje u tekstu
„Konvencija”.
Sva upućivanja na „odgovarajući
Sporazum” u Dodatku I. i u odgovarajućim odredbama Dodatka II. Regionalnoj
konvenciji o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu smatraju
se upućivanjima na ovaj Sporazum.
Članak 2.
Rješavanje
sporova
Sporovi o postupcima provjere iz članka
32. Dodatka I. Konvenciji, koji se ne mogu riješiti između carinskih
tijela koja traže provjeru i carinskih tijela odgovornih za provedbu provjere,
podnose se Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje.
U svakom slučaju rješavanje sporova
između uvoznika i carinskih tijela zemlje uvoznice provodi se na temelju
zakonodavstva te zemlje.
Članak 3.
Izmjene
Protokola
Vijeće za stabilizaciju i pridruživanje
može donijeti odluku o izmjeni ovog Protokola.
Članak 4.
Povlačenje
iz Konvencije
1. Ako EU ili Crna Gora depozitaru konvencije
dostave pismenu obavijest o svojoj namjeri povlačenja iz Konvencije u
skladu s njezinim člankom 9., EU i Crna Gora odmah započinju pregovore
o pravilima o podrijetlu radi provedbe ovog Sporazuma.
2. Do stupanja na snagu novoutvrđenih
pravila o podrijetlu na ovaj Sporazum i dalje se primjenjuju pravila o
podrijetlu iz Dodatka I. i, po potrebi, odgovarajuće odredbe Dodatka II.
Konvenciji koji su primjenjivi u trenutku povlačenja. Međutim od
trenutka povlačenja smatra se da je pravilima o podrijetlu iz Dodatka I.
i, po potrebi, odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji dopuštena
dvostrana kumulacija samo između EU-a i Crne Gore.
Članak 5.
Prijelazne
odredbe – kumulacija
1. Bez obzira na članak 3. Dodatka I.
Konvenciji, pravila o kumulaciji utvrđena člancima 3. i 4. Protokola
3. uz Sporazum, kako je prihvaćen od strane ugovornih stranaka u trenutku
sklapanja Sporazuma[4],
i dalje se primjenjuju između EU-a i Crne Gore dok Konvencija ne stupi na
snagu u odnosu na sve ugovorne stranke navedene u člancima 3. i 4.
2. Bez obzira na članak 16. stavak 5. i
članak 21. stavak 3. Dodatka I. Konvenciji, ako kumulacija uključuje
samo države EFTA-e, Farske otoke, EU, Tursku i sudionike procesa stabilizacije
i pridruživanja, dokaz podrijetla može biti potvrda o prometu robe EUR.1 ili
izjava o podrijetlu.
[1]               SL L 108, 29.4.2010., str. 3.
[2]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[3]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[4]               SL L 108, 29.4.2010., str. 3.


				|

		52013PC0877

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju Sporazuma s Kraljevinom Norveškom o načinima njezina sudjelovanja u Europskom potpornom uredu za azil /* COM/2013/0877 final - 2013/0427 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Uredbom (EU) br. 439/2010 osnovan je Europski
potporni ured za azil[1]
u cilju jačanja praktične suradnje između država članica u
području azila, provedbe Zajedničkog europskog sustava azila i
pružanja potpore državama članicama čiji su sustavi za azil i prihvat
pod posebnim pritiskom.
U uvodnoj izjavi 24. Uredbe predviđeno je
da „Potporni bi ured, kako bi ispunio svoju svrhu, trebao biti otvoren za
sudjelovanje zemalja koje su s Unijom sklopile sporazume na temelju kojih su
usvojile i primjenjuju pravo Unije u području koje je obuhvaćeno ovom
Uredbom, a posebno Irske, Lihtenštajna, Norveške i Švicarske“. Te se zemlje
nazivaju „pridružene zemlje“.
U skladu s tim, člankom 49. stavkom 1.
Uredbe propisano je da „Potporni ured otvoren je za sudjelovanje Islanda,
Lihtenštajna, Norveške i Švicarske kao promatrača. Sklapaju se aranžmani u
kojima se posebno određuje narav, opseg i način sudjelovanja tih
zemalja u radu Potpornog ureda. Takvi aranžmani uključuju odredbe o
sudjelovanju u inicijativama Potpornog ureda, u financijskim doprinosima i u
osoblju. U pogledu osoblja, ti aranžmani, u svakom slučaju, moraju biti u
skladu s Pravilnikom o osoblju.“
Sudjelovanje pridruženih zemalja u radu
Potpornog ureda nije samo logičan korak s obzirom na njihovu
uključenost u Dublinski sustav, već ima i jasnu dodanu vrijednost za
usluge potpore koje nudi Potporni ured kao što su: razmjena najbolje prakse i
stručnosti, trajna potpora Potpornog ureda i potpora u hitnim slučajevima,
prikupljanje i analiza informacija u Potpornom uredu, sustav pravovremenog
obavješćivanja i pripravnosti Potpornog ureda.
Na osnovi toga, Komisija je 1. srpnja 2011.
preporučila Vijeću da ovlasti Komisiju da započne pregovore s
Islandom, Norveškom, Švicarskom i Lihtenštajnom o međunarodnim sporazumima
kojima će se utvrditi takvi sporazumi.
Komisija je 27. siječnja 2012. primila
odobrenje Vijeća da započne pregovore s Islandom, Norveškom,
Švicarskom i Lihtenštajnom o rješenjima za načine sudjelovanja tih zemalja
u EASO-u.
Pregovori su se odvijali zajednički sa
svim pridruženim zemljama. Održana su četiri kruga pregovora. Konačni
tekst nacrta Sporazuma s Norveškom parafiran je 28. lipnja 2013.
Države su članice o tome obaviještene i
konzultirane u okviru mjerodavnih Radnih skupina Vijeća.
Sa strane Unije, pravnu osnovu Sporazuma
čine članak 74. i članak 78. stavci 1. i 2. u vezi s
člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
Komisija je Sporazum potpisala dana ... U skladu s člankom 218.
stavkom 6. točkom (a) UFEU-a Europski je parlament dao svoju suglasnost za
sklapanje Sporazuma dana  […].
2.           REZULTATI PREGOVORA
Komisija smatra da su ciljevi koje je
Vijeće odredilo u pregovaračkim direktivama postignuti te da je Uniji
nacrt Sporazuma prihvatljiv.
Njegov konačan sadržaj može se sažeti
kako slijedi:
Nacrtom Sporazuma predviđa se potpuno
sudjelovanje Norveške u aktivnostima Potpornog ureda [članak 1.],
sudjelovanje u Upravnom odboru Potpornog ureda kao promatrač i bez prava
glasa [članak 2.], godišnji financijski doprinosi Norveške proračunu
Potpornog ureda godišnjim iznosom koji se izračunava u skladu s njezinim
BDP-om kao postotak BDP-a svih država koje sudjeluju u radu Potpornog ureda
[članak 3. i Prilog I.].
Osim toga, Norveška je prihvatila odredbe o
mogućem povećanju doprinosa u slučaju povećanja doprinosa
Unije [članak 3. i Prilog I.];
Nadalje, u nacrtu Sporazuma predviđa se
osnivanje odbora sastavljenog od predstavnika Komisije i pridruženih zemalja. U
svrhu učinkovitosti, taj se odbor sastaje zajedno s odgovarajućim
odborima osnovanima s drugim pridruženim zemljama koje sudjeluju na temelju
članka 49. stavka 1. Uredbe. Odbor nije spomenut u pregovaračkim
direktivama i njegovo su osnivanje zatražile pridružene zemlje u svrhu razmjene
informacija i praćenja odgovarajuće provedbe Sporazuma [članak 11.].
3.           UTJECAJ NA PRORAČUN
U članku 3. i Prilogu I. nacrta Sporazuma
sadržane su odredbe o godišnjim financijskim doprinosima Norveške
proračunu Potpornog ureda i njihovoj mogućoj prilagodbi situaciji iz
Priloga I.
4.           ZAKLJUČAK
U svjetlu gore navedenih rezultata, Komisija
predlaže da Vijeće odobri Sporazum s Norveškom o načinima njezina
sudjelovanja u Europskom potpornom uredu za azil, nakon što dobije suglasnost
Europskog parlamenta.
2013/0427 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o potpisivanju Sporazuma s Kraljevinom
Norveškom o načinima njezina sudjelovanja u Europskom potpornom uredu za
azil
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj
uniji,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 74. i članak 78. stavke 1. i 2.,
u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir
suglasnost Europskog parlamenta[2],
budući da:
(1)       U skladu s Odlukom
Vijeća 2013/XXX od [...][3],
Sporazum između Europske unije i Norveške o načinima njezina
sudjelovanja u Europskom potpornom uredu za azil Komisija je potpisala dana [
], podložno njegovu sklapanju.
(2)       Sporazum bi trebalo odobriti.
(3)       Kako je navedeno u uvodnoj
izjavi 21. Uredbe (EU) br. 439/2010, Ujedinjena Kraljevina i Irska sudjeluju u
Uredbi i ona se na njih primjenjuje. One bi stoga trebale primijeniti
članak 49. stavak 1. Uredbe sudjelujući u donošenju ove Odluke.
Ujedinjena Kraljevina i Irska stoga sudjeluju u donošenju ove Odluke.
(4)       Kako je navedeno u uvodnoj
izjavi 22. Uredbe (EU) br. 439/2010, Danska ne sudjeluje u Uredbi i ona se na
nju ne primjenjuje. Danska stoga ne sudjeluje u ovoj Odluci.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovime se u ime Unije odobrava Sporazum
između Europske unije i Norveške o načinima njezina sudjelovanja u
Europskom potpornom uredu za azil.
Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
Predsjednik
Vijeća imenuje osobu/osobe ovlaštenu/ovlaštene da u ime Europske unije
dostavi/dostave obavijest iz članka 13. stavka 1. Sporazuma kojom se
izražava suglasnost Europske unije da bude vezana Sporazumom.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
SPORAZUM
između Europske unije i Kraljevine Norveške o načinima njezina
sudjelovanja u
Europskom potpornom uredu za azil
EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „EU”,
s jedne strane, i
KRALJEVINA
NORVEŠKA, dalje u tekstu „Norveška”,
s druge
strane,
uzimajući
u obzir članak 49. stavak 1. Uredbe (EU) br. 439/2010 Europskog parlamenta
i Vijeća od 19. svibnja 2010. o osnivanju Europskog potpornog ureda za
azil[4], dalje u tekstu „Uredba”,
budući
da:
(1) U Uredbi je navedeno da je, kako bi ispunio svoju svrhu, Europski
potporni ured za azil, dalje u tekstu „Potporni ured”, otvoren za sudjelovanje
zemalja koje su sklopile sporazume s EU-om kojima su prihvatile i primjenjuju
pravo EU-a u području na koje se primjenjuje ova Uredba, odnosno Islanda,
Lihtenštajna, Norveške i Švicarske, u daljnjem tekstu „pridružene zemlje”,
(2) Norveška je sklopila s EU-om sporazume na temelju kojih je
prihvatila i primjenjuje pravo EU-a u području na koje se primjenjuje
Uredba, posebno Sporazum između Europske zajednice i Republike Islanda i
Kraljevine Norveške o kriterijima i mehanizmima za određivanje države
nadležne za razmatranje zahtjeva za azil podnesenog u državi članici ili u
Islandu ili Norveškoj[5],
SPORAZUMJELE SU SE KAKO
SLIJEDI:
Članak 1.
Opseg sudjelovanja
Norveška potpuno sudjeluje u
radu Potpornog ureda i ima pravo dobivati potporu od Potpornog ureda u skladu s
Uredbom i uvjetima iz ovog Sporazuma.
Članak 2.
Upravni odbor
Norveška ima svog
predstavnika u Upravnom odboru Potpornog ureda u svojstvu promatrača bez
prava glasa.
Članak 3.
Financijski doprinos
1. Norveška doprinosi
prihodu Potpornog ureda godišnjim iznosom koji se izračunava u skladu s
njezinim bruto domaćim proizvodom (BDP) kao postotak BDP-a svih
sudjelujućih država u skladu s formulom opisanom u Prilogu I.
2. Financijski doprinos iz stavka 1. primjenjuje
se sljedećeg dana od dana stupanja na snagu ili od početka privremene
primjene ovog Sporazuma u skladu s člankom 13. stavkom 3. Sporazuma. Prvi
financijski doprinos smanjuje se razmjerno preostalom trajanju godine nakon
stupanja na snagu  ili početka privremene primjene ovog Sporazuma.
Članak 4.
Zaštita podataka
1. Prilikom primjene ovog Sporazuma Norveška
obrađuje podatke u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i
Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom
osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka.[6]
2. Za potrebe ovog Sporazuma, na obradu
osobnih podataka u Potpornom uredu primjenjuje se Uredba (EZ) br. 45/2001
Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti osoba u vezi
s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom
kretanju takvih podataka[7].
3. Norveška poštuje pravila o povjerljivosti dokumenata
Potpornog ureda kako je propisano u Poslovniku Upravnog odbora.
Članak 5.
Pravni status
Potporni je ured prema norveškom zakonodavstvu
pravna osoba te u Norveškoj uživa najširu pravnu sposobnost koju pravnim
osobama dodjeljuje norveško zakonodavstvo. On poglavito može stjecati ili
prodavati pokretnu i nepokretnu imovinu, te može biti stranka u sudskom
postupku.
Članak 6.
Odgovornost
Na odgovornost Potpornog ureda primjenjuje se
članak 45. stavci 1., 3. i 5. Uredbe.
Članak 7.
Sud
Norveška priznaje nadležnost
Suda Europske unije nad Potpornim uredom, kako je predviđeno u članku
45. stavcima 2. i 4. Uredbe.
Članak 8.
Osoblje Potpornog ureda
1. U skladu s člankom 38. stavkom 1. i
člankom 49. stavkom 1. Uredbe, na državljane Norveške koji se zapošljavaju
kao osoblje Potpornog ureda primjenjuju se Pravilnik o osoblju za dužnosnike i
Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europske unije, pravila koja su
institucije Europske unije zajedno donijele u svrhu primjene Pravilnika o
osoblju te pravila koja je donio Potporni ured u skladu s člankom 38.
stavkom 2. Uredbe.
2. Odstupajući od članka 12. stavka 2.
točke (a) i članka 82. stavka 3. točke (a) Uvjeta zaposlenja
ostalih službenika Europske unije, državljane Norveške koji uživaju sva prava
građana izvršni direktor Potpornog ureda može zaposliti u skladu s
postojećim pravilima za odabir i zapošljavanje osoblja koje je donio
Potporni ured.
3. Članak 38. stavak 4. Uredbe
primjenjuje se mutatis mutandis na državljane Norveške.
4. Državljani Norveške ne mogu biti imenovani
na mjesto izvršnog direktora Potpornog ureda.
Članak 9.
Povlastice i imuniteti
Norveška na Potporni ured i
na njegove zaposlenike primjenjuje Protokol o povlasticama i imunitetima
Europske unije[8] kao i sva druga pravila donesena u skladu s ovim Protokolom koje se
odnose na pitanja zaposlenika Potpornog ureda.
Članak 10.
Borba protiv prijevare
Primjenjuju se odredbe iz
članka 44. Uredbe i Europski ured za borbu protiv prijevare (OLAF) i
Revizorski sud mogu izvršavati ovlasti koje su na njih prenesene.
OLAF i Revizorski sud pravovremeno obavještavaju
Riksrevisjonen o namjeri provedbe terenskih provjera ili revizija koje,
ako tako žele norveška tijela vlasti, mogu provoditi zajedno s Riksrevisjonenom.
Članak 11.
Odbor
1. Odbor, koji se sastoji od predstavnika
Europske komisije i Norveške prati pravilnu provedbu Sporazuma i osigurava
kontinuirano davanje podataka i razmjenu stajališta na tu temu. Iz
praktičnih razloga, taj se odbor sastaje zajedno s odgovarajućim
odborima osnovanima s drugim pridruženim zemljama koje sudjeluju na temelju
članka 49. stavka 1. Uredbe. Odbor se sastaje na zahtjev Norveške ili
Europske komisije. O radu odbora obavješćuje se Upravni odbor Potpornog
ureda.
2. U odboru se razmjenjuju informacije i
stajališta o predviđenom zakonodavstvu EU-a, koje izravno utječe na
Uredbu ili ju izmjenjuje ili se očekuje da će imati utjecaj na
financijski doprinos iz članka 3. ovog Sporazuma.
Članak 12.
Prilog
Prilog I. ovom Sporazumu
čini sastavni dio Sporazuma.
Članak 13.
Stupanje na snagu
1. Ugovorne stranke odobravaju ovaj Sporazum u
skladu sa svojim postupcima. One obavještavaju jedna drugu o okončanju tih
postupaka.
2. Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana
prvog mjeseca koji slijedi nakon dana zadnje obavijesti iz stavka 1.
3. Nakon potpisivanja ovog Sporazuma, ugovorne
stranke mogu izjaviti na temelju uzajamnog dogovora da će se on
primjenjivati privremeno nakon dana potpisa.
Članak 14.
Raskid i važenje
1. Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno
razdoblje.
2. Svaka ugovorna stranka može, nakon
savjetovanja s Odborom, raskinuti ovaj Sporazum obavješćivanjem druge
ugovorne stranke. Ovaj Sporazum prestaje važiti šest mjeseci od dana takve
obavijesti.
3. Sporazum se raskida u slučaju raskida
Sporazuma između Europske zajednice i Republike Islanda i Kraljevine
Norveške o kriterijima i mehanizmima za utvrđivanje države koja je
odgovorna za razmatranje zahtjeva za azil koji je podnesen u jednoj od država
članica ili u Norveškoj ili Islandu.
4. Ovaj je Sporazum sastavljen u jednom
izvorniku na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom,
francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom,
malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i norveškom
jeziku, s tim da je svaki tekst jednako vjerodostojan.
……………
PRILOG I.
Formula za izračun doprinosa
1. Financijski doprinos Norveške prihodu
Potpornog ureda određen u članku 33. stavku 3. točki (d) Uredbe
izračunava se na sljedeći način:
Najnoviji konačni podaci o bruto
domaćem proizvodu (BDP) Norveške dostupni 31. ožujka svake godine dijele
se sa zbrojem iznosa BDP-a svih država koje sudjeluju u Potpornom uredu koji su
dostupni za istu godinu. Dobiveni postotak primjenjuje se na dio odobrenog
prihoda Potpornog ureda definiran u članku 33. stavku 3. točki (a)
Uredbe u predmetnoj godini u svrhu izračuna financijskog doprinosa
Norveške.
2. Financijski doprinos plaća se u EUR.
3. Norveška plaća svoj financijski
doprinos najkasnije 45 dana nakon primitka obavijesti o terećenju. Za
svako kašnjenje u plaćanju financijskog doprinosa Norveškoj se
obračunava zatezna kamata na iznos dugovanja od datuma dospijeća. Kao
kamatna stopa uzima se važeća kamatna stopa koju Europska središnja banka
primjenjuje na svoje glavne operacije refinanciranja, kako je objavljeno u
seriji C Službenog lista Europske unije na snazi prvog kalendarskog dana u
mjesecu dospijeća, uvećana za 3,5 postotna boda.
4. Financijski doprinos Norveške
prilagođava se u skladu s ovim Prilogom ako se financijski doprinos
Europske unije unesen u opći proračun Europske unije određen u
članku 33. stavku 3. Uredbe poveća u skladu s člancima 26., 27.
ili 41. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012[9] o
financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o
stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002. U tom je
slučaju dospijeće razlike 45 dana nakon primitka obavijesti o
terećenju.
5. Ako se iznosi koje je EU platio Potpornom
uredu u skladu s člankom 33. stavkom 3. Uredbe koji se odnose na godinu N
ne potroše prije 31. prosinca godine N ili ako se proračun Potpornog ureda
za godinu N smanji u skladu s člancima 26., 27. ili 41. Uredbe (EU,
Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći
proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom)
br. 1605/2002, dio tih nepotrošenih ili umanjenih uplaćenih iznosa koji
odgovaraju postotku doprinosa Norveške prenose se u proračun Potpornog
ureda za godinu N+1. U skladu s tim smanjuje se doprinos Norveške
proračunu Potpornog ureda za godinu N+1.
[1]               Uredba (EZ) br. 439/2010 Europskog parlamenta i
Vijeća od 19. svibnja 2010. o osnivanju Europskog potpornog ureda za azil;
SL L 132/11 od 29.05.2010.
[2]               SL C […], […], str. […].
[3]               SL C […], […], str. […].
[4]               SL L 132, 29.5.2010., str. 11.
[5]               SL L 93, 3.4.2001., str. 40
[6]               SL L 281, 23.11.1995., str. 31.
[7]               SL L 8, 12.1.2011., str. 1.
[8]               SL C 83 od 30.3.2010., str. 266.
[9]               SL L 298, 26.10.2012., str. 1.


				|

		52014PC0137

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje je u ime Europske unije potrebno donijeti u Organizaciji za ribarstvo jugoistočnog Atlantika (SEAFO) /* COM/2014/0137 final - 2014/0073 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Odlukom Vijeća 2002/738/EZ[1] Europska zajednica
odobrila je Konvenciju kojom je osnovana Organizacija za ribarstvo
jugoistočnog Atlantika SEAFO (Konvencija). SEAFO je regionalna
organizacija za upravljanje u ribarstvu (RFMO) nadležna za upravljanje
ribolovom vrsta koje nisu tune na otvorenom moru jugozapadnog Atlantika.
Europska unija postala je ugovorna strana SEAFO-a 2002.
U skladu s člankom 218. stavkom 9.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje u ime Unije trebaju
donijeti RFMO-ovi, kao u slučaju kada su pozvani donositi akte koji
proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja
njihov institucionalni okvir, mora biti doneseno odlukom Vijeća na
prijedlog Komisije.
Takvo stajalište u okviru RFMO-a
trenutačno se temelji na dvostupanjskom pristupu. Odlukom Vijeća
utvrđuju se vodeća načela i smjernice stajališta Unije na
višegodišnjoj osnovi, uzimajući u obzir da se ono nakon toga
usklađuje za svaki godišnji sastanak na temelju neslužbenih dokumenata
Komisije o kojima će raspravljati radna skupina Vijeća.
U pogledu SEAFO-a, Odlukom Vijeća
13421/09 od 2. listopada 2009. predviđa se revizija stajališta Unije prije
godišnjeg sastanka 2014. Stoga se ovim prijedlogom nastoji utvrditi stajalište
Unije u okviru SEAFO-a za razdoblje od 2014. do 2019. te na taj način
zamijeniti Odluku Vijeća 13421/09 kojom je obuhvaćeno razdoblje od
2009. do 2014.
Svrha revizije jest ugrađivanje
načela i smjernica nove zajedničke ribarstvene politike (ZRP) kako je
utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća[2],
uzimajući u obzir i ciljeve Komunikacije Komisije o vanjskoj dimenziji
ZRP-a[3].
Osim toga, stajalište Unije usklađeno je s Ugovorom iz Lisabona.
Konačno, stajalište je usklađeno u mjeri u kojoj je to moguće,
uzimajući u obzir specifičnosti raznih RFMO-ova.
Kao što je to slučaj s trenutačnim
stajalištima, sljedeće stajalište sadržava načela i smjernice.
Nadalje, uvodi se standardni postupak za godišnje utvrđivanje stajališta
Unije, kako su zatražile države članice za nedavno usklađena
stajališta.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Vanjska dimenzija ZRP-a bila je dijelom ocjene
utjecaja za prijedloge reformi ZRP-a. Načela i smjernice dogovoreni za novi
ZRP jednostavno se prenašaju u revidirana stajališta.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Sljedeća Odluka temelji se na Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, a posebno na članku 43. stavku 2. u vezi s
člankom 218. stavkom 9. kojim se predviđa da Vijeće na prijedlog
Komisije donosi odluku o utvrđivanju stajališta koja u ime Unije treba
donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano
donositi akte koji proizvode pravne učinke. To se primjenjuje na
stajalište koje u ime Unije treba donijeti Komisija u okviru SEAFO-a.
Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog
parlamenta i Vijeća[4]
pravna je osnova za utvrđivanje načela koja će se odraziti u
ovom pregovaračkom mandatu.
Sljedeća Odluka kojom je obuhvaćeno
razdoblje od 2014. do 2019. zamjenjuje Odluku Vijeća 13421/09 kojom je
obuhvaćeno razdoblje od 2009. do 2014.
2014/0073 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje je u ime Europske unije
potrebno donijeti u Organizaciji za ribarstvo jugoistočnog Atlantika
(SEAFO)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. u vezi s
člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Člankom 38. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije u vezi s njegovim člankom 39. predviđa
se da je jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike osigurati
dostupnost opskrbe.
(2)       Uredbom (EU)
br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[5] predviđa se da
Unija osigurava da su aktivnosti u ribarstvu i akvakulturi dugoročno
ekološki održive i da se njima upravlja na način koji je u skladu s
ciljevima postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za
zapošljavanje i pridonošenja dostupnosti opskrbe hranom. Osim toga
predviđa se da Unija primjenjuje načelo opreza u pristupu upravljanju
ribarstvom i nastoji osigurati da se iskorištavanjem živih morskih bioloških
resursa obnavljaju i održavaju populacije izlovljavanih vrsta iznad razina koje
mogu osigurati najviši održivi prinos. Njome se predviđa i da Unija
nastoji poduzimati mjere upravljanja i očuvanja koje se temelje na
najboljim dostupnim znanstvenim savjetima, promicati ribolovne metode koje
pridonose selektivnijem ribolovu i izbjegavanju te smanjenju, koliko je
moguće, neželjenih ulova, baviti se ribolovom s manjim utjecajem na morski
ekološki sustav i ribolovne resurse te postupno eliminirati odbačene
ulove. Osim toga, Uredbom se izričito predviđa da Unija ta
načela primjenjuje u svojoj vanjskoj politici.
(3)       Odlukom Vijeća 2002/738/EZ[6]
Europska zajednica odobrila je Konvenciju kojom je osnovana Organizacija za
ribarstvo jugoistočnog Atlantika (Konvencija). U okviru te organizacije
Komisija SEAFO nadležna je za donošenje mjera za očuvanje i upravljanje
koje su osmišljene kako bi se osiguralo dugoročno očuvanje i održivo
iskorištavanje ribolovnih resursa u području primjene Konvencije SEAFO i
zaštitili morski ekološki sustavi u kojima se ti resursi nalaze. Te mjere za
očuvanje i upravljanje mogu za Uniju postati obvezujuće.
(4)       U skladu s člankom 218.
stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje je u ime
Unije potrebno donijeti u regionalnim organizacijama za upravljanje u ribarstvu
kada su pozvane donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku
akata kojima se dopunjuje ili mijenja njihov institucionalni okvir, mora biti
doneseno odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.
(5)       Zbog razvojne prirode
ribolovnih resursa u području primjene Konvencije SEAFO i posljedične
potrebe da se stajalištem Unije uzme u obzir novi razvoj događanja,
uključujući statističke, biološke i druge podatke koji se
predstavljaju prije ili tijekom godišnjeg sastanka Komisije SEAFO, za godišnje
utvrđivanje stajališta Unije potrebno je uspostaviti postupke u skladu s
načelom lojalne suradnje među institucijama Unije, sadržanom u
članku 13. stavku 2. UEU-a,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje treba zauzeti Europska unija na godišnjem sastanku
Komisije SEAFO kada je to tijelo pozvano donositi odluke koje imaju pravni
učinak utvrđeno je u Prilogu I. ovoj Odluci.
Članak 2.
Godišnje
utvrđivanje stajališta Unije na godišnjem sastanku Komisije SEAFO provodi
se u skladu s Prilogom II. ovoj Odluci.
Članak 3.
Stajalište Unije utvrđeno u Prilogu I. ovoj Odluci Vijeće
ocjenjuje i, ako je potrebno, revidira na prijedlog Komisije, najkasnije do
godišnjeg sastanka Komisije SEAFO 2019.
Članak
4.
Ova Odluka zamjenjuje Odluku Vijeća 13421/09 od 2. listopada 2009.

Članak 5.
Ova Odluka stupa na snagu XXX.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL
L 234, 31.8.2002.
[2]               Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba
Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage
uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ
(SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
[3]               COM(2011)424 od 13.7.2011.
[4]               Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba
Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage
uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ
(SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
[5]               Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba
Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage
uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ
(SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
[6]               SL
L 234, 31.8.2002.