				|

		52013PC0917

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o prihvatu izmjene Protokola iz 1999. o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Konvencija o dalekosežnom prekograničnom
onečišćenju zraka iz 1979. godine (Konvencija LRTAP) sklopljena pod
pokroviteljstvom Gospodarske komisije UN-a za Europu (UNECE) glavni je
međunarodni zakonski okvir za suradnju i mjere u svrhu ograničavanja,
postupnog smanjivanja i sprječavanja onečišćenja zraka i
njegovih štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš na području
UNECE-a, osobito usredotočen na dalekosežno prekogranično
onečišćenje zraka.
Konvencija LRTAP potpisana je u ime Europske
ekonomske zajednice 14. studenoga 1979. i odobrena Odlukom Vijeća
81/462/EEZ od 11. lipnja 1981.[1]

Do današnjeg dana Konvenciji LRTAP dodano je
osam Protokola, uključujući Protokol o suzbijanju zakiseljavanja,
eutrofikacije i prizemnog ozona (Protokol). Taj Protokol promiče pristup
kojim se uzimaju u obzir mnogostruki onečišćivači kako bi se
spriječila ili na najmanju mjeru svela prekoračivanja kritičnih
opterećenja zakiseljavanja, opterećenja hranjivim dušikom i
kritičnih razina ozona za ljudsko zdravlje i vegetaciju. U tu svrhu njime
se određuju nacionalne gornje granice emisija koje mora svaka ugovorna
strana ostvariti do 2010. i nakon toga, za sljedeće
onečišćivače zraka: sumpor (uglavnom sumpor-dioksid, SO2),
dušikovi oksidi (NOx), amonijak (NH3) i hlapivi organski spojevi
osim metana (VOC). U cilju potpore ostvarenju nacionalnih gornjih granica
emisija, Prilozima protokolu utvrđuju se granične vrijednosti emisija
u svrhu kontrole emisija onečišćivača zraka proizvedenih na
izvoru iz odgovarajućih kategorija stacionarnih i pokretnih izvora.
Pristupanje Zajednice Protokolu odobreno je u
ime Zajednice Odlukom Vijeća 2003/507/EZ od 13. lipnja 2003.[2] Protokol je stupio na snagu 17.
svibnja 2005. i prenesen je u zakonodavstvo EU-a uglavnom Direktivom 2001/80/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2001. o velikim
uređajima za loženje[3]
i Direktivom 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada
2001. o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene
onečišćivače zraka (Direktiva NEC)[4].
U skladu s člankom 10. stavkom 2.
Protokola obveze su bile revidirane između 2005. i 2007. Revizijom je
utvrđeno da su potrebni veći napori kako bi se postigli ciljevi
povezani s okolišem i zdravljem ljudi u pogledu kritičnih opterećenja
i razina za dugoročnu zaštitu zdravlja ljudi i okoliša. Strane su 2007.
otvorile pregovore o izmjeni Protokola.
Tijekom pregovaračkog procesa strane
prisutne na 30. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije LRTAP konsenzusom su
donijele dvije odluke (odluke Izvršnog tijela 2012/1 i 2012/2), kojima je
izmijenjen tekst Protokola i njegovih priloga, a dodana su dva nova priloga (X.
i XI.)[5].
Strane su konsenzusom donijele i dvije dodatne odluke o provedbi odredaba
Protokola (privremena primjena prilagodbi na nacionalne obveze smanjenja emisija[6] ili na nacionalne
inventare emisija).[7]
Strane nisu dužne ratificirati Odluku Izvršnog
tijela 2012/1, kojom se ažuriraju definicije kritičnih opterećenja i
kritičnih razina. U skladu s člankom 13. stavkom 4. Protokola ta
izmjena i dopuna priopćena je svim potpisnicama Protokola
7. ožujka 2013.[8],
a stupila je na snagu 5. lipnja 2013.
Odlukom Izvršnog tijela (2012/2) mijenja se
glavni tekst Protokola i svi prilozi Protokolu (osim Priloga I.). U skladu s
člankom 13. stavkom 3. Protokola potpisnice trebaju ratificirati tu
Odluku.
Izmijenjenim Protokolom utvrđuju se nove
nacionalne obveze smanjenja emisija koje treba ostvariti do 2020. i nakon toga,
za četiri prethodno navedena onečišćivača zraka te za tvari
sitnih čestica (PM2,5). Protokolom se promiče i smanjenje
emisija za crni ugljik (sastavni dio čestica, kratkotrajan klimatski
onečišćivač), ažuriraju se granične vrijednosti emisija
utvrđene u prilozima Protokolu, utvrđuju nove norme za sadržaj
nemetanskih hlapivih organskih spojeva u proizvodima te upotpunjava obveza
izvješćivanja potpisnica u pogledu emisija onečišćivača
zraka, kao i razvoja u području tehnologije i istraživanja.
Izmjena Protokola prenosi se u zakonodavstvo
EU-a s pomoću nekoliko pravnih instrumenata. Komisija je u tu svrhu
predložila Direktivu Europskog Parlamenta i Vijeća kojom bi se mijenjala[9] Direktiva NEC i
Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o ograničenju emisija
određenih onečišćivača zraka srednje velikim uređajima
za loženje[10].
Obje Direktive primjenjuju se usporedno s postojećim direktivama EU-a o
nadzoru izvora emisija, uključujući Direktivu 2010/75/EU Europskog
parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama[11].
S obzirom na prethodno navedeno, primjereno je
da Europska unija prihvati izmjenu Protokola.
Prilog ovoj Odluci uključuje izmijenjeni
tekst Protokola kako je utvrđeno Odlukom Izvršnog tijela 2012/2.
2013/0448 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o prihvatu izmjene Protokola iz 1999. o
suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o
dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 192. u vezi s člankom 218.
stavkom 6. točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Unija je potpisnica
Konvencije UNECE-a o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju
zraka nakon njezina odobrenja 1981.[12]
(2)       Unija je potpisnica Protokola
iz 1999. o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz
Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka,
nakon njegova odobrenja 13. lipnja 2003.[13]
(3)       Potpisnice Protokola o
suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o
dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka otvorile su
pregovore 2007. u cilju daljnjeg poboljšanja zaštite zdravlja ljudi i okoliša,
uključujući utvrđivanjem novih obveza smanjenja emisija za
određene onečišćivače zraka koje treba ostvariti do 2020.
te ažuriranjem graničnih vrijednosti emisija rješavanjem emisija
onečišćivača zraka na samom izvoru.
(4)       Potpisnice prisutne na 30.
zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije UNECE-a o dalekosežnom
prekograničnom onečišćenju zraka [konsenzusom?] su donijele
odluke 2012/1 i 2012/2 o izmjeni Protokola o suzbijanju zakiseljavanja,
eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom
prekograničnom onečišćenju zraka.
(5)       Odluka 2012/1 stupila je na
snagu na temelju ubrzanog postupka utvrđenog u članku 13. stavku 4.
Protokola.
(6)       Odluku 2012/2 trebaju
ratificirati potpisnice Protokola u skladu s člankom 13. stavkom 3.
Protokola.
(7)       Izmjenu Protokola o
suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom
prekograničnom onečišćenju zraka stoga treba prihvatiti u ime
Europske unije,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Izmjena Protokola o suzbijanju zakiseljavanja,
eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom
prekograničnom onečišćenju zraka ovime se prihvaća u ime
Unije.
Tekst izmjene Protokola priložen je ovoj
Odluci.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća imenuje osobu
ovlaštenu da u ime Europske unije položi isprave o prihvatu utvrđene u
članku 13. stavku 3. Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije
i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom
onečišćenju zraka, čime se izražava suglasnost Europske unije da
bude vezana ovim Protokolom, kako je izmijenjen.

Članak 3.
Ova Odluka
stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 171,
27.6.1981., str. 11.
[2]               SL L 179,
17.7.2003., str. 1.
[3]               SL L 309,
27.11.2001., str. 1.
[4]               SL L 309,
27.11.2001., str. 22.
[5]               Odluke 2012/1 i 2012/2, 30. zasjedanje Izvršnog tijela
Konvencije, 30. travnja – 4. svibnja 2012. Tekst tih odluka dostupan je s
pomoću sljedeće poveznice: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html

[6]               Nacionalne gornje granice emisija utvrđene Prilogom
II. Protokolu zamjenjuju se nacionalnim obvezama smanjenja emisija
utvrđenima Prilogom II. Protokolu, kako je izmijenjen.
[7]               Odluke 2012/3 i 2012/4, 30. zasjedanje Izvršnog tijela
Konvencije, 30. travnja – 4. svibnja 2012. Tekst tih odluka dostupan je s
pomoću sljedeće poveznice: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html

[8]               Nastavno na: ECE/ENV/2013/30.
[9]               COM(2013) XXX
[10]             COM(2013) XXX
[11]             SL L 334, 17.12.2010.,
str. 17.
[12]             SL L 171, 27.6.1981., str. 11.
[13]             SL L 179, 17.7.2003., str. 11.

Odluka 2012/2
Izmjena teksta i priloga II. do IX. Protokolu o suzbijanju zakiseljavanja,
eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999. i dodavanje novih priloga X. i
XI.
Članak 1.
Izmjena
Stranke Protokola o
suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999., na
tridesetom zasjedanju Izvršnog tijela,
donijele su odluku o izmjeni Protokola o suzbijanju
zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona (Gothenburški protokol) iz
1999. uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju
zraka kako je utvrđeno prilogom ovoj odluci.
Članak 2.
Povezanost s Gothenburškim protokolom
Država ni organizacija
regionalne gospodarske integracije ne smiju položiti kod depozitara ispravu o
prihvatu ove izmjene ako prethodno ili istodobno nisu položile kod depozitara
ispravu o ratifikaciji, prihvatu, odobrenju ili pristupu Gothenburškom
protokolu.
Članak 3.
Stupanje na snagu
U skladu s
člankom 13. stavkom 3. Gothenburškog protokola ova izmjena stupa
na snagu devedesetog dana nakon što je dvije trećine stranaka
Gothenburškog protokola položilo kod depozitara svoje isprave o prihvatu
navedenih izmjena.
Prilog
A.      Preambula
1. U stavku 2.
preambule riječi „hlapivi organski spojevi i reducirani spojevi dušika”
zamjenjuju se riječima „hlapivi organski spojevi, reducirani spojevi
dušika i čestice”.
2. U stavku 3.
preambule riječi „i čestica” umeću se iza riječi „ozona”.
3. U stavku 4.
preambule riječi „sumpora i hlapivih organskih spojeva, kao i sekundarnih
onečišćujućih tvari poput ozona” zamjenjuju se riječima „sumpora,
hlapivih organskih spojeva, amonijaka i izravno emitiranih čestica, kao i
sekundarnih onečišćujućih tvari poput ozona, čestica”.
4. Između
stavaka 4. i 5. preambule dodaje se sljedeći stavak preambule :
„Shvaćajući procjene
znanstvenih spoznaja međunarodnih organizacija poput Programa Ujedinjenih
naroda za okoliš, i Arktičkog vijeća u pogledu ostvarenja dobrobiti
za ljudsko zdravlje i klimu smanjenjem čađe i prizemnog ozona,
posebno u arktičkim i alpskim regijama,”.
5.          Stavak 6. preambule zamjenjuje se kako
slijedi:
Također
shvaćajući kako
Kanada i Sjedinjene Američke Države dvostrano rješavaju prekogranično
onečišćenje zraka u okviru Ugovora o kakvoći zraka između
Kanade i Sjedinjenih Američkih Država kojim su obuhvaćene obveze obje
države u pogledu smanjenja emisija sumpor-dioksida, dušikovih oksida i hlapivih
organskih spojeva te kako dvije države razmatraju uključivanje obveza u
pogledu smanjenja emisija čestica,
6.          Stavak 7. preambule zamjenjuje se kako
slijedi:
Shvaćajući
uz to da se Kanada obvezala
na smanjenje sumpor-dioksida, dušikovih oksida, hlapivih organskih spojeva i
čestica kako bi udovoljila kanadskim standardima kakvoće vanjskoga
zraka za ozon i čestice te nacionalnom cilju smanjenja zakiseljavanja te
da su se Sjedinjene Države obvezale na provedbu programa smanjenja dušikovih
oksida, sumpor-dioksida, hlapivih organskih spojeva i čestica kako bi se
ispunili nacionalni standardi u pogledu kakvoće vanjskog zraka za ozon i
čestice radi neprekidnog napredovanja u smanjenju učinaka zakiseljavanja
i eutrofikacije te radi poboljšanja vidljivosti i u nacionalnim parkovima i na
gradskim područjima,
7.          Stavci 9. i 10. preambule zamjenjuju se
sljedećim stavcima preambule:
„Uzimajući u
obzir znanstvene spoznaje o prijenosu onečišćenja zraka
između hemisfera, utjecaju ciklusa dušika i mogućim sinergijskim
učincima i uzajamnim odnosima između onečišćenja zraka i
klimatskih promjena,
Svjesne da emisije iz brodskog i zračnog
prijevoza u značajnoj mjeri doprinose razvoju nepovoljnih učinaka na
ljudsko zdravlje i okoliš te da su to bitna pitanja kojima se bavi
Međunarodna pomorska organizacija i Međunarodna organizacija civilnog
zrakoplovstva,”
8.          U stavku 15. preambule riječi
„amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima
„amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”.
9.          U stavku 19. preambule riječi „i
čestica, uključujući čađu” umeću se iza
riječi „dušikovih spojeva”.
10.        Stavci 20. i 21. preambule brišu se.
11.        U stavku 22. preambule:
(a) riječi „i
amonijaka” zamjenjuju se riječima „i reduciranih spojeva dušika”; i
(b) riječi
„uključujući dušikov oksid” zamjenjuju se riječima
„uključujući dušikov oksid i razine nitrata u ekosustavima,”.
12.        U stavku 23. preambule riječ
„troposferskog” zamjenjuje se riječju „prizemnog”.
B.      Članak 1.
1.          Iza stavka 1. dodaje se sljedeći
stavak:
1.a. Pojmovi „ovaj
Protokol”, „Protokol” znače Protokol o suzbijanju zakiseljavanja,
eutrofikacije i prizemnog ozona iz 1999., s povremenim izmjenama i dopunama;
2.          Na kraju stavka 9. dodaju se riječi
„ izraženi kao amonijak (NH3)”.
3.          Iza stavka 11. dodaju se sljedeći
stavci:
11.a. „Čestice” ili
„Č” tvar je koja onečišćuje zrak koja se sastoji od smjese
čestica raspršenih u zraku. Te se čestice razlikuju po svojim
fizikalnim svojstvima (poput veličine i oblika) i kemijskom sastavu. Osim
ako je navedeno drukčije, sva upućivanja na čestice u ovom
Protokolu odnose se na čestice čiji je aerodinamički promjer
jednak ili manji od 10 mikrona (µm) (Č10), uključujući one čiji
je aerodinamički promjer jednak ili manji od 2,5 µm (Č2,5);
11.b. „Čađa”
znači ugljična čestica koja upija svjetlost;
11.c.         „Prethodnici
ozona” znači dušikovi oksidi, hlapivi organski spojevi, metan i
ugljik-monoksid;
4.          U stavku 13. iza riječi „atmosferi”
umeću se riječi „ili strujanjima prema receptorima”.
5.          U stavku 15. riječi „hlapive
organske spojeve ili amonijak” zamjenjuju se riječima „hlapive organske
spojeve, amonijak ili čestice”.
6.          Stavak 16. zamjenjuje se kako slijedi:
„Novi stacionarni izvor”
znači svaki stacionarni izvor čija je izgradnja, odnosno bitna
izmjena započeta nakon isteka godine dana od datuma stupanja na snagu
ovoga Protokola za stranku ovog Protokola. Stranka može odlučiti da novi
stacionarni izvor nije svaki stacionarni izvor koji su već odobrila
odgovarajuća nadležna nacionalna tijela u vrijeme stupanja na snagu
Protokola za tu stranku, a pod uvjetom da je izgradnja, odnosno bitna izmjena
započeta unutar 5 godina od tog datuma. Nadležna nacionalna tijela
odlučuju je li izmjena bitna ili ne, uzimajući u obzir čimbenike
poput koristi za okoliš koju izmjena predstavlja.
C.      Članak 2.
1.          U uvodnoj frazi:
(a)           ispred
riječi „Cilj ovog Protokola” umeće se „1.”;
(b)           riječi „amonijaka i hlapivih organskih
spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i
čestica”;
(c)            riječi „i okoliš” umeću se iza
„ljudsko zdravlje”;
(d)           riječi „materijale i usjeve” zamjenjuju
se riječima „materijale, usjeve i klimu u kratkoročnom i
dugoročnom razdoblju”; i
(e)            riječ „ čestica” umeće se iza
riječi „eutrofikacije”.
2.          Riječi „ kojima se dopušta oporavak
ekosustava” umeću se na kraju podstavka (a).
3.          U podstavku (b) riječi „kojima se dopušta
oporavak ekosustava” dodaju se na kraju podstavka, a iza točke sa zarezom
briše se riječ „i”.
4.          U podstavku (c) točki (ii),
riječi „kanadski standard” zamjenjuju se riječima „kanadski standard
kakvoće vanjskog zraka”.
5.          Iza podstavka (c) dodaju se novi
podstavci (d), (e) i (f) kako slijedi:
(d)           za čestice:
      i.           za stranke
unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, kritične razine čestica, kako se
navodi u Prilogu I.;
      ii.          za Kanadu,
kanadski standardi kakvoće vanjskog zraka za čestice; i
      iii.         za Sjedinjene
Američke Države, nacionalni standardi kakvoće vanjskoga zraka za
čestice;
(e)            za stranke unutar zemljopisnog obuhvata
EMEP-a, kritične razine amonijaka, kako se navodi u Prilogu I.; i
(f)            za stranke unutar zemljopisnog obuhvata
EMEP-a, prihvatljive razine tvari koje onečišćuju zrak radi zaštite
materijala, kako se navodi u Prilogu I.
6.          Na kraju članka 2. dodaje se novi
stavak 2. kako slijedi:
2. Sljedeći se cilj odnosi na to da bi
stranke trebale, pri provedbi mjera radi ispunjavanja svojih nacionalnih
ciljeva u pogledu čestica, dati prednost, u mjeri koju smatraju
odgovarajućom, mjerama smanjenja emisija kojima se značajno smanjuje
i čađa, a kako bi ostvarile koristi za ljudsko zdravlje i okoliš i doprinijele
ublaživanju kratkoročnih klimatskih promjena.
D.      Članak 3.
1.          U stavku 1.:
(a)           riječi
„najveća vrijednost” u prvom retku zamjenjuju se riječima „obveza
smanjenja”;
(b)           riječi
„najvećim vrijednostima” u drugom retku zamjenjuju se riječju
„obvezama”; i
(c)            riječi „Pri poduzimanju koraka za
smanjenje emisija čestica svaka bi stranka trebala zahtijevati smanjenja
od onih kategorija izvora za koje se zna da ispuštaju emisije velikih
količina čađe, u mjeri koju smatraju odgovarajućom.” dodaju
se na kraju stavka.
2.          U stavcima 2. i 3. riječi „V. i VI.”
zamjenjuju se riječima „V., VI. i X.”.
3.          Riječi „U skladu sa stavcima 2.a. i
2.b.,” umeću se na početak stavka 2.
4.          Novi stavci 2.a. i 2.b. umeću se
kako slijedi:
2.a.          Stranka, koja je već bila stranka ovog
Protokola prije stupanja na snagu izmjene kojom se uvode nove kategorije
izvora, može primijeniti granične vrijednosti primjenjive za
„postojeći stacionarni izvor” na svaki stacionarni izvor u toj novoj
kategoriji čija je izgradnja, odnosno bitna izmjena započeta prije
isteka godine dana od datuma stupanja na snagu te izmjene za tu stranku, osim
ako i sve dok se taj izvor kasnije ne podvrgne bitnoj izmjeni.
2.b.          Stranka, koja je već bila stranka ovog
Protokola prije stupanja na snagu izmjene kojom se uvode nove granične
vrijednosti primjenjive za „novi stacionarni izvor” može nastaviti
primjenjivati prethodno primjenjive granične vrijednosti na svaki izvor
čija je izgradnja, odnosno bitna izmjena započeta prije isteka godine
dana od datuma stupanja na snagu te izmjene za tu stranku, osim ako i sve dok
se taj izvor kasnije ne podvrgne bitnoj izmjeni.
5.          Stavak 4. se briše.
6.          Stavak 6. zamjenjuje se kako slijedi:
Svaka bi stranka trebala
primjenjivati najbolje raspoložive tehnike na pokretne izvore obuhvaćene
Prilogom VIII. i na svaki stacionarni izvor obuhvaćen
dodacima IV., V., VI. i X. te, kako to smatra prikladnim, mjere za
nadziranje čađe kao sastavnog dijela čestica, uzimajući u
obzir smjernice koje je donijelo izvršno tijelo.
7.          Stavak 7. zamjenjuje se kako slijedi:
Svaka stranka primjenjuje
granične vrijednosti u pogledu sadržaja HOS-eva proizvoda kako je
utvrđeno Prilogom XI., u mjeri u kojoj je to tehnički i
gospodarski izvedivo uzimajući u obzir troškove i prednosti, u skladu s
vremenskim rokovima utvrđenima Prilogo VII.
8.          U stavku 8. točki (b):
(a)           riječi „smjernici V.” i „na sedamnaestom
zasjedanju Izvršnog tijela (Odluka 1999/1) i u svim njihovim izmjenama i
dopunama” brišu se; i
(b)           na kraju stavka dodaje se sljedeća
rečenica:
Posebnu pažnju treba
posvetiti smanjenjima emisija amonijaka iz značajnih izvora amonijaka za
tu stranku.
9.          U stavku 9. točki (b)
riječi „amonijaka i/ili hlapivih organskih spojeva koje pridonose
zakiseljavanju, eutrofikaciji ili stvaranju ozona” zamjenjuju se riječima
„amonijaka, hlapivih organskih spojeva i/ili čestica koje pridonose
zakiseljavanju, eutrofikaciji ili stvaranju ozona ili povećanim razinama
čestica”.
10.        U stavku 10. točki (b)
riječi „sumpor i/ili hlapivi organski spojevi” zamjenjuju se riječima
„sumpor, hlapivi organski spojevi i/ili čestice”.
11.        Stavak 11. zamjenjuje se kako slijedi:
Kanada i Sjedinjene
Američke Države, po ratifikaciji, prihvatu, odobrenju, odnosno pristupu
ovom Protokolu ili izmjenama navedenima u Odluci 2012/2, Izvršnom tijelu
dostavljaju svoje odgovarajuće obveze smanjenja emisija s obzirom na
sumpor, dušikove okside i hlapive organske spojeve i čestice radi njihova
automatskog uključenja u Prilog II.
12.        Iza stavka 11. dodaju se novi stavci kako
slijedi:
11.a. Kanada isto tako po
ratifikaciji, prihvatu, odobrenju, odnosno pristupu ovom Protokolu, Izvršnom
tijelu dostavlja mjerodavne granične vrijednosti radi njihova automatskog
uključenja u priloge IV., V., VI., VIII., X. i XI.
11.b. Svaka stranka
priprema i vodi popise i predviđanja u pogledu emisija sumpor-dioksida,
dušikovih oksida, amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica.
Stranke, unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a, koriste metodologije
utvrđene smjernicama koje je pripremilo Upravljačko tijelo EMEP-a, a
koje su Stranke donijele na zasjedanju Izvršnog tijela. Stranke na
područjima izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a kao smjernice koriste
metodologije koje je izradilo Izvršno tijelo putem svojeg plana rada.
11.c. Svaka bi stranka na
temelju Konvencije trebala aktivno sudjelovati u programima o učincima
onečišćenja zraka na ljudsko zdravlje i okoliš.
11.d. Radi usporedbe
ukupnih nacionalnih emisija s obvezama smanjenja emisija utvrđenima
stavkom 1. stranka može primijeniti postupak utvrđen odlukom Izvršnog
tijela. Takvim su postupkom obuhvaćene odredbe o dostavi popratne
dokumentacije i o reviziji primjene postupka.
E.      Članak 3.a.
1.          Novi članak 3.a. dodaje se kako
slijedi:
Članak 3.a.
Fleksibilna prijelazna rješenja
1. Neovisno o
članku 3. stavcima 2., 3., 5. i 6. stranka Konvencije koja
postaje strankom ovog Protokola u razdoblju između 1. siječnja
2013. i 31. prosinca 2019. može primijeniti fleksibilna prijelazna
rješenja za provedbu graničnih vrijednosti utvrđenih
dodacima VI. i/ili VIII. u skladu s uvjetima utvrđenima ovim
člankom.
2. Svaka stranka koja
bira primjenu fleksibilnih prijelaznih rješenja na temelju ovog članka, u
svojoj ispravi o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju, odnosno pristupu ovom
Protokolu navodi sljedeće:
(a)  posebne odredbe priloga VI. i/ili VIII. u
pogledu kojih stranka bira primjenu fleksibilnih prijelaznih rješenja; i
(b)  plan provedbe kojim se utvrđuje terminski
plan za potpunu provedbu navedenih odredbi.
3. Planom provedbe iz
stavka 2. točke (b) predviđa se barem provedba
graničnih vrijednosti za nove i postojeće stacionarne izvore
utvrđene tablicama 1. i 5. Priloga VI. i tablicama 1., 2., 3., 13. i
14. Priloga VIII. u roku od najviše osam godina od stupanja na snagu ovog
Protokola za stranku, odnosno do 31. prosinca 2022. , ovisno o tome što dolazi
ranije.
4. Ni u kojem se
slučaju provedba graničnih vrijednosti za nove i postojeće
stacionarne izvore utvrđenih Prilogom VI. ili Prilogom VIII. ne
može odgoditi nakon 31. prosinca 2030.
5. Stranka koja odabere
primjenu fleksibilnih prijelaznih rješenja na temelju ovog članka
dostavlja Izvršnom tajniku Komisije trogodišnje izvješće o svojem napretku
u pogledu provedbe Priloga VI. i/ili Priloga VIII. Izvršni tajnik
Komisije stavit će navedena trogodišnja izvješća na raspolaganje
Izvršnom tijelu.
F.      Članak 4.
1.          U stavku 1. riječi „amonijaka i
hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih
organskih spojeva i čestica, uključujući čađu”.
2.          U stavku 1. točki (a)
riječi „malim emisijama i dobre prakse zaštite okoliša u poljoprivredi”
zamjenjuju se riječima „malim emisijama, dobre prakse zaštite okoliša u
poljoprivredi i mjera za koje je poznato da ublažavaju emisije čađe
kao sastavnog dijela čestica”.
G.      Članak 5.
1.          U stavku 1. točki (a):
(a)           riječi „amonijaka i hlapivih organskih
spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i
čestica, uključujući čađu”; i
(b)           riječi „nacionalnih gornjih vrijednosti
emisija ” zamjenjuju se riječima „obvezama smanjenja emisije i”.
2.          Stavak 1. točka (c) zamjenjuje
se kako slijedi:
(c)  razinama prizemnog ozona i čestica;
3.          U stavku 1. točki (d) „6.” se
zamjenjuje sa „6.; i”.
4.          Novi stavak 1. točka (e) dodaje
se kako slijedi:
(e)  poboljšanjima za ljudsko zdravlje i okoliš
povezanima s ispunjavanjem obveza smanjenja emisija za 2020. i dalje kako je
navedeno u Prilogu II. Za države unutar zemljopisnog obuhvata EMEP-a
informacije o tim poboljšanjima navest će se u smjernicama koje donese
Izvršno tijelo.
5.          U stavku 2. točki (e):
(a)           riječi „zdravlje i okoliš” zamjenjuju se
riječima „ljudsko zdravlje, okoliš i klimu”; i
(b)           riječi „smanjenje” umeću se iza
riječi „vezanima uz”.
H.      Članak 6.
1.          U stavku 1. točki (b)
riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se
riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”.
2.          U stavku 1. točki (f) brišu se
riječi „smjernicama I. do V.” i „na sedamnaestom zasjedanju Izvršnog
tijela (Odluka 1999/1) i svih njihovih izmjena”.
3.          U stavku 1. točki (g) brišu se
riječi „smjernici IV.” i „na sedamnaestom zasjedanju Izvršnog tijela
(Odluka 1999/1) i svih njezinih izmjena”.
4.          U stavku 1. točki (h)
riječi „amonijaka i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se
riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica”.
5.          Stavak 2. zamjenjuje se kako slijedi:
Svaka stranka prikuplja i
ažurira informacije o sljedećem:
(a)           vanjskim koncentracijama i taloženjima sumpora
i dušikovih spojeva;
(b)           vanjskim koncentracijama ozona, hlapivih
organskih spojeva i čestica; te
(c)            prema mogućnosti, procjeni izloženosti
prizemnom ozonu i česticama.
Svaka stranka prema
mogućnostima isto tako prikuplja i održava informacije o učincima
svih navedenih onečišćujućih tvari na ljudsko zdravlje, kopnene
i vodene ekosustave, materijale i klimu. Stranke unutar zemljopisnog obuhvata
EMEP-a trebale bi koristiti smjernice koje je donijelo Izvršno tijelo. Stranke
izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a trebale bi kao smjernice koristiti
metodologije koje je izradilo Izvršno tijelo putem svojeg plana rada.
6.          Novi stavak 2.a. dodaje se kako slijedi:
2.a Svaka bi stranka isto
tako u mjeri koju smatra odgovarajućom trebala pripremati i voditi popise
i predviđanja u pogledu emisija čađe slijedeći smjernice
koje je donijelo Izvršno tijelo.
I.       Članak 7.
1.          U stavku 1. točki (a)
podtočki ii. riječi „stavka 3.” zamjenjuju se riječima
„stavaka 3. i 7.”.
2.          Uvodna fraza iz stavka 1.
točke (b) zamjenjuje se sljedećim:
(b)           svaka stranka koja se nalazi unutar
zemljopisnog obuhvata EMEP-a dostavlja EMEP-u putem izvršnog tajnika Komisije
sljedeće informacije o emisijama sumpornog dioksida, dušikovih oksida,
amonijaka, hlapivih organskih spojeva i čestica na temelju smjernica koje
je pripremilo Upravljačko tijelo EMEP-a, a donijelo Izvršno tijelo:
3.          U stavku 1. točki (b)
podtočki i. brišu se riječi „sumpora, dušikovih oksida,
amonijaka i hlapivih organskih spojeva”.
4.          U stavku 1. točki (b)
podtočki ii).
(a)           brišu se riječi „svake tvari”; te
(b)           broj „1990.” zamjenjuje se riječima „kako
je utvrđeno Prilogom II.”.
5.          U stavku 1. točki (b)
podtočki iii. brišu se riječi „i tekućim planovima
smanjenja”.
6.          Stavak 1. točka (b)
podtočki iv. zamjenjuje se kako slijedi:
(iv)           informativnom izvješću o popisu kojim su
obuhvaćene detaljne informacije o prijavljenim popisima i
predviđanjima emisija;
7.          Novi stavak 1. točka (b)a
dodaje se kako slijedi:
(b)a          Svaka stranka unutar zemljopisnog obuhvata
EMEP-a trebala bi putem izvršnog tajnika Komisije dostaviti dostupne
informacije o svojim programima učinaka onečišćenja zraka na
ljudsko zdravlje i okoliš te o programima atmosferskog nadzora i izrade modela
na temelju ove Konvencije slijedeći smjernice koje je donijelo Izvršno
tijelo;
8.          Stavak 1. točka (c) zamjenjuje
se kako slijedi:
   (c)         Stranke koje se
nalaze na područjima izvan zemljopisnog obuhvata EMEP-a dostavljaju
dostupne informacije o razinama emisija, uključujući informacije za
referentnu godinu utvrđenu Prilogom II., koje se odnose na
zemljopisno područje obuhvaćeno njihovim obvezama u pogledu smanjenja
emisije. Stranke koje se nalaze na područjima izvan zemljopisnog obuhvata
EMEP-a trebale bi prosljeđivati Izvršnom tijelu slične informacije
kao u podstavku (b)a, ako se to od njih zatraži.
9.          Nakon stavka 1. točke (c)
dodaje se nova točka (d) kako slijedi:
(d)           Svaka bi stranka trebala isto tako, prema
mogućnostima, dostavljati popise i predviđanja u pogledu emisija
čađe slijedeći smjernice koje je donijelo Izvršno tijelo.
10.        Uvodna fraza iz stavka 3. zamjenjuje se
sljedećim:
Na zahtjev i u skladu s
rokovima koje je utvrdilo Izvršno tijelo, EMEP i ostala pomoćna tijela
dostavljaju Izvršnom tijelu sljedeće odgovarajuće informacije:
11.        U stavku 3. točki (a)
riječi „čestica, uključujući čađu” umeću se
iza riječi „koncentracije”.
12.        U stavku 3. točki (b)
riječi „ozona i njegovih prethodnika” zamjenjuju se riječima
„čestica, prizemnog ozona i njihovih prethodnika,”.
13.        Nakon stavka 3. točke (b)
umeću se nove točke (c) i (d) kako slijedi:
(c)            štetni učinci na ljudsko zdravlje,
prirodne ekosustave, materijale i kulture, uključujući
međudjelovanja s klimatskim promjenama i okolišem povezana s tvarima
obuhvaćenima ovim Protokolom te napredak u ostvarenju poboljšanja u
pogledu ljudskog zdravlja i okoliša prema opisu iz smjernice koju je donijelo
Izvršno tijelo; te
(d)           izračun proračuna u pogledu dušika,
učinkovitost korištenja dušika te viškovi dušika i njihova poboljšanja unutar
zemljopisnog obuhvata EMEP-a slijedeći smjernice koje je donijelo Izvršno
tijelo.
14.        Zadnja se rečenica stavka 3. briše.
15.        U stavku 4. riječ „čestica”
dodaje se na kraju stavka.
16.        U stavku 5. riječi „stvarnih
koncentracija ozona i kritičnih razina ozona” zamjenjuju se riječima
„stvarnih koncentracija ozona i čestica i kritičnih razina ozona i
čestica”.
17.        Novi stavak 6. dodaje se kako slijedi:
6. Neovisno o članku 7. stavku 1.
točki (b), stranka može od Izvršnog tijela zatražiti dozvolu za dostavu
ograničenog popisa za određenu onečišćujuću tvar ili
onečišćujuće tvari ako:
(a)           stranka nije na temelju ovog Protokola ili
bilo kojeg drugog protokola za navedenu onečišćujuću tvar imala
obvezu izvješćivanja; te
(b)           su ograničenim popisom stranke obuhvaćeni
najmanje veliki izvori onečišćujuće tvari ili
onečišćujućih tvari unutar stranke ili odgovarajućeg
PEMA-a.
Izvršno tijelo odobrava
takav zahtjev jednom godišnje na najviše pet godina od stupanja na snagu ovog
Protokola za stranku, ali ni u kojem slučaju za izvješćivanje o
emisijama za bilo koju godinu nakon 2019. Uz takav će se zahtjev nalaziti
informacije o napretku prema razvoju cjelovitijeg popisa kao dijela godišnjeg
izvješćivanja stranke.
J.       Članak 8.
1.          U stavku (b) riječi „česticama,
uključujući čađu” umeću se iza riječi „onih o”.
2.          U stavku (c) riječi „dušikovih
spojeva i hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „dušikovih
spojeva, hlapivih organskih spojeva i čestica, uključujući
čađu”.
3.          Nakon stavka (d) dodaje se novi
stavak (d)a kako slijedi:
usavršavanjem znanstvenog
razumijevanja mogućih usporednih koristi za ublaživanje klimatskih
promjena povezanih s mogućim scenarijima smanjenja tvari koje
onečišćuju zrak (poput metana, ugljik-monoksida i čađe)
koje uzrokuju kratkoročno zračenje i imaju druge učinke na
klimu.
4.          U stavku (e) riječi „eutrofikacije i
fotokemijskog onečišćenja” zamjenjuju se riječima
„eutrofikacije, fotokemijskog onečišćenja i čestica”.
5.          U stavku (f) riječi „amonijaka i
hlapivih organskih spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih
organskih spojeva i ostalih prethodnika ozona i čestica”.
6.          U stavku (g):
(a)           riječi „dušika i hlapivih organskih
spojeva” zamjenjuju se riječima „dušika, hlapivih organskih spojeva i
čestica”;
(b)           brišu se riječi „uključujući
njihov doprinos koncentracijama čestica,”; te
(c)            riječi „hlapivih organskih spojeva i
troposferskog ozona” zamjenjuju se riječima „hlapivih organskih spojeva,
čestica i prizemnog ozona”.
7.          U stavku (k):
(a)           riječi „okoliš i ljudsko zdravlje”
zamjenjuju se riječima „okoliš, ljudsko zdravlje i učinke na klimu”;
te
(b)           riječi „amonijaka i hlapivih organskih
spojeva” zamjenjuju se riječima „amonijaka, hlapivih organskih spojeva i
čestica”.
K.      Članak 10.
1.          U stavku 1. riječi „sumpora i
dušikovih spojeva” zamjenjuju se riječima „sumpora, dušikovih spojeva i
čestica”.
2.          U stavku 2. točki (b):
(a)           riječi „zdravstvenih učinaka”
zamjenjuju se riječima „učinaka na ljudsko zdravlje i usporednih
koristi u pogledu klime”; i
(b)           riječ „čestice” umeće se iza
riječi „s osobitim osvrtom na”.
3.          Novi stavci 3. i 4. dodaju se kako
slijedi:
3. Izvršno tijelo u svoje revizije na temelju
ovog članka uključuje procjenu mjera za ublaživanje emisija
čađe najkasnije na svom drugom zasjedanju nakon stupanja na snagu
izmjene navedene u Odluci 2012/2.
4. Stranke najkasnije na drugom zasjedanju
Izvršnog tijela nakon stupanja na snagu izmjene navedene u Odluci 2012/2
ocjenjuju mjere kontrole amonijaka te razmatraju potrebu za revizijom
Priloga IX.
L.      Članak 13.
Članak 13. zamjenjuje
se kako slijedi:
Članak 13.
Prilagodbe
1.          Svaka stranka Konvencije može predložiti
prilagodbu Priloga II. Protokolu dodavanjem mu
imena, zajedno s razinama emisija, najvećim vrijednostima emisija i
postotkom smanjenja emisija.
2.          Svaka stranka može predložiti prilagodbu
svojih obveza u pogledu smanjenja emisije koje su već navedene u Prilogu II.
Uz takav se prijedlog treba dostaviti popratna dokumentacija, a on se razmatra
kako je utvrđeno odlukom Izvršnog tijela. To se razmatranje odvija prije
nego što stranke raspravljaju o prijedlogu u skladu sa stavkom 4.
3.          Svaka stranka koja je prihvatljiva na temelju
članka 3. stavka 9. može predložiti prilagodbu Priloga III.
radi dodavanja jednog PEMA-a ili više njih ili izmjene PEMA-a u svojoj
nadležnosti koji je naveden u tom Prilogu.
4.          Predložene prilagodbe u pisanom obliku podnose
se izvršnom tajniku Komisije, koji ih priopćava svim strankama. Stranke
raspravljaju o predloženim prilagodbama na sljedećem zasjedanju Izvršnog
tijela, pod uvjetom da je izvršni tajnik navedene prijedloge dostavio strankama
najmanje devedeset dana unaprijed.
5.          Prilagodbe se donose konsenzusom strana
prisutnih na zasjedanju Izvršnoga tijela i stupaju na snagu za sve stranke
ovoga Protokola devedesetoga dana nakon što izvršni tajnik Komisije obavijesti
te stranke o donošenju prilagodbe u pisanom obliku.
Članak 13.a.
Izmjene
1.          Svaka stranka može predložiti izmjene ovog
Protokola.
2.          Predložene izmjene u pisanom obliku podnose se
izvršnom tajniku Komisije, koji ih priopćava svim stranama. Stranke
raspravljaju o predloženim izmjenama na sljedećem zasjedanju Izvršnog tijela,
pod uvjetom da je izvršni tajnik navedene prijedloge dostavio strankama
najmanje devedeset dana unaprijed.
3.          Izmjene ovog Protokola, osim izmjena
priloga I. i III., donose se konsenzusom strana prisutnih na zasjedanju
Izvršnog tijela te stupaju na snagu za stranke koje su ih prihvatile
devedesetog dana od datuma kad su dvije trećine strana u trenutku njihova
donošenja položile kod depozitara svoje isprave o njihovu prihvatu. Za sve
druge Stranke izmjene stupaju na snagu devedesetoga dana od datuma kad je
Stranka položila kod depozitara svoju ispravu o njihovu prihvatu.
4.          Izmjene priloga I. i III. ovom Protokolu
donose se konsenzusom strana prisutnih na zasjedanju Izvršnog tijela. Po isteku
sto osamdeset dana od datuma kada ih izvršni tajnik Komisije priopći
strankama, sve izmjene takvih priloga stupaju na snagu za one stranke koje nisu
depozitaru podnijele obavijesti sukladno odredbama stavka 5., pod uvjetom
da najmanje šesnaest strana nije podnijelo takvu obavijest.
5.          Svaka strana koja nije u mogućnosti
odobriti izmjenu Priloga I. i/ili III. o tome pisanim putem
obavješćuje depozitara u roku od devedeset dana od datuma
priopćavanja njezinog donošenja. Depozitar bez odgađanja
obavješćuje sve stranke o svim takvim zaprimljenim obavijestima. Svaka
stranka može u svakom trenutku zamijeniti prethodnu obavijest prihvatom te,
nakon polaganja isprave o prihvatu kod depozitara, izmjene tog Priloga stupaju
na snagu za tu stranku.
6.          Za one stranke koje su ih prihvatile, postupak
utvrđen stavkom 3. zamjenjuje se postupkom utvrđenim
stavkom 7. u pogledu izmjena priloga IV. do XI.
7.          Izmjene priloga IV. do XI. donose se
konsenzusom strana prisutnih na zasjedanju Izvršnog tijela. Po isteku jedne
godine od datuma kad ju je izvršni tajnik Komisije priopćio svim strankama
izmjena svih navedenih priloga stupa na snagu za one stranke koje depozitaru
nisu dostavile obavijest u skladu s odredbama podstavka (a):
(a)         Svaka strana koja nije u mogućnosti
odobriti izmjenu priloga IV. do XI. o tome pisanim putem obavješćuje
depozitara u roku od godine dana od datuma priopćavanja njezinog
donošenja. Depozitar bez odgađanja obavješćuje sve stranke o svim
takvim zaprimljenim obavijestima. Svaka stranka može u svakom trenutku
zamijeniti prethodnu obavijest prihvatom te, nakon polaganja isprave o prihvatu
kod depozitara, izmjene tog Priloga stupaju na snagu za tu stranku;
(b)         izmjene priloga IV. do XI. ne stupaju na
snagu ako ukupno šesnaest ili više stranaka:
(. nije dostavilo obavijest u skladu s odredbama
podstavka (a); ili
ii. nije prihvatilo postupak utvrđen ovim
stavkom i još nije kod depozitara položilo ispravu o prihvatu u skladu s
odredbama stavka 3.
M.     Članak 15.
Novi stavak 4.
dodaje se kako slijedi:
4. Državna ili regionalna
organizacija za gospodarsku integraciju u svojoj ispravi o ratifikaciji,
prihvatu, odobrenju ili pristupu navodi ako ne namjerava preuzeti obvezu u
pogledu postupaka utvrđenih člankom 13.a., stavkom 7. u
pogledu izmjene priloga IV. do XI.
N.      Novi članak 18.a.
Novi
članak 18.a. dodaje se iza članka 18. kako slijedi:
Članak 18.a.

Raskid protokola
Kad sve stranke bilo
kojeg od sljedećih protokola polože svoje isprave o ratifikaciji,
prihvatu, odobrenju ili pristupu u pogledu ovog Protokola kod depozitara u
skladu s člankom 15., taj se Protokol smatra raskinutim:
(a)           Protokol iz Helsinkija o smanjenju emisija
sumpora ili njihova prekograničnog strujanja za najmanje 30 % iz
1985.;
(b)           Protokol iz Sofije o kontroli emisija
dušikovih oksida ili njihova prekograničnog strujanja iz 1988.;
(c)            Protokol iz Ženeve o kontroli emisija hlapivih
organskih spojeva ili njihova prekograničnog strujanja iz 1991.;
(d)           Protokol iz Osla o daljnjem smanjenju emisija
sumpora iz 1994.
O.      Prilog II.
Tekst u prilogu II.
zamjenjuje se sljedećim:
Obveze u pogledu
smanjenja emisije
1. Obveze u pogledu
smanjenja emisije navedene u sljedećim tablicama odnose se na odredbe
članka 3. stavaka 1. i 10. ovog Protokola.
2. Tablicom 1.
obuhvaćene su gornje granice emisije za sumporov dioksid (SO2), dušikove
okside (NOx), amonijak (NH3) i hlapive organske spojeve (HOS-ovi) za 2010. do
2020. izraženo u tisućama metričkih tona (tone) za one stranke koje
su ratificirale ovaj Protokol prije 2010.
3. Tablicama od 2. do 6.
obuhvaćene su obveze u pogledu smanjenja emisije za SO2, NOx, NH3, HOS-ove
i čestice 2,5 za 2020. i poslije. Te su obveze izražene kao postotak
smanjenja razine emisije iz 2005.
4. Procjene emisije za
2005. navedene u tablicama 2. do 6. izražene su u tisućama tona te
predstavljaju posljednje najdostupnije podatke koje su stranke prijavile u
2012. Te su procjene navedene samo kao informacija, a stranke ih mogu ažurirati
tijekom prijave podataka o emisiji na temelju ovog Protokola ako bolje
informacije postanu dostupne. Tajništvo će za potrebe informiranja
održavati i redovno ažurirati tablicu najsvježijih procjena koje stranke
prijavljuju na mrežnoj stranici Konvencije. Postotak obveza u pogledu smanjenja
emisije navedenih u tablicama 2. do 6. primjenjiv je na najsvježije procjene za
2005. koje su stranke prijavile izvršnom tajniku Komisije.
5. Ako tijekom
određene godine ustanovi da, s obzirom na posebno hladnu zimu, posebno
suho ljeto ili nepredviđena odstupanja u gospodarskim aktivnostima poput
gubitka kapaciteta opskrbe električnom energijom na domaćem tržištu
ili u susjednoj zemlji, ne može ispuniti obveze u pogledu smanjenja emisije,
stranka ih može ispuniti tako da odredi prosjek godišnjih emisija za
dotičnu godinu, godinu koja joj prethodi i godinu koja slijedi, uz uvjet
da taj prosjek ne premašuje njezinu obvezu.
Tablica 1.
Gornja granica za
2010. do 2020. za stranke koje su ratificirale ovaj Protokol prije 2010.
(izraženo u tisućama tona godišnje)
   || Stranka || Ratifikacija || SO2 || NOx || NH3 || HOS-ovi
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 1. || Belgija || 2007. || 106 || 181 || 74 || 144
 2. || Bugarska || 2005. || 856 || 266 || 108 || 185
 3. || Hrvatska || 2008. || 70 || 87 || 30 || 90
 4. || Cipar || 2007. || 39 || 23 || 9 || 14
 5. || Češka Republika || 2004. || 283 || 286 || 101 || 220
 6. || Danska || 2002. || 55 || 127 || 69 || 85
 7. || Finska || 2003. || 116 || 170 || 31 || 130
 8. || Francuska || 2007. || 400 || 860 || 780 || 1 100
 9. || Njemačka || 2004. || 550 || 1 081 || 550 || 995
 10. || Mađarska || 2006. || 550 || 198 || 90 || 137
 11. || Latvija || 2004. || 107 || 84 || 44 || 136
 12. || Litva || 2004. || 145 || 110 || 84 || 92
 13. || Luksemburg || 2001. || 4 || 11 || 7 || 9
 14. || Nizozemska || 2004. || 50 || 266 || 128 || 191
 15. || Norveška || 2002. || 22 || 156 || 23 || 195
 16. || Portugal || 2005. || 170 || 260 || 108 || 202
 17. || Rumunjska || 2003. || 918 || 437 || 210 || 523
 18. || Slovačka || 2005. || 110 || 130 || 39 || 140
 19. || Slovenija || 2004. || 27 || 45 || 20 || 40
 20. || Španjolska a || 2005. || 774 || 847 || 353 || 669
 21. || Švedska || 2002. || 67 || 148 || 57 || 241
 22. || Švicarska || 2005. || 26 || 79 || 63 || 144
 23. || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 2005. || 625 || 1 181 || 297 || 1 200
 24. || Sjedinjene Američke Države || 2004. || b || c ||   || d
 25. || Europska unija || 2003. || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585
a Brojke se odnose na europski dio zemlje.
b Nakon prihvata ovog Protokola 2004.
Sjedinjene Američke Države dostavile su okvirni cilj za 2010. od 16 013
000 tona za ukupne emisije sumpora iz PEMA-a za sumpor, 48 susjednih saveznih
država i Kolumbijski distrikt. Ta se brojka pretvara u 14 527 000
tona.
c Nakon prihvata ovog Protokola 2004.
Sjedinjene Američke Države dostavile su okvirni cilj za 2010. od
6 897 000 tona za ukupne emisije dušikovih oksida (NOx) iz PEMA-a za
dušikove okside, savezne države Connecticut, Delaware, Kolumbijski distrikt,
Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, New
Hampshire, New Jersey, New York, Ohio, Pennsylvania, Rhode Island, Vermont,
West Virginia, i Wisconsin. Ta se brojka pretvara u 6 257 000 tona.
d Nakon prihvata ovog Protokola 2004.
Sjedinjene Američke Države dostavile su okvirni cilj za 2010. od
4 972 000 tona za ukupne emisije hlapivih organskih spojeva (HOS-ovi)
iz PEMA-a za hlapive organske spojeve, savezne države Connecticut, Delaware,
Kolumbijski distrikt, Illinois, Indiana, Kentucky, Maine, Maryland,
Massachusetts, Michigan, New Hampshire, New Jersey, New York, Ohio,
Pennsylvania, Rhode Island, Vermont, West Virginia, i Wisconsin. Ta se brojka
pretvara u 4 511 000 tona.
Tablica 2.
Obveze u pogledu
smanjenja emisije sumporova dioksida za 2020. i poslije
   || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u tisućama tona SO2 || Smanjenje u odnosu na  razinu za 2005. (%)
   ||   ||   ||
 1 || Austrija || 27 || 26
 2 || Bjelarus || 79 || 20
 3 || Belgija || 145 || 43
 4 || Bugarska || 777 || 78
 5 || Kanada a ||   ||
 6 || Hrvatska || 63 || 55
 7 || Cipar || 38 || 83
 8 || Češka Republika || 219 || 45
 9 || Danska || 23 || 35
 10 || Estonija || 76 || 32
 11 || Finska || 69 || 30
 12 || Francuska || 467 || 55
 13 || Njemačka || 517 || 21
 14 || Grčka || 542 || 74
 15 || Mađarska || 129 || 46
 16 || Irska || 71 || 65
 17 || Italija || 403 || 35
 18 || Latvija || 6,7 || 8
 19 || Litva || 44 || 55
 20 || Luksemburg || 2,5 || 34
 21 || Malta || 11 || 77
 22 || Nizozemska b || 65 || 28
 23 || Norveška || 24 || 10
 24 || Poljska || 1 224 || 59
 25 || Portugal || 177 || 63
 26 || Rumunjska || 643 || 77
 27 || Slovačka || 89 || 57
 28 || Slovenija || 40 || 63
 29 || Španjolska b || 1 282 || 67
 30 || Švedska || 36 || 22
 31 || Švicarska || 17 || 21
 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 706 || 59
 33 || Sjedinjene Američke Države c ||   ||
 34 || Europska unija || 7 828 || 59
a Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog
Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije sumpora za 2005, nacionalnih ili za svoj PEMA, ako
ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije
sumpora za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj razini ili za
svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a
točka (b) navest će se u bilješki uz tablicu. PEMA, ako je
dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Priloga III.
Protokolu.
b Brojke se odnose na europski dio zemlje.
c Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja
izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu,
Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije sumpora za 2005., nacionalnih ili za PEMA; (b)
okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije sumpora za 2020. u
usporedbi s razinama za 2005.; te (c) sve izmjene PEMA-a utvrđenog kad su
Sjedinjene Države postale stranka Protokola. Točka (a) navest će
se u tablici, točka (b) navest će se u bilješki uz tablicu, a
točka (c) ponudit će se kao prilagodba Priloga III.
Tablica 3.
Obveze u pogledu
smanjenja emisije dušikovih oksida za 2020. i poslijea
   || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u  tisućama tona NO2 || Smanjenje u odnosu na  razinu za 2005. (%)
   ||   ||   ||
 1 || Austrija || 231 || 37
 2 || Bjelarus || 171 || 25
 3 || Belgija || 291 || 41
 4 || Bugarska || 154 || 41
 5 || Kanada b ||   ||
 6 || Hrvatska || 81 || 31
 7 || Cipar || 21 || 44
 8 || Češka Republika || 286 || 35
 9 || Danska || 181 || 56
 10 || Estonija || 36 || 18
 11 || Finska || 177 || 35
 12 || Francuska || 1 430 || 50
 13 || Njemačka || 1 464 || 39
 14 || Grčka || 419 || 31
 15 || Mađarska || 203 || 34
 16 || Irska || 127 || 49
 17 || Italija || 1 212 || 40
 18 || Latvija || 37 || 32
 19 || Litva || 58 || 48
 20 || Luksemburg || 19 || 43
 21 || Malta || 9,3 || 42
 22 || Nizozemska c || 370 || 45
 23 || Norveška || 200 || 23
 24 || Poljska || 866 || 30
 25 || Portugal || 256 || 36
 26 || Rumunjska || 309 || 45
 27 || Slovačka || 102 || 36
 28 || Slovenija || 47 || 39
 29 || Španjolska c || 1 292 || 41
 30 || Švedska || 174 || 36
 31 || Švicarska d || 94 || 41
 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 1 580 || 55
 33 || Sjedinjene Američke Državee ||   ||
 34 || Europska unija || 11 354 || 42
a Emisije iz tla nisu obuhvaćene
procjenama za 2005. za države članice EU-a.
b Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog
Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije dušikova oksida za 2005, nacionalnih ili za svoj
PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina
emisije dušikova oksida za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj
razini ili za svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a
točka (b) navest će se u bilješci uz tablicu. PEMA, ako je
dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Prilogu III. Protokola.
c Brojke se odnose na europski dio zemlje.
d Uključujući emisije iz proizvodnje
usjeva i poljoprivrednih tla (NFR 4D).
e Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja
izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu,
Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije dušikovih oksida za 2005., nacionalnih ili za
PEMA; (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije dušikovih oksida
za 2020. u usporedbi s razinama za 2005.; te (c) sve izmjene PEMA-a
utvrđenog kad su Sjedinjene Države postale stranka Protokola.
Točka (a) navest će se u tablici, točka (b) navest
će se u bilješki uz tablicu, a točka (c) ponudit će se kao
prilagodba Priloga III.
Tablica 4.
Obveze u pogledu
smanjenja emisije amonijaka za 2020. i poslije
   || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u  tisućama tona NH3 || Smanjenje u odnosu na  razinu za 2005. (%)
   ||   ||   ||
 1 || Austrija || 63 || 1
 2 || Bjelarus || 136 || 7
 3 || Belgija || 71 || 2
 4 || Bugarska || 60 || 3
 5 || Hrvatska || 40 || 1
 6 || Cipar || 5,8 || 10
 7 || Češka Republika || 82 || 7
 8 || Danska || 83 || 24
 9 || Estonija || 9,8 || 1
 10 || Finska || 39 || 20
 11 || Francuska || 661 || 4
 12 || Njemačka || 573 || 5
 13 || Grčka || 68 || 7
 14 || Mađarska || 80 || 10
 15 || Irska || 109 || 1
 16 || Italija || 416 || 5
 17 || Latvija || 16 || 1
 18 || Litva || 39 || 10
 19 || Luksemburg || 5,0 || 1
 20 || Malta || 1,6 || 4
 21 || Nizozemska a || 141 || 13
 22 || Norveška || 23 || 8
 23 || Poljska || 270 || 1
 24 || Portugal || 50 || 7
 25 || Rumunjska || 199 || 13
 26 || Slovačka || 29 || 15
 27 || Slovenija || 18 || 1
 28 || Španjolska a || 365 || 3
 29 || Švedska || 55 || 15
 30 || Švicarska || 64 || 8
 31 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 307 || 8
 32 || Europska unija || 3 813 || 6
a Brojke se odnose na europski dio zemlje.
Tablica 5.
Obveze u pogledu
smanjenja emisije hlapivih organskih spojeva za 2020. i poslije
   || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u  tisućama tona HOS-ova || Smanjenje u odnosu na  razinu za 2005. (%)
   ||   ||   ||
 1 || Austrija || 162 || 21
 2 || Bjelarus || 349 || 15
 3 || Belgija || 143 || 21
 4 || Bugarska || 158 || 21
 5 || Kanada a ||   ||
 6 || Hrvatska || 101 || 34
 7 || Cipar || 14 || 45
 8 || Češka Republika || 182 || 18
 9 || Danska || 110 || 35
 10 || Estonija || 41 || 10
 11 || Finska || 131 || 35
 12 || Francuska || 1 232 || 43
 13 || Njemačka || 1 143 || 13
 14 || Grčka || 222 || 54
 15 || Mađarska || 177 || 30
 16 || Irska || 57 || 25
 17 || Italija || 1 286 || 35
 18 || Latvija || 73 || 27
 19 || Litva || 84 || 32
 20 || Luksemburg || 9,8 || 29
 21 || Malta || 3,3 || 23
 22 || Nizozemskab || 182 || 8
 23 || Norveška || 218 || 40
 24 || Poljska || 593 || 25
 25 || Portugal || 207 || 18
 26 || Rumunjska || 425 || 25
 27 || Slovačka || 73 || 18
 28 || Slovenija || 37 || 23
 29 || Španjolska b || 809 || 22
 30 || Švedska || 197 || 25
 31 || Švicarska c || 103 || 30
 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 1 088 || 32
 33 || Sjedinjene Američke Države d ||   ||
 34 || Europska unija || 8 842 || 28
a Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog
Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije HOS-ova za 2005, nacionalnih ili za svoj PEMA, ako
ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije
HOS-ova za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj razini ili za
svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a
točka (b) navest će se u bilješci uz tablicu. PEMA, ako je
dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Prilogu III.
Protokola.
b Brojke se odnose na europski dio zemlje.
c Uključujući emisije iz proizvodnje
usjeva i poljoprivrednih tla (NFR 4D).
d Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja
izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu,
Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije HOS-ova za 2005., nacionalnih ili za PEMA; (b)
okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina emisije HOS-ova za 2020. u usporedbi
s razinama za 2005.; te (c) sve izmjene PEMA-a utvrđenog kad su Sjedinjene
Države postale stranka Protokola. Točka (a) navest će se u
tablici, točka (b) navest će se u bilješki uz tablicu, a
točka (c) ponudit će se kao prilagodba Prilogaa III.
Tablica 6.
Obveze u pogledu smanjenja emisije čestica PM2,5
za 2020. i poslije
   || Stranka Konvencije || Razine emisije za 2005. u  tisućama tona čestica 2,5 || Smanjenje u odnosu na  razinu za 2005. (%)
   ||   ||   ||
 1 || Austrija || 22 || 20
 2 || Bjelarus || 46 || 10
 3 || Belgija || 24 || 20
 4 || Bugarska || 44 || 20
 5 || Kanada a ||   ||
 6 || Hrvatska || 13 || 18
 7 || Cipar || 2,9 || 46
 8 || Češka Republika || 22 || 17
 9 || Danska || 25 || 33
 10 || Estonija || 20 || 15
 11 || Finska || 36 || 30
 12 || Francuska || 304 || 27
 13 || Njemačka || 121 || 26
 14 || Grčka || 56 || 35
 15 || Mađarska || 31 || 13
 16 || Irska || 11 || 18
 17 || Italija || 166 || 10
 18 || Latvija || 27 || 16
 19 || Litva || 8,7 || 20
 20 || Luksemburg || 3,1 || 15
 21 || Malta || 1,3 || 25
 22 || Nizozemska b || 21 || 37
 23 || Norveška || 52 || 30
 24 || Poljska || 133 || 16
 25 || Portugal || 65 || 15
 26 || Rumunjska || 106 || 28
 27 || Slovačka || 37 || 36
 28 || Slovenija || 14 || 25
 29 || Španjolska b || 93 || 15
 30 || Švedska || 29 || 19
 31 || Švicarska || 11 || 26
 32 || Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske || 81 || 30
 33 || Sjedinjene Američke Države c ||   ||
 34 || Europska unija || 1 504 || 22
a Nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog
Protokola ili pristupa ovom Protokolu Kanada dostavlja: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije čestica za 2005, nacionalnih ili za svoj
PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina
emisije čestica za 2020. u usporedbi s razinama za 2005. na nacionalnoj
razini ili za svoj PEMA. Točka (a) navest će se u tablici, a
točka (b) navest će se u bilješci uz tablicu. PEMA, ako je
dostavljen, ponudit će se kao prilagodba Prilogu III.
Protokola.
b Brojke se odnose na europski dio zemlje.
c Nakon ratifikacije, prihvata ili odobrenja
izmjene ili pristupa izmjeni kojom se ova tablica dodaje ovom Protokolu,
Sjedinjene Američke Države dostavljaju: (a) vrijednost ukupnih
procijenjenih razina emisije čestica 2,5 za 2005, nacionalnih ili za svoj
PEMA, ako ga je dostavila; te (b) okvirnu vrijednost smanjenja ukupnih razina
emisije čestica 2,5 za 2020. u usporedbi s razinama za 2005.
Točka (a) navest će se u tablici, a točka (b) navest
će se u bilješci uz tablicu.
P.      Prilog III.
1.          U rečenici ispod naslova riječ
„PEMA” zamjenjuje se riječju „PEMA-ovi su”.
2.          Prije unosa za PEMA-a Ruske Federacije dodaju
se novi podnaslov i stavak kako slijedi:
PEMA Kanade
PEMA za sumpor za Kanadu
područje je od 1 milijun četvornih kilometara koje
uključuje cjelokupno područje pokrajina Prince Edward Island, Nova
Scotia i New Brunswick, cijelo područje pokrajine Québec južno od ravne
linije između Havre-St. Pierrea na sjevernoj obali zaljeva Saint Lawrence
i točke gdje granica između Québeca i Ontarija presijeca obalu
zaljeva James Bay, te cijelo područje pokrajine Ontario južno od ravne
linije između točke gdje granica između Ontarija i Québec
siječe obalu zaljeva James Bay i rijeke Nipigon u blizini sjeverne obale
jezera Lake Superior.
3.          Stavak ispod podnaslova „PEMA Ruske
Federacije” zamjenjuje se sljedećim:
PEMA Ruske Federacije
odgovara europskom području Ruske Federacije. Europsko područje Ruske
Federacije dio je područja Rusije unutar administrativnih i zemljopisnih
granica dijelova Ruske Federacije smještenih u istočnoj Europi koji
graniče s azijskim kontinentom u skladu s konvencionalnom granicom koja se
proteže od sjevera prema jugu uz Ural, granicu s Kazakstanom do Kaspijskog mora
pa uz državne granice s Azerbajdžanom i Gruzijom u sjevernom Kavkazu do Crnog
mora.
Q.      Prilog IV.
1.          Tekst u Prilogu IV. zamjenjuje se sljedećim:
Granične vrijednosti emisija sumpora
iz stacionarnih izvora
1. Odlomak A primjenjuje
se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi
se na Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Američke Države.
A.         Stranke
osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država
2. Za potrebe ovog
odlomka „granična vrijednost emisije” (GVE) znači količina SO2
(ili SOx gdje se tako navodi) sadržana u otpadnim plinovima iz uređaja
koja ne smije biti prekoračena. Ako nije drukčije navedeno, ona se
izračunava kao masa SO2 (SOx, izraženo kao SO2) po volumenu otpadnog plina
(izraženo u mg/m³), s pretpostavkom normalnih uvjeta temperature i tlaka za
suhi plin (volumen kod temperature od 273,15 K i tlaka 101,3 kPa).
Kad je riječ o udjelu kisika u otpadnom plinu, za svaku kategoriju izvora
primjenjuju se vrijednosti iz tablica u nastavku. Razrjeđivanje radi
snižavanja koncentracija onečišćujućih tvari u otpadnim
plinovima nije dopušteno. Uključivanje, isključivanje i održavanje
opreme je izuzeto.
3. Provjerava se sukladnost
s GVE-ima, minimalnim stopama odsumporavanja, stopama uklanjanja sumpora i
graničnim vrijednostima sadržaja sumpora:
(a)           Emisije se nadzire putem mjerenja ili
izračuna kojima se ostvaruje najmanje ista preciznost. Sukladnost s
GVE-ima provjerava se putem stalnih i povremenih mjerenja, homologacije tipa
ili bilo koje druge tehnički valjane metode, uključujući
provjerene metode izračuna. Kod stalnih mjerenja, sukladnost s GVE-ima
postiže se ako potvrđeni mjesečni prosjek emisije ne premašuje
graničnu vrijednost, osim ako je drukčije utvrđeno za
pojedinačnu kategoriju izvora. Kod povremenih mjerenja ili drugih
odgovarajućih postupaka utvrđivanja ili izračuna, sukladnost s
GVE-om postiže se ako srednja vrijednost odgovarajućeg broja mjerenja u
reprezentativnim uvjetima ne premašuje GVE. Nepreciznost metoda mjerenja može
se uzeti u obzir kod provjere;
(b)           Kod postrojenja za izgaranje kod kojih se
primjenjuju minimalne stope odsumporavanja utvrđene stavkom 5.
točkom a) alinejom (ii), sadržaj sumpora u gorivu isto se tako
redovno nadzire i nadležna se tijela obavješćuje o znatnim promjenama u
vrsti korištenog goriva. Stope odsumporavanja primjenjuju se kao mjesečne
prosječne vrijednosti;
(c)            Sukladnost s minimalnom stopom uklanjanja
sumpora provjerava se putem redovnih mjerenja ili bilo koje druge tehnički
valjane metode;
(d)           Sukladnost s graničnim vrijednostima
sumpora za plinsko ulje provjerava se putem redovnih ciljanih mjerenja.
4. Nadzor
odgovarajućih onečišćujućih tvari i mjerenja parametara
postupka, kao i osiguranje kvalitete automatskih mjernih sustava i referentnih
mjerenja za umjeravanje tih sustava provode se u skladu s normama Europskog
odbora za normizaciju (CEN). Ako norme CEN-a nisu dostupne, primjenjuju se
norme Međunarodne organizacije za normizaciju (ISO), nacionalne ili
međunarodne norme kojima će se osigurati dostava podataka jednake
znanstvene kvalitete.
5. Sljedećim se
podstavcima utvrđuju posebne odredbe za postrojenja za izgaranje iz stavka
7.:
(a)  Stranka se može izuzeti od obveze postupanja u
skladu s graničnim vrijednostima emisije predviđenima stavkom 7.
u sljedećim slučajevima:
i.    kod postrojenja za izgaranje na gorivo s
niskim udjelom sumpora kad operator ne može postupati u skladu s navedenim
graničnim vrijednostima zbog prekida opskrbe gorivom s niskim udjelom
sumpora ili ozbiljne nestašice;
ii.   kod postrojenja za izgaranje na vlastito kruto
gorivo, koje ne može biti u skladu s graničnim vrijednostima emisije
predviđenima stavkom 7., trebaju se primjenjivati barem sljedeće
granične vrijednosti za stope odsumporavanja:
      (aa)       postojeća postrojenja: 50 –
100 MWth: 80 %;
      (bb)       postojeća
postrojenja: 100 – 300 MWth: 90%;
      (cc)       postojeća
postrojenja: > 300 MWth: 95%.
      (dd)       nova postrojenja:
50-300 MWth: 93%;
      (ee)       nova postrojenja:
> 300 MWth: 97%;
iii. postrojenja za
izgaranje na plinsko gorivo kod kojih se iznimno moraju koristiti druga goriva
zbog iznenadnog prekida opskrbe plinom trebala bi biti opremljena uređajem
za pročišćavanje otpadnog plina;
iv. kod postojećih
postrojenja koja nisu u pogonu više od 17 500 radnih sati, počevši od
1. siječnja 2016. do najkasnije 31. prosinca 2023.;
v. kod postojećih
postrojenja za izgaranje na kruta ili tekuća goriva koja nisu u pogonu
više od 1 500 radnih sati godišnje, kao prosjek u petogodišnjem razdoblju
primjenjuju se sljedeći GVE-ovi:
      (aa) za kruta goriva: 800 mg/m³;
       (bb) za tekuća goriva: 850 mg/m³ za
postrojenja toplinske snage od najviše 300 MWth i 400 mg/m³ za
postrojenja toplinske snage preko 300 MWth;
(b) Kad je postrojenje za
izgaranje prošireno za najmanje 50 MWth, na prošireni dio koji je
promijenjen primjenjuje se GVE za nove instalacije utvrđen stavkom 7.
GVE se računa kao prosjek ponderiran stvarnom toplinskom snagom za
postojeći i novi dio postrojenja;
(c) Stranke osiguravaju
donošenje odredbi za postupke povezane s neispravnošću ili kvarom opreme
za smanjivanje emisije;
(d) U slučaju
postrojenja za izgaranje na više goriva kad se istovremeno koriste dva ili više
goriva, GVE se utvrđuje kao ponderirani prosjek GVE-ova za pojedinačna
goriva na temelju toplinske snage svakog goriva.
6. Stranke mogu
primjenjivati pravila prema kojima postrojenja za izgaranje i postrojenja za
preradu mogu biti izuzeta od sukladnosti s pojedinačnim graničnim
vrijednostima SO2 utvrđenima ovim Prilogom, uz uvjet da su sukladni s
krovnom graničnom vrijednosti SO2 utvrđenom najboljim dostupnim
tehnikama.
7. Postrojenja za
izgaranje toplinske snage preko 50 MWth:[1]
Tablica 1.
Granične
vrijednosti za emisije SO2 iz postrojenja za izgaranjea
 Vrsta goriva || Toplinska snaga (MWth) || GVE za SO2 mg/m³ b
   ||   ||
 Kruta goriva || 50 – 100 || Nova postrojenja: 400 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa)
 Postojeća postrojenja: 400 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa)
 100 – 300 || Nova postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa)
 Postojeća postrojenja: 250 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 300 (treset) 200 (biomasa)
 > 300 || Nova postrojenja: 150 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) (FBC: 200) 150 (treset) (FBC: 200) 150 (biomasa)
 Postojeća postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 200 (treset) 200 (biomasa)
 Tekuća goriva || 50 – 100 || Nova postrojenja: 350
 Postojeća postrojenja: 350
 100 – 300 || Nova postrojenja: 200
 Postojeća postrojenja: 250
 > 300 || Nova postrojenja: 150
 Postojeća postrojenja: 200
 Plinovita goriva općenito || > 50 || Nova postrojenja: 35
 Postojeća postrojenja: 35
 Ukapljeni plin || > 50 || Nova postrojenja: 5
 Postojeća postrojenja: 5
 Plin iz koksnih peći ili plin iz visokih peći || > 50 || Nova postrojenja: 200 za plin iz visokih peći 400 za plin iz koksnih peći
 Postojeća postrojenja: 200 za plin iz visokih peći 400 za plin iz koksnih peći
 Isplinjavanje rafinerijskih ostataka || > 50 || Nova postrojenja: 35 Postojeća postrojenja: 800
Napomena: FBC (fluidized bed combustion) = izgaranje u fliudiziranom
sloju (cirkulirajući, pod pritiskom, ključajući).
a Preciznije, GVE-ovi se ne primjenjuju na:
·
postrojenja u kojima se proizvodi izgaranja koriste za
izravno zagrijavanje, sušenje ili neki drugi oblik obrade predmeta ili
materijala;
·
postrojenja za naknadno izgaranje namijenjena
pročišćavanju otpadnih plinova izgaranjem, koja ne funkcioniraju kao
zasebna postrojenja za izgaranje;
·
postrojenja za regeneraciju katalizatora za
katalitičko razdavanje;
·
postrojenja za pretvaranje vodikova sulfida u sumpor;
·
reaktore koji se koriste u kemijskoj industriji;
·
peći koksne baterije;
·
regeneratore za visoke peći („cowpers”);
·
kotlove za odvajanje s uređajima za proizvodnju
pulpe;
·
spalionice otpada; te
·
postrojenja s pogonom na dizelske, benzinske i plinske
motore ili turbine za izgaranje, bez obzira na gorivo koje koriste.
Referentni je udjel O2 6 % za kruta goriva i 3 % za
tekuća i plinovita goriva.
8. Plinsko ulje:
Tablica 2.
Granične
vrijednosti sadržaja sumpora u plinskom uljua
   || Sadržaj sumpora (maseni postotak)
   ||
 Plinsko ulje || < 0,10
„Plinsko ulje” znači svako tekuće gorivo dobiveno iz nafte,
osim brodskog goriva, obuhvaćeno oznakom KN 2710 19 25, 2710 19 29, 2710
19 45 ili 2710 19 49, ili svako tekuće gorivo dobiveno od nafte, osim
brodskog goriva, čijih se manje od 65 %volumena
(uključujući gubitke) destilira na 250 °C i čijih se
najmanje 85 % volumena (uključujući gubitke) destilira na
350 °C po metodi ASTM D86. Dizelska goriva, odnosno plinska ulja
obuhvaćena oznakom KN 2710 19 41 koja se koriste za vozila na
vlastiti pogon, nisu obuhvaćena ovom definicijom. Goriva koja se koriste u
strojevima koji ne prometuju cestama i poljoprivrednim traktorima isto tako
nisu obuhvaćena ovom definicijom.
9. Rafinerije
mineralnog ulja i plina:
Jedinice za
uklanjanje sumpora: za postrojenja koja proizvode više od 50 Mg sumpora
dnevno:
Tablica 3.
Granična
vrijednost izražena kao minimalna stopa uklanjanja sumpora jedinica za uklanjanje
sumpora
 Tip postrojenja || Minimalna stopa uklanjanja sumpora a (%)
   ||
 Novo postrojenje || 99,5
 Postojeće postrojenje || 98,5
a Stopa uklanjanja sumpora postotak je ulaznog H2S pretvorenog u
elementarni sumpor na godišnjoj osnovi.
10.           Proizvodnja
titan-dioksida:
Tablica 4.
Granične
vrijednosti za emisije SOx iz proizvodnje titan-dioksida
(godišnji prosjek)
 Tip postrojenja || GVE za SOx (izraženo kao SO2) (kg/t TiO2)
   ||
 Postupak sulfata, ukupna emisija || 6
 Postupak klorida, ukupna emisija || 1,7
B. Kanada
11.           Granične
vrijednosti za nadzor emisija sumporovih oksida odredit će se za
stacionarne izvore, prema potrebi, uzimajući u obzir informacije o
dostupnim tehnologijama nadzora, granične vrijednosti koje se primjenjuju
u ostalim nadležnostima i dokumente u nastavku:
(a)   Nalog kojim se otrovne tvari dodaju u
Dodatak 1. kanadskog Zakona o okolišu iz 1999. SOR/2011-34;
(b)   Predložena uredba, nalog kojim se otrovne
tvari dodaju u Dodatak 1. Kanadskog zakona o zaštiti okoliša iz 1999.;
(c)    Smjernice za emisije iz novih izvora kod
proizvodnje toplinske energije;
(d)   Nacionalne smjernice za stacionarne turbine za
izgaranje. PN1072; i
(e)    Smjernice
za rad i emisiju za spalionice komunalnog krutog otpada. PN1085.
C. Sjedinjene Američke Države
12.           Granične
vrijednosti za nadzor emisija sumporova dioksida iz stacionarnih izvora u
sljedećim kategorijama stacionarnih izvora i izvori na koje se one
primjenjuju, navode se sljedećim dokumentima:
(a)   jedinice
za proizvodnju pare za električna postrojenja – 40. Zbornik saveznih
propisa (40 Code of Federal Regulations – C.F.R.), odjeljak 60, pododjeljci D i
Da;
(b)   jedinice
za proizvodnju pare za industrijske, trgovačke i institucionalne potrebe –
40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Db i Dc;
(c)    postrojenja
za sumpornu kiselinu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak H;
(d)   naftne
rafinerije – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak J i pododjeljak Ja;
(e)    postrojenja
za topljenje bakrene rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak P;
(f)    postrojenja
za topljenje cinkove rude – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Q;
(g)   postrojenja za topljenje olovne rude – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak R;

(h)   stacionarne
plinske turbine – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak GG,
(i)    prerada
zemnog plina na kopnu - 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak LLL;
(j)    komore
za izgaranje komunalnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Ea i Eb,
(k)   spalionice
bolničkog/medicinskog/infektivnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak Ec;
(l)    stacionarne
turbine za izgaranje – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak KKKK;
(m)  male
spalionice komunalnog otpada — 40
C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak AAAA;
(n)   spalionice
komercijalnog i industrijskog krutog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak CCCC; te
(o)   spalionice
ostalog krutog otpada – 40 C.F.R.
odjeljak 60, pododjeljak EEEE.
R.      Prilog V.
Tekst u Prilogu V.
zamjenjuje se sljedećim:
Granične vrijednosti emisija
dušikovih oksida iz
stacionarnih izvora
1. Odlomak A primjenjuje se na stranke osim
Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi se na Kanadu, a
odlomak C na Sjedinjene Američke Države.
A.        Stranke
osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država
2. Za potrebe ovog
odlomka „granična vrijednost emisije” (GVE) znači količina NOx
(zbroj NO i NO2, izražen kao NO2) sadržana u otpadnim plinovima iz uređaja
koja ne smije biti prekoračena. Ako nije drukčije navedeno, ona se
izračunava kao masa NOx po volumenu otpadnog plina (izraženo u mg/m³), s
pretpostavkom normalnih uvjeta temperature i tlaka za suhi plin (volumen kod
temperature od 273,15 K i tlaka 101,3 kPa). Kad je riječ o
udjelu kisika u otpadnom plinu, za svaku kategoriju izvora primjenjuju se
vrijednosti iz tablica u nastavku.. Razrjeđivanje radi snižavanja
koncentracija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima nije
dopušteno. Uključivanje, isključivanje i održavanje opreme je izuzeto.
3. Emisije se nadzire u
svim slučajevima putem mjerenja NOx ili putem izračuna ili njihove
kombinacije, čime se postiže barem ista preciznost. Sukladnost s GVE-ima
provjerava se putem stalnih i povremenih mjerenja, homologacije tipa ili bilo
koje druge tehnički valjane metode, uključujući provjerene
metode izračuna. Kod stalnih se mjerenja sukladnost s GVE-ima postiže ako
potvrđeni mjesečni prosjek emisije ne premašuje granične
vrijednosti. Kod povremenih mjerenja ili drugih odgovarajućih postupaka utvrđivanja
ili izračuna, sukladnost s GVE-ima postiže se ako srednja vrijednost
odgovarajućeg broja mjerenja u reprezentativnim uvjetima ne premašuje GVE.
Nepreciznost metoda mjerenja može se uzeti u obzir kod provjere.
4. Nadzor
odgovarajućih onečišćujućih tvari i mjerenja parametara
postupka, kao i osiguranje kvalitete automatskih mjernih sustava i referentnih
mjerenja za umjeravanje tih sustava provode se u skladu s normama CEN-a. Ako
norme CEN-a nisu dostupne, primjenjuju se norme ISO-a ili nacionalne ili
međunarodne norme kojima će se osigurati dostava podataka jednake
znanstvene kvalitete.
5. Posebne odredbe za
postrojenja za izgaranje iz stavka 6.:
(a)   Strana se može izuzeti od obveze postupanja u
skladu s GVE-ima predviđenima stavkom 6. u sljedećim slučajevima:
i. postrojenja za izgaranje na plinsko gorivo kod
kojih se iznimno moraju koristiti druga goriva zbog iznenadnog prekida opskrbe
plinom, trebala bi biti opremljena uređajem za pročišćavanje
otpadnog plina;
ii. kod postojećih postrojenja koja nisu u
pogonu više od 17 500 radnih sati, počevši od 1. siječnja
2016. do najkasnije 31. prosinca 2023.; ili
iii. kod postojećih postrojenja za izgaranje,
osim plinskih turbina na kopnu (obuhvaćenih stavkom 7.) na kruta ili
tekuća goriva koja nisu u pogonu više od 1 500 radnih sati godišnje,
kao prosjek u petogodišnjem razdoblju primjenjuju se sljedeći GVE-ovi:
       (aa) za kruta goriva: 450 mg/m³;
       (bb) za tekuća goriva: 450 mg/m³;
(b) Kad je postrojenje za izgaranje prošireno za
najmanje 50 MWth, na prošireni dio koji je promijenjen primjenjuje se GVE
za nove instalacije utvrđen stavkom 6. GVE se računa kao prosjek ponderiran stvarnom
toplinskom snagom za postojeći i novi dio postrojenja;
(c) Stranke osiguravaju donošenje odredbi za
postupke povezane s neispravnošću ili kvarom opreme za smanjivanje
emisije;
(d) U slučaju postrojenja za izgaranje na
više goriva kad se istovremeno koriste dva ili više goriva, GVE se
utvrđuje kao ponderirani prosjek GVE-ova za pojedinačna goriva na
temelju toplinske snage svakog goriva. Strane mogu primjenjivati pravila prema kojima postrojenja za
izgaranje i postrojenja za preradu mogu biti izuzeta od sukladnosti s
pojedinačnim graničnim vrijednostima NOx utvrđenima ovim
Prilogom, uz uvjet da su sukladni s krovnom graničnom vrijednosti NOx
utvrđenom najboljim dostupnim tehnikama.
6. Postrojenja za
izgaranje toplinske snage preko 50 MWth:[2]
Tablica 1.
Granične
vrijednosti za emisije NOx iz postrojenja za izgaranjea
 Vrsta goriva || Toplinska snaga (MWth) || GVE za NOx (mg/m³) b
   ||   ||
 Kruta goriva || 50–100 || Nova postrojenja: 300 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 450 (lignit u prahu) 250 (biomasa, treset)
 Postojeća postrojenja: 300 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 450 (lignit u prahu) 300 (biomasa, treset)
 100 – 300 || Nova postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 200 (biomasa, treset)
 Postojeća postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 250 (biomasa, treset)
 > 300 || Nova postrojenja: 150 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) (općenito) 150 (biomasa, treset) 200 (lignit u prahu)
 Postojeća postrojenja: 200 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 200 (biomasa, treset)
 Tekuća goriva || 50 – 100 || Nova postrojenja: 300
 Postojeća postrojenja: 450
 100 – 300 || Nova postrojenja: 150
 Postojeća postrojenja: 200 (općenito) Postojeća postrojenja unutar rafinerija i kemijskih uređaja: 450 (za pokretanje destilacije i pretvaranje ostataka od rafiniranja sirove nafte za vlastitu potrošnju u postrojenjima za izgaranje i za pokretanje tekućeg ostatka od proizvodnje kao nekomercijalnog goriva)
 > 300 || Nova postrojenja: 100
 Postojeća postrojenja: 150 (općenito) Postojeća postrojenja unutar rafinerija i kemijskih uređaja: 450 (za pokretanje destilacije i pretvaranje ostataka od rafiniranja sirove nafte za vlastitu potrošnju u postrojenjima za izgaranje i za pokretanje tekućeg ostatka od proizvodnje kao nekomercijalnog goriva (< 500 MWth))
 Zemni plin || 50 – 300 || Nova postrojenja: 100
 Postojeća postrojenja: 100
 > 300 || Nova postrojenja: 100
 Postojeća postrojenja: 100
 Ostala plinovita goriva || > 50 || Nova postrojenja: 200
 Postojeća postrojenja: 300
a Preciznije, GVE-ovi se ne primjenjuju na:
·
postrojenja u kojima se
proizvodi izgaranja koriste za izravno zagrijavanje, sušenje ili neki drugi
oblik obrade predmeta ili materijala;
·
postrojenja za naknadno
izgaranje namijenjena pročišćavanju otpadnih plinova izgaranjem, koja
ne funkcioniraju kao zasebna postrojenja za izgaranje;
·
postrojenja za regeneraciju
katalizatora za katalitičko razdavanje;
·
postrojenja za pretvaranje
vodikova sulfida u sumpor;
·
reaktore koji se koriste u
kemijskoj industriji;
·
peći koksne baterije;
·
regeneratore za visoke
peći („cowpers”);
·
kotlove za odvajanje s
uređajima za proizvodnju pulpe;
·
spalionice otpada; te
·
postrojenja s pogonom na
dizelske, benzinske i plinske motore ili turbine za izgaranje, bez obzira na
gorivo koje koriste.
Referentni je udjel O2 6 % za kruta goriva i 3 % za
tekuća i plinovita goriva.
7. Kopnene turbine
za izgaranje toplinske snage veće od 50 MWth: GVE-ovi NOx izraženi u
mg/m3 (pri referentnom udjelu O2 od 15 %) treba primijeniti na
pojedinačnu turbinu. GVE-ovi iz tablice 2. primjenjuju se samo kod
opterećenja preko 70 %.
Tablica 2.
Granične
vrijednosti za emisije NOx iz kopnenih turbina za izgaranje
(uključujući plinske turbine kombiniranog ciklusa (CCGT))
 Vrsta goriva || Toplinska snaga (MWth) || GVE za NOx (mg/m³) a
   ||   ||
 Tekuća goriva (laki i srednji destilati) || > 50 || Nova postrojenja: 50
 Postojeća postrojenja: 90 (općenito) 200 (postrojenja koja su u pogonu manje od 1 500 radnih sati godišnje)
 Zemni plinb || > 50 || Nova postrojenja: 50 (općenito)d
 Postojeća postrojenja: 50 (općenito)c,d 150 (postrojenja koja su u pogonu manje od 1 500 radnih sati godišnje)
 Ostali plinovi || > 50 || Nova postrojenja: 50
 Postojeća postrojenja: 120 (općenito) 200 (postrojenja koja su u pogonu manje od 1 500 radnih sati godišnje)
a Plinske turbine za hitne slučajeve koje su u pogonu manje od 500
sati godišnje nisu obuhvaćene.
b Zemni je plin metan koji se nalazi u prirodi s najviše 20 % (u
smislu volumena) inertnih plinova i ostalih sastojaka.
c 75 mg/m3 u sljedećim slučajevima kad se
učinkovitost plinske turbine utvrđuje prema uvjetima ISO-a za osnovno
opterećenje:
·
Plinske turbine koje se
koriste u kombiniranim toplinskim i električnim sustavima čija je
ukupna učinkovitost veća od 75 %;
·
Plinske turbine koje se
koriste u postrojenjima kombiniranog ciklusa čija je godišnja
prosječna ukupna električna učinkovitost veća od 55 %;
·
Plinske turbine za
mehaničke pogone.
d Za pojedinačne plinske turbine koje nisu obuhvaćene nijednom
kategorijom iz bilješke c/, ali koje imaju učinkovitost veću od
35 % – utvrđenu prema uvjetima ISO-a za osnovno opterećenje –
GVE za NOx iznosi 50 x η / 35 pri čemu je η učinkovitost
plinske turbine prema uvjetima ISO-a za osnovno opterećenje izražena kao
postotak.
8. Proizvodnja cementa
Tablica 3.
Granične
vrijednosti emisija NOX iz proizvodnje cementnog klinkeraa
 Tip postrojenja || GVE za NOx (mg/m³)
   ||
 Općenito (postojeći i novi uređaji) || 500
 Postojeće lepol i dugačke rotacijske peći u kojima se istovremeno ne spaljuje otpad || 800
a Postrojenja za proizvodnju cementnog klinkera u rotacijskim
pećima kapaciteta preko 500 Mg dnevno ili u drugim pećima
kapaciteta preko 50 Mg dnevno Referentni je udjel O2 10 %.
9. Stacionarni motori:
Tablica 4.
Granične
vrijednosti za emisije NOx iz novih stacionarnih motora:
 Tip motora, snaga, specifikacija goriva || GVE a,b,c (mg/m³)
   ||
 Motori na plin > 1 MWth Motori s paljenjem na iskru (= Otto motori) sva plinovita goriva || 95 (poboljšano izravno izgaranje) 190 (standardno izravno izgaranje ili obilato izgaranje s katalizatorom)
 Motori na dva goriva > 1 MWth Na plin (sva plinovita goriva) Na tekuće gorivo (sva tekuća goriva)d             1 –20 MWth             > 20 MWth || 190 225 225
 Dizelski motori > 5 MWth (kompresijsko paljenje) Spora (< 300 o/min)/ Srednja (300-1 200 o/min)/ brzina             5 – 20 MWth Teško loživo ulje (TLU) i bio-ulja Lako loživo ulje (LLU) i zemni plin (ZP)             > 20 MWth TLU i bio-ulja LLU i ZP Velika brzina (> 1 200 o/min) ||     225 190 190 190 190
Napomena: Referentni
je udjel O2 15 %[3]
a Ti se GVE-ovi ne primjenjuju na motore koji su u pogonu manje od 500
sati godišnje.
b Kad se selektivna katalitička redukcija (SCR) ne može
trenutačno primijeniti zbog tehničkih i logističkih razloga,
poput udaljenih otoka ili kad se ne može jamčiti raspoloživost dovoljnih
količina visokokvalitetnog goriva, za stranku se može primijeniti
prijelazno razdoblje u trajanju od 10 godina od stupanja na snagu ovog
Protokola za dizelske motore i motore na dva goriva tijekom kojeg se
primjenjuju sljedeći GVE-ovi:
·
      Motori na dva goriva: 1,850 mg/m³ u načinu rada na
tekuće gorivo; 380 mg/m3 u načinu rada na plin;
·
      Dizelski motori — Spora (< 300 o/min) i srednja (300–1,200 o/min)/brzina: 1,300 mg/m³ za motore
između 5 i 20 MWth i 1,850 mg/m³ za motore
> 20 MWth;
·
      Dizelski motori — Velika brzina (> 1200 o/min): 750 mg/m³;
c Motori koji su u pogonu između 500 i 1 500 radnih sati
godišnje mogu se izuzeti od sukladnosti s tim GVE-jima ako se primjenjuju
primarne mjere za ograničavanje emisija NOx i ispunjavaju GVE-ovi iz
bilješke b;
d Stranka može biti izuzeta od obveze u pogledu sukladnosti s
graničnim vrijednostima emisije za postrojenja za izgaranje na plinsko
gorivo kod kojih se iznimno moraju koristiti druga goriva zbog iznenadnog prekida
opskrbe plinom i koja bi zbog toga trebala biti opremljena uređajem za
pročišćavanje otpadnog plina; Razdoblje izuzeća ne premašuje 10
dana osim kad postoji važnija potreba za održavanje opskrbe energijom.
10.           Postrojenja za
sinteriranje željezne rude:
Tablica 5.
Granične
vrijednosti za emisije NOx iz postrojenja za sinteriranje željezne rude
 Tip postrojenja || GVE za NOx (mg/m³)
   ||
 Postrojenja za sinteriranje: Novo postrojenje || 400
 Postrojenja za sinteriranje: Postojeće postrojenje || 400
Proizvodnja i prerada metala: postrojenja za pečenje ili
sinteriranje metalne rude, postrojenja za proizvodnju sirovog željeza ili
čelika (primarna ili sekundarna fuzija), uključujući neprekidno
lijevanje s kapacitetom preko 2,5 M Mg/h, postrojenja za preradu
obojenih metala (valjaonice > 20g/h sirovog čelika).
b Kao odstupanje od stavka 3. ti bi se GVE-ovi trebali smatrati
prosjekom tijekom znatnog vremenskog razdoblja.
11.           Proizvodnja
dušične kiseline:
Tablica 6.
Granične
vrijednosti emisija NOx iz proizvodnje dušične kiseline, osim jedinica za
koncentriranje kiselina
 Tip postrojenja || GVE za NOx (mg/m³)
   ||
 Nova postrojenja || 160
 Postojeća postrojenja || 190
B.         Kanada

12.           Granične
vrijednosti za nadzor emisija NOx odredit će se za stacionarne izvore,
prema potrebi, uzimajući u obzir informacije o dostupnim tehnologijama
nadzora, granične vrijednosti koje se primjenjuju u ostalim nadležnostima
i dokumente u nastavku:
          (a)   Smjernice za emisije iz novih izvora kod
proizvodnje toplinske energije;
          (b)   Nacionalne smjernice za stacionarne turbine za
izgaranje. PN1072;
          (c)    Nacionalne smjernice za emisije iz cementnih
peći. PN1284;
          (d)   Nacionalne smjernice za emisije iz
industrijskih/komercijalnih kotlova i grijača. PN1286;
          (e)    Smjernice
za rad i emisiju za spalionice komunalnog krutog otpada. PN1085;
          (f)    Plan upravljanja dušikovim oksidima (NOx) i
hlapivim organskim spojevima (HOS-ovi) – faza I. PN1066; i
          (g)    Smjernice za rad i emisiju za spalionice
komunalnog krutog otpada. PN1085.
C.        Sjedinjene
Američke Države
13.           Granične
vrijednosti za nadzor emisija NOx iz stacionarnih izvora u sljedećim
kategorijama stacionarnih izvora i izvori na koje se one primjenjuju, navode se
sljedećim dokumentima:
          (a)   postrojenja
na ugljen – 40. Zbornik saveznih propisa (40 Code of Federal Regulations –
C.F.R.), odjeljak 76;
          (b)   jedinice
za proizvodnju pare za električna postrojenja – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljci D i Da;
          (c)   jedinice
za proizvodnju pare za industrijske, trgovačke i institucionalne potrebe –
40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Db;
          (d)  postrojenja
za dušičnu kiselinu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak G;
          (e)   stacionarne
plinske turbine – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak GG;
          (f)   komore
za izgaranje komunalnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci Ea i Eb;
          (g)   spalionice
bolničkog/medicinskog/infektivnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak Ec;
          (h)   naftne
rafinerije – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci J i Ja;
          (i)    stacionarni
motori s unutarnjim sagorijevanjem – paljenje na iskru, 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak JJJJ;
          (j)    stacionarni
motori s unutarnjim sagorijevanjem – paljenje kompresijom, 40 C.F.R., odjeljak
60, pododjeljak IIII;
          (k)   stacionarne
turbine za izgaranje – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak KKKK;
          (l)    male
spalionice komunalnog otpada – 40
C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak AAAA;
          (m)  cement Portland – 40 C.F.R. odjeljak 60,
pododjeljak F;
          (n)   spalionice
komercijalnog i industrijskog krutog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak CCCC; te
          (o)   spalionice ostalog
krutog otpada – 40 C.F.R.
odjeljak 60, pododjeljak EEEE.
S.       Prilog VI.
Tekst u Prilogu VI.
zamjenjuje se sljedećim:
Granične vrijednosti emisija
hlapivih organskih spojeva iz stacionarnih izvora
1.     Odlomak A
primjenjuje se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država,
odlomak B odnosi se na Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Američke Države.
A.        Stranke
osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država
2.     Ovim odlomkom ovog
Priloga obuhvaćeni su stacionarni izvori emisija hlapivih organskih
spojeva navedenih u stavcima od 8. do 22. u nastavku. Nisu obuhvaćena
postrojenja ni dijelovi postrojenja namijenjeni istraživanju, razvoju i
ispitivanje/testiranje novih proizvoda i procesa. Granične vrijednosti
potrošnje navedene su u nastavku, u tablicama za pojedine sektore. One se
općenito odnose na potrošnju otapala ili emisijski maseni protok. Kada
jedan izvršitelj obavlja nekoliko aktivnosti pod istim potpoglavljem u istom
postrojenju na istoj lokaciji, potrošnja otapala ili maseni protok emisije
takvih aktivnosti zbrajaju se. Ako nije navedena donja vrijednost praga,
granična se vrijednost odnosi na sva postrojenja na koja se odnosi.
3.     Za potrebe odlomka A
ovog Priloga:
              (a)         „skladištenje
i distribucija benzina” znači utovar kamiona, željezničkih vagona,
teglenica i brodova namijenjenih morskoj plovidbi, u skladištima i otpremnim
postajama rafinerija mineralnih ulja, uključujući točenje goriva
na benzinskim postajama;
              (b)        „nanošenje
ljepila (adheziva)” znači svaka aktivnost nanošenja ljepila (adheziva) na
neku površinu, s izuzetkom prianjajućih premaza i slojeva koji se koriste
u tiskanju i proizvodnji drvenih i plastičnih laminata;
              (c)         „proizvodnja
drvenih i plastičnih laminata” znači svaka aktivnost s ciljem
međusobnog prianjanja drveta i/ili plastike u slojevima,
              (d)        „aktivnost
premazivanja” znači svaka aktivnost jednokratnog ili višekratnog nanošenja
neprekidnog sloja premaza na:
     i.        nova
vozila, iz kategorije M1 te kategorije N1 ako se premazuju u istom postrojenju
kao i vozila kategorije M1;
     ii.       kamionske
kabine za smještaj vozača, kao i cjeloviti smještajni prostor za
tehničku opremu vozila kategorija N2 i N3;
     iii.      kamione
u kategorijama vozila N1, N2 i N3, ali ne i kamionske kabine;
     iv.      autobuse
u kategoriji vozila M2 i M3;
     v.       ostale
metalne i plastične površine, uključujući površine zrakoplova,
brodova, vlakova itd.;
     vi.      drvene
površine;
     vii.     tekstil,
tkaninu, film i papirne podloge; i
     viii.    kožu;
Ova kategorija
izvora ne odnosi se na premazivanje metalnih podloga metodom elektroforeze ili
kemijskog raspršivanja. Ako je aktivnost premazivanja postupak u kojem se na
isti predmet nanosi tisak, taj postupak se smatra dijelom aktivnosti
premazivanja. Ipak, aktivnosti tiskanja koje se odvijaju kao zasebna aktivnost
nisu obuhvaćene ovom definicijom. Prema toj definiciji:
·
vozila kategorije M1
vozila su za prijevoz putnika koja, osim vozačevog, imaju do osam sjedala;

·
vozila kategorije M2
vozila su za prijevoz putnika koja, osim vozačevog, imaju više od osam
sjedala i težinu od najviše 5 Mg;
·
vozila kategorije M3
vozila su za prijevoz putnika koja, osim vozačevog, imaju više od osam
sjedala i masu veću od 5 Mg;
·
vozila kategorije N1
vozila su za prijevoz robe, mase od najviše 3,5 Mg;
·
vozila kategorije N2
vozila su za prijevoz robe, težine od 3,5 do 12 Mg;
·
vozila kategorije N3
vozila su za prijevoz robe, mase veće od 12 Mg;
              (e)         „premazivanje
zavojnice” znači svaka aktivnost kojom se zavojnice čelika,
nehrđajućeg čelika, obloženog čelika, bakrenih legura ili
aluminijskih traka neprekidno premazuju opnastim ili slojevitim premazom;
              (f)         „kemijsko
čišćenje” znači svaka industrijska ili komercijalna aktivnost
pri kojoj se HOS-ovi koriste u postrojenju za čišćenje odjevnih
predmeta, namještaja i slične robe široke potrošnje, s izuzetkom
ručnog uklanjanja mrlja u tekstilnoj industriji i industriji odjeće;
              (g)        „proizvodnja
premaza, lakova, boja i ljepila” znači proizvodnja pripravaka za
premazivanje, lakova, boja i ljepila, kao i poluproizvoda ako se proizvode u
istom postrojenju miješanjem pigmenata, guma i prianjajućih materijala s
organskim otapalima ili drugim prijenosnicima. Ova kategorija uključuje i raspršivanje,
predraspršivanje, dobivanje određene gustoće ili boje i pakovanje
konačnih proizvoda u spremnike,
              (h)        „tiskanje”
znači svaka aktivnost reprodukcije teksta i/ili slika pri kojoj se, putem
prijenosnika slike, tinta prenosi na neku površinu, a odnosi se na
sljedeće podaktivnosti:
     i.        fleksografija:
tiskarska aktivnost pri kojoj se koristi gumeni ili fotopolimerni elastični
prijenosnik slike na kojem se tinta za otiskivanje nalazi iznad područja
koja ostaju prazna, korištenjem tekućih tinti koje se suše isparavanjem;
     ii.       toplinski
podešeni otisak: tiskarska aktivnost pri kojoj se s pomoću prijenosnika
slike područje namijenjeno tiskanju i područje koje ostaje prazno
stavljaju u istu ravninu, pri čemu se materijal na koji će se tiskati
u stroj ubacuje putem papirnog valjka, a ne u pojedinačnim listovima. Područje koje ostaje prazno
obrađeno je tako da privlači vodu i time odbija tintu. Područje
namijenjeno otiskivanju obrađeno je tako da prima i prenosi tintu na
površinu namijenjenu tiskanju. Isparavanje se odvija u peći s pomoću
vrućeg zraka kojim se zagrijava materijal s otiskom,
     iii.      rotogravura
u izdavaštvu: rotogravura koja se koristi kod tiskanja papira za časopise,
brošure, kataloge ili slične proizvode, s pomoću tinti na bazi
toluena;
     iv.      rotogravura:
tiskarska aktivnost s pomoću cilindričnog prijenosnika slike pri
kojoj je područje namijenjeno tiskanju ispod područja koje ostaje
prazno, korištenjem tekućih tinti koje se suše isparavanjem. Udubljenja se ispunjavaju tintom,a višak se
čisti s područja koje ostaje prazno prije nego površina namijenjena
tiskanju dotakne cilindar i pokupi tintu iz udubljenja;
     v.       tiskanje
rotacijskim zaslonom: proces tiskanja u kojem se tinta prenosi na površinu
protiskivanjem kroz šupljikavi prijenosnik slike, pri čemu je
područje namijenjeno otiskivanju otvoreno, a područje koje ostaje
prazno odvojeno je posebnim slojem, s pomoću tekućih tinti koje se
suše isključivo isparavanjem.
Materijal na koji će se tiskati u stroj ubacuje se putem papirnog valjka,
a ne u pojedinačnim listovima,
     vi.      proizvodnja
laminata povezana s tiskarskom aktivnosti: prianjanje dvaju ili više savitljivih
materijala u slojevima; i
     vii.     lakiranje:
aktivnost kojom se lak ili prianjajući premaz nanosi na savitljivi
materijal u svrhu naknadnog zatvaranja ambalažnog materijala,
              (i)         „proizvodnja
farmaceutskih proizvoda” znači kemijska sinteza, fermentacija,
ekstrakcija, formulacija i dovršavanje farmaceutskih proizvoda i, tamo gdje se
provodi na istoj lokaciji, proizvodnja poluproizvoda;
              (j)         „pretvaranje
prirodne ili sintetičke gume” znači svaka aktivnost miješanja,
gnječenja, spajanja, valjanja, protiskivanja i vulkanizacije prirodne ili
sintetičke gume te dodatne aktivnosti obrade prirodne ili sintetičke
gume radi dobivanja gotovog proizvoda;
              (k)        „površinsko
čišćenje” znači svaka aktivnost, osim kemijskog
čišćenja, pri kojoj se koriste organska otapala za uklanjanje
onečišćenja s površine materijala, uključujući
odmašćivanje; aktivnosti čišćenja smatra se svaka aktivnost
čišćenja koja se sastoji od više koraka prije ili nakon bilo kojeg
drugog koraka obrade. Aktivnost
se odnosi na čišćenje površine proizvoda, a ne na čišćenje
opreme za preradu;,
              (l)         „standardni
uvjeti” znači temperatura od 273,15 K i tlak od 101,3 kPa;
              (m)       „organski
spoj” znači svaki spoj koji se sastoji od najmanje ugljika i vodika,
halogena, kisika, sumpora, fosfora, silikona ili dušika, uz iznimku ugljikovih
oksida i anorganskih karbonata i bikarbonata;
              (n)        „hlapiv
organski spoj” (HOS) znači svaki organski spoj, kao i frakcija kreozota,
koji pri 293,15 K ima tlak pare od 0,01 kPa ili više ili
odgovarajuću hlapivost u određenim uvjetima upotrebe;
              (o)        „organsko
otapalo” znači svaki HOS koji se koristi sam ili u kombinaciji s drugim
tvarima i bez kemijske promjene za otapanje sirovine, proizvoda ili otpadnih
materijala ili koji se koristi kao sredstvo za čišćenje za otapanje
onečišćujućih tvari ili kao otapalo ili kao medij za
raspršivanje ili za prilagodbu viskoznosti ili za prilagodbu površinske
napetosti ili za plastificiranje ili kao konzervans;
              (p)        „otpadni
plinovi” znači konačno ispuštanje plina koji sadržava HOS-ove ili
druge onečišćujuće tvari ispuštene iz ispusta ili iz opreme za
smanjivanje emisija u zrak.
Volumetrijski protok izražava se u m³/h pri normalnim uvjetima;
              (q)        „ekstrakcija
biljnog ulja i životinjske masti i rafinacija biljnog ulja” znači
ekstrakcija biljnog ulja iz sjemenki i drugih biljnih tvari, obrada suhih
ostataka za dobivanje životinjske krme, pročišćavanje masti i biljnih
ulja dobivenih iz sjemenki, bilja i/ili životinjske tvari;
              (r)         „završna
obrada vozila” znači svako industrijska ili komercijalna aktivnost
premazivanja i srodne aktivnosti odmašćivanja kojom se vrši:
              i.           prvobitno
premazivanje cestovnih vozila ili njihovih dijelova materijalima za završnu
obradu, kada se taj postupak obavlja izvan prvobitne proizvodne linije, ili
premazivanje prikolica (uključujući poluprikolice);
              ii.          završna
obrada vozila koja se definira kao premazivanje cestovnih vozila ili njihovih
dijelova, koja se obavlja kao dio popravka, konzerviranja ili ukrašavanja
vozila izvan proizvodnih pogona nije obuhvaćena ovim Prilogom. Proizvodi koji se koriste pri ovoj aktivnosti
navode se u Prilogu IX.;
              (s)         „impregnacija
drvenih površina” znači svaka aktivnost zaštite drveta zaštitnim
sredstvima;
              (t)         „premazivanje
žice za namote” znači svaka aktivnost premazivanja metalnih vodiča
koji se koriste za namatanje zavojnica u transformatorima i motorima, itd.;
              (u)        „fugitivna
emisija” znači svaka emisija hlapivih organskih spojeva, ne u otpadnim
plinovima, u zrak, tlo i vodu kao i, ako nije drukčije navedeno, otapala
sadržana u bilo kojem proizvodu; time su obuhvaćene neuhvaćene
emisije HOS-ova ispuštene u okoliš kroz prozore, vrata, odzračne i
slične otvore. Fugitivne
emisije mogu se izračunati na temelju plana upravljanja otapalima (vidi
Dodatak I. ovom Prilogu);
              (v)        „ukupna
emisija HOS-ova” znači zbroj fugitivne emisije HOS-ova i emisije HOS-ova u
otpadnim plinovima;
              (w)       „unos”
znači količina organskih otapala i njihova količina u
pripravcima koji se koriste za obavljanje procesa, uključujući
otapala oporabljena u postrojenju i izvan njega, koje se izračunavaju
svaki put kada se koriste u obavljanju aktivnosti;
              (x)        „granična
vrijednost emisije” (GVE) znači najveća količina HOS-a (osim
metana) iz postrojenja koja se ne smije premašiti tijekom uobičajenog
rada. Kod otpadnih plinova ona se
izražava kao masa HOS-a po jedinici volumena otpadnih plinova (izražena u mg
C/Nm³, osim ako nije drukčije navedeno), u standardnim uvjetima
temperature i tlaka za suhi plin. Količine plina koje se dodaju otpadnom
plinu radi hlađenja ili razrjeđivanja ne uzimaju se u obzir pri
određivanju masene koncentracije onečišćujuće tvari u
otpadnim plinovima. Granične vrijednosti emisije za otpadne plinove navode
se kao HOSc, a granične vrijednosti emisije za fugitivne
emisije kao GVEf;
              (y)        „uobičajeni
rad” znači sva razdoblja rada osim uključivanja i isključivanja
postrojenja te održavanja opreme;

              (z)         „tvari
štetne po ljudsko zdravlje” dijele se na dvije kategorije:
     i.        halogenirani
HOS-ovi koji predstavljaju mogući rizik nepovratnih učinaka; ili
     ii.       opasne
tvari koje su karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju ili koje
mogu uzrokovati rak, nasljedna genetska oštećenja, rak izazvan udisanjem,
narušiti plodnost ili uzrokovati oštećenja na nerođenom djetetu:
      (aa)      „proizvodnja obuće”
znači svaka aktivnost proizvodnje cjelokupne obuće ili njezinih
dijelova;
      (bb)      „potrošnja otapala” znači
ukupni ulaz organskih otapala u postrojenje u kalendarskoj godini ili bilo
kojem drugom razdoblju od 12 mjeseci, umanjen za sve HOS-ove koje se
oporabljuju za ponovno korištenje.
4.     Sljedeći
zahtjevi trebaju biti zadovoljeni:
       (a)    Emisije se nadziru u svim slučajevima
putem mjerenja ili izračuna[4] kojima se ostvaruje najmanje ista preciznost.
Sukladnost s GVE-ima provjerava se putem stalnih i povremenih mjerenja, homologacije
tipa ili bilo koje druge tehnički valjane metode. Kod emisija otpadnih
plinova u slučaju stalnih mjerenja, sukladnost s GVE-ima postiže se ako
potvrđeni dnevni prosjek emisije ne premašuje GVE-ove. Kod povremenih
mjerenja ili drugih odgovarajućih postupaka utvrđivanja ili
izračuna, sukladnost s GVE-ima postiže se ako prosjek svih očitanja
ili drugih postupaka unutar jednog nadzora ne premašuje granične
vrijednosti. Nepreciznost metoda mjerenja može se uzeti u obzir kod provjere.
Fugitivni i ukupni GVE-ovi primjenjuju se kao godišnji prosjeci;
       (b)   koncentracije
onečišćujućih tvari u ispušnim kanalima mjere se na
reprezentativan način.
Nadzor odgovarajućih onečišćujućih tvari i mjerenja
parametara postupka, kao i osiguranje kvalitete automatskih sustava i
referentnih mjerenja za umjeravanje tih sustava provode se u skladu s normama
CEN-a. Ako norme CEN-a nisu dostupne, primjenjuju se norme ISO-a, nacionalne
ili međunarodne norme kojima će se osigurati dostava podataka jednake
znanstvene kvalitete.
5.     Sljedeći se
GVE-ovi primjenjuju za otpadne plinove koji sadržavaju tvari štetne po ljudsko
zdravlje:
       (a)    20 mg/m³
(izraženo kao maseni zbroj pojedinačnih spojeva) za ispuštanja
halogeniranih HOS-ova kojima se dodjeljuju sljedeće oznake rizika: „sumnja se da uzrokuje rak” i/ili „sumnja se
da uzrokuje genetska oštećenja”, pri čemu je maseni protok zbroja
razmatranih spojeva veći od ili jednak 100 g/h; i
       (b)   2 mg/m³
(izraženo kao maseni zbroj pojedinačnih spojeva) za ispuštanja HOS-ova
kojima se dodjeljuju sljedeće oznake rizika: „može uzrokovati rak”, „može uzrokovati genetska
oštećenja”, „može smanjiti plodnost”, „može naškoditi nerođenom
djetetu”, pri čemu je maseni protok zbroja razmatranih spojeva veći
od ili jednak 10 g/h.
6.     Za kategorije izvora
navedene u stavcima 9. do 22. kod kojih se pokaže da sukladnost
pojedinačnog postrojenja s graničnom vrijednosti fugitivne emisije
(GVEf) nije tehnički i ekonomski izvediva, stranka ga može izuzeti uz
uvjet da se ne očekuju znatni rizici za ljudsko zdravlje ili okoliš te da
se koriste najbolje dostupne tehnike.
7.     Granične
vrijednosti emisija HOS-ova za kategorije izvora iz stavka 3. navedene su
u stavcima 8. do 22.
8.     Skladištenje i
distribucija benzina:
       (a)    postrojenja
za skladištenje benzina na terminalima kad dođe do premašivanja
graničnih vrijednosti iz tablice 1., moraju biti:
       i.      spremnici
s fiksnim krovom koji su priključeni na jedinicu za sakupljanje para koja
je u sukladnosti s GVE-ima utvrđenima tablicom 1.; ili
       ii.     projektirani
tako da imaju vanjski ili unutarnji plivajući krov, opremljen primarnim i
sekundarnim brtvama koje su u skladu sa učinkovitosti smanjenja
utvrđenim tablicom 1.;
       (b)   kao
odstupanje od gore navedenih zahtjeva, spremnici s fiksnim krovom koji su bili
u pogonu prije 1. siječnja 1996. i koji nisu priključeni na
jedinicu za sakupljanje para, moraju biti opremljeni primarnom brtvom kojom se
ostvaruje učinkovitost smanjenja od 90 %.
Tablica 1.
Granične
vrijednosti emisija HOS-a iz skladištenja i distribucije benzina, s izuzetkom
utovara brodova namijenjenih morskoj plovidbi (faza I.)
 Aktivnost || Granična vrijednost || GVE ili učinkovitost smanjenja
   ||   ||
 Punjenje i pražnjenje pokretnog spremnika na terminalima || godišnji protok benzina 5 000 m³ || 10 g HOS/m3 uključujući metana
 Uređaji za skladištenje na terminalima || Postojeći terminali ili spremnici s protokom benzina od 10 000 Mg/godišnje ili više Novi terminali (bez graničnih vrijednosti, osim za terminale na malim, udaljenim otocima s protokom manjim od 5 000 Mg/godišnje) || 95 wt-%b
 Benzinske postaje || Protok benzina veći od 100 m3/godišnje || 0,01wt-% protokac
a Pare istisnute punjenjem benzina u spremnike premještaju se u drugi
spremnik ili u opremu za smanjivanje emisije koja je u skladu s graničnim
vrijednostima iz gornje tablice.
Učinkovitost smanjenja izražena u postotcima
u usporedbi s usporedivim spremnikom s fiksnim krovom bez kontrola za
prikupljanje para, odnosno samo s vakuumsko-tlačnim odušnim ventilom.
c Pare koje se oslobađaju prilikom pretakanja benzina u postrojenja
za skladištenje na benzinskim postajama i u spremnike s fiksnim krovom koji se
koriste za prijelazno skladištenje para moraju se vratiti kroz paronepropusni
priključni cjevovod u pokretni spremnik iz kojeg se toči benzin. Punjenje se ne smije obavljati ako ti
uređaji nisu u funkciji i ako ne rade ispravno. U takvim uvjetima nije
potreban dodatni nadzor u pogledu sukladnosti s graničnom
vrijednošću.
Tablica 2.
Granične
vrijednost emisija HOS-a za punjenje spremnika automobila gorivom na benzinskoj
postaji (faza II.)
 Granična vrijednost potrošnje || Minimalna učinkovitost sakupljanja pare wt- %a
   ||
 Nova benzinska postaja ako je njezin stvarni ili planirani protok veći od 500 m3 godišnje Postojeća benzinska postaja ako je njezin stvarni ili planirani protok veći od 3 000 m3 godišnje od 2019. Postojeća benzinska postaja ako je njezin stvarni ili planirani protok veći od 500 m3 godišnje i koja se znatnije renovira || Jednako ili veće od 85 % wt-% s omjerom pare/benzina jednakim ili većim od 0,95, ali manjim od ili jednakim 1,05 (v/v).
a Učinkovitost sakupljanja sustava mora
potvrditi proizvođač u skladu s mjerodavnim tehničkim normama
ili postupcima homologacije tipa.
9.          Nanošenje
ljepila (adheziva):
Tablica 3.
Granične
vrijednosti za premazivanje ljepilom
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||
 Proizvodnja obuće (potrošnja otapala > 5 Mg/godišnje) || 25a g HOS / par cipela
 Ostalo premazivanje ljepilom (potrošnja otapala 5 – 15 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mgb C/m3 GVEf = 25 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1,2 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Ostalo premazivanje ljepilom (potrošnja otapala 15-200 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mgb C/m3 GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Ostalo premazivanje ljepilom (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mgb C/m3 GVEf = 15 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,8 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
a Ukupni GVE-ovi izraženi su u gramima otapala
koji se ispuštaju po paru cjelokupne proizvedene obuće.
b Ako se koriste tehnike kojima se
omogućava ponovno korištenje oporabljenog otapala, granična je
vrijednost 150 mg C/m3.
c Ako se koriste tehnike kojima se omogućava ponovno korištenje
oporabljenog otapala, granična je vrijednost 100 mg C/m3.

10.        Proizvodnja
drvenih i plastičnih laminata:
Tablica 4.
Granične
vrijednosti za proizvodnju drvenih i plastičnih laminata
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (godišnji)
   ||
 Proizvodnja drvenih i plastičnih laminata (potrošnja otapala > 5 Mg/godišnje) || Ukupni GVE od 30 g HOS/m2 gotovog proizvoda
11.        Aktivnosti
premazivanja (industrija premazivanja automobila)
Tablica 5.
Granične
vrijednosti za aktivnosti premazivanja u automobilskoj industriji
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOSa (godišnji za ukupni GVE)
   ||
 Proizvodnja automobila (M1, M2) (potrošnja otapala > 15 Mg/godišnje i ≤ 5 000 premazanih automobila godišnje ili > 3 500 sagrađenih šasija) || 90 g HOS/m² ili 1,5 kg/ karoserija + 70 g/m²
 Proizvodnja automobila (M1, M2) (potrošnja otapala 15 – 200 Mg/godišnje i > 5 000 premazanih automobila godišnje) || Postojeća postrojenja: 60g HOS/m² ili 1,9 kg/ karoserija + 41 g/m²
 Nova postrojenja: 45 g HOS/m² ili 1,3 kg/ karoserija + 33 g/m²
 Proizvodnja automobila (M1, M2) (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje i > 5 000 premazanih automobila godišnje) || 35 g HOS/m² ili 1 kg/ karoserija + 26 g/m² b
 Proizvodnja kamionskih kabina (N1, N2, N3) (potrošnja otapala > 15 Mg/godišnje i ≤ 5 000 premazanih kabina/godišnje) || Postojeća postrojenja: 85 g HOS/m²
 Nova postrojenja: 65 g HOS/m²
 Proizvodnja kamionskih kabina (N1, N2, N3) (potrošnja otapala15 – 200 mg/godišnje i > 5 000 premazanih kabina/godišnje) || Postojeća postrojenja: 75 g HOS/m²
 Nova postrojenja: 55 g HOS/m²
 Proizvodnja kamionskih kabina (N1, N2, N3) (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje i > 5 000 premazanih kabina/godišnje) || 55 g HOS/m²
 Proizvodnja kamiona (potrošnja otapala > 15 mg/godišnje i > 2 500 premazanih kamiona godišnje) || Postojeća postrojenja: 120 g HOS/m²
 Nova postrojenja: 90 g HOS/m²
 Proizvodnja kamiona (potrošnja otapala 15 – 200 15 Mg/godišnje i > 2 500 premazanih kamiona godišnje) || Postojeća postrojenja: 90 g HOS/m²
 Nova postrojenja: 70 g HOS/m²
 Proizvodnja kamiona (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje i > 2 500 premazanih kamiona godišnje) || 50 g HOS/m²
 Proizvodnja autobusa (potrošnja otapala > 15 Mg/godišnje i ≤ 2 000 premazanih autobusa godišnje) || Postojeća postrojenja: 290 g HOS/m²
 Nova postrojenja: 210 g HOS/m²
 Proizvodnja autobusa (potrošnja otapala 15 – 200 Mg/godišnje i > 2 000 premazanih autobusa godišnje) || Postojeća postrojenja: 225 g HOS/m²
 Nova postrojenja: 150 g HOS/m²
 Proizvodnja autobusa (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje i > 2 000 premazanih autobusa godišnje) || 150 g HOS/m²
a Ukupne granične vrijednosti izražene su
kao masa organskog otapala (g) koja se ispušta u odnosu na površinu proizvoda
(m2). Površina proizvoda definira se kao površina izračunana iz
ukupne površine elektroforetski premaznog područja i površine svih
dijelova koji joj se mogu dodati u sljedećim stupnjevima procesa
premazivanja, a koji se premazuju istim premazom. Površina elektroforetski
premaznog područja izračunava se po formuli: (2 x ukupna težina proizvodne
ljuske)/(prosječna debljina metalne ploče x gustoća metalne
ploče). Ukupni GVE-ovi utvrđeni gornjom tablicom odnose se na sve
faze postupka koje se odvijaju u istom postrojenju, od elektroforetskog
premazivanja ili bilo koje druge vrste postupka premazivanja, preko završnog
premazivanja voskom i poliranja kao dijela završnog premazivanja, do otapala
koje se koristi za čišćenje opreme, uključujući kabine za
špricanje i ostalu ugrađenu opremu, tijekom i nakon postupka proizvodnje.
b Kod postojećih postrojenja koja postižu
te razine mogu biti uključeni učinci različitih medija, visoki
kapitalni troškovi i duga razdoblja povrata. Velikim smanjenjima koraka u
emisijama HOS-a zahtijeva se promjena tipa sustava boje i/ili sustava nanošenja
boje i/ili sustava sušenja, a to obično znači novo postrojenje ili
potpuna obnova lakirnice za što je potrebno znatno kapitalno ulaganje.
12.        Aktivnosti
premazivanja (premazivanje metala, tekstila, tkanine, plastike, papira i
drvenih površina):
Tablica 6.
Granične vrijednosti
za aktivnosti premazivanja u različitim industrijskim sektorima
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||
 Premazivanje drvenih površina (potrošnja otapala 15 – 25 Mg/godišnje) || GVEc = 100a mg C/m3 GVEf = 25 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1,6 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje drvenih površina (potrošnja otapala 25 – 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mg C/m3 za sušenje i 75 mg C/m3 za premazivanje GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje drvenih površina (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mg C/m3 za sušenje i 75 mg C/m3 za premazivanje GVEf = 15 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,75 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje metala i plastike (potrošnja otapala 5 – 15 Mg/godišnje) || GVEc = 100a,b mg C/m3 GVEf = 25b wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,6 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Ostalo premazivanje, uključujući premazivanje tekstila, tkanine, folije i papira (isključujući tiskanje s papirnih valjaka na tekstil, vidi tiskanje) (potrošnja otapala 5 – 15 Mg/godišnje) || GVEc = 100a,b mg C/m3 GVEf = 25b wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1,6 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje tekstila, tkanine, folije i papira (isključujući tiskanje s papirnih valjaka na tekstil, vidi tiskanje) (potrošnja otapala > 15 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mg C/m3 za sušenje i 75 mg C/m3 za premazivanjeb,c GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje plastičnih predmeta (potrošnja otapala 15 – 200 mg/godišnje) || GVEc = 50 mg C/m3 za sušenje i 75 mg C/m3 za premazivanjeb GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,375 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje plastičnih predmeta (potrošnja otapala > 00 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mg C/m3 za sušenje i 75 mg C/m3 za premazivanjeb GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,35 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje metalnih površina (potrošnja otapala 15 – 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50 mg C/m3 za sušenje i 75 mg C/m3 za premazivanjeb GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,375 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Iznimka za premaze u dodiru s hranom: Ukupni GVE od 0,5825 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Premazivanje metalnih površina (potrošnja otapala > 200/godišnje) || GVEc = 50 mg C/m3 za sušenje i 75 mg C/m3 za premazivanjeb GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,33 kg ili manje HOS/kg krutog unosa  Iznimka za premaze u dodiru s hranom: Ukupni GVE od 0,5825 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
a Granična se vrijednost primjenjuje na
nanošenje premaza i sušenje u
kontroliranim uvjetima.
b Ako za premazivanje nije moguće
postići kontrolirane uvjete (izgradnja brodova, premazivanje zrakoplova
itd.), postrojenja mogu biti izuzeta od obveze poštivanja tih vrijednosti. Tada
se treba koristiti program smanjivanja, osim ako takva mogućnost nije
tehnički i gospodarski izvediva. U tom se slučaju koristi najbolja
dostupna tehnika.
c Ako se kod premazivanja tekstila koriste tehnike kojima se
omogućava ponovno korištenje oporabljenih otapala, granična je
vrijednost 150 mg C/m3 za sušenje i premazivanje.
13.        Aktivnosti premazivanja
(premazivanje kože i žice za namote):
Tablica 7.
Granične
vrijednosti za premazivanje kože i žice za namote
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (godišnji za ukupni GVE)
   ||
 Premazivanje kože koja se koristi za unutarnje opremanje i određene kožne predmete koji se koriste kao mali predmeti široke potrošnje poput torbi, remena, lisnica itd. (potrošnja otapala > 10 Mg/godišnje) || Ukupni GVE od 150 g/m²
 Ostalo premazivanje kože (potrošnja otapala 10 – 25 Mg/godišnje) || Ukupni GVE od 85 g/m²
 Ostalo premazivanje kože (potrošnja otapala > 25 Mg/godišnje) || Ukupni GVE od 75 g/m²
 Premazivanje žice za namote (potrošnja otapala > 5 Mg/godišnje) || Ukupni GVE od 10 g/kg primjenjuje se za sva postrojenja s prosječnim promjerom žice ≤ 0,1 mm
 Ukupni GVE od 5 g/kg primjenjuje se za sva ostala postrojenja
14.        Aktivnosti
premazivanja (premazivanje zavojnice):
Tablica 8.
Granične
vrijednosti za premazivanje zavojnice
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||
 Postojeće postrojenje (potrošnja otapala 25 – 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50a mg C/m3 GVEf = 10 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,45 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Postojeće postrojenje (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50a mg C/m3 GVEf = 10 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,45 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Novo postrojenje (potrošnja otapala 25 – 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50a mg C/m3 a GVEf = 5 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,3 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Novo postrojenje (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje) || GVEc = 50a mg C/m3 GVEf = 5 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,3 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
a Ako
se koriste tehnike kojima se omogućava ponovno korištenje oporabljenog otapala,
granična je vrijednost 150 mg C/m3.
15.        Kemijsko
čišćenje:
Tablica 9.
Granične
vrijednosti za kemijsko čišćenje
 Aktivnost || GVE za HOSa,b (godišnji za ukupni GVE)
   ||
 Nova i postojeća postrojenja || Ukupni GVE od 20 g HOS/kg
a Granična vrijednost za ukupne emisije
HOS-ova izračunana kao masa ispuštenog HOS-a po masi očišćenog i
osušenog proizvoda.
b Ova se razina emisije može postići
korištenjem najmanje strojeva tipa IV ili učinkovitijih strojeva.
16.        Proizvodnja
premaza, lakova, tinte i ljepila:
Tablica 10.
Granične
vrijednosti za proizvodnju premaza, lakova, tinti i ljepila
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE) ||
   ||   ||
 Nova i postojeća postrojenja s potrošnjom otapala između 100 i 1 000 Mg/godišnje || GVEc = 150 mg C/m3 GVEfa = 5 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 5 wt-% ili manje unosa otapala
 Nova i postojeća postrojenja s potrošnjom otapala > 1 000 Mg/godišnje || GVEc = 150 mg C/m3 GVEfa = 3 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 3 wt-% ili manje unosa otapala
a Fugitivnom graničnom vrijednošću
nisu obuhvaćena otapala koja se prodaju kao dio pripreme u zatvorenom
spremniku.
17.        Tiskarske
aktivnosti (fleksografija, toplinski podešeni tisak, rotogravura u izdavaštvu
itd.):
Tablica 11.
Granične
vrijednosti za tiskarske aktivnosti
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||
 Toplinski podešeni tisak (potrošnja otapala 15 – 25 Mg/godišnje) || GVEc = 100 mg C/m3 GVEf = 30 wt-% ili manje unosa otapalaa
 Toplinski podešeni tisak (potrošnja otapala 25 – 200 Mg/godišnje) || Nova i postojeća postrojenja GVEc = 20 mg C/m3 GVEf = 30 wt-% ili manje unosa otapalaa
 Toplinski podešeni tisak (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje) || Za nove i modernizirane preše Ukupni GVE = 10 wt-% ili manje potrošnje tintea
 Za postojeće preše Ukupni GVE = 15 wt-% ili manje potrošnje tintea
 Gravura u izdavaštvu (potrošnja otapala 25-200 Mg/godišnje) || Za nova postrojenja GVEc = 75 mg C/m3 GVEf = 10 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,6 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Za postojeća postrojenja GVEc = 75 mg C/m3 GVEf = 15 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 0,8 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Gravura u izdavaštvu (potrošnja otapala > 200 mg/godišnje) || Za nova postrojenja Ukupni GVE = 5 wt-% ili manje unosa otapala
 Za postojeća postrojenja Ukupni GVE = 7 wt-% ili manje unosa otapala
 Rotogravura u pakiranju i fleksografija (potrošnja otapala 15-25 Mg/godišnje) || GVEc = 100 mg C/m3 GVEf = 25 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1,2 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Rotogravura u pakiranju i fleksografija (potrošnja otapala 25 – 200 Mg/godišnje) i tiskanje rotacijskim zaslonom (potrošnja otapala > 30 Mg/godišnje) || GVEc = 100 mg C/m3 GVEf = 20 wt-% ili manje unosa otapala Ili ukupni GVE od 1,0 kg ili manje HOS/kg krutog unosa
 Rotogravura u pakiranju i fleksografija (potrošnja otapala  > 200 Mg/godišnje) || Za pogone sa svim strojevima priključenima na uređaje za oksidaciju: Ukupni GVE = 0,5 kg HOS/kg krutog unosa Za pogone sa svim strojevima priključenima na uređaje za apsorpciju ugljika: Ukupni GVE = 0,6 kg HOS/kg krutog unosa Za postojeće mješovite pogone u kojima neki postojeći strojevi možda nisu priključeni na peć ili uređaj za sakupljanje otapala: Emisije iz strojeva priključenih na uređaje za oksidaciju ili apsorpciju ugljika ispod su graničnih vrijednosti emisije od 0,5, odnosno 0,6 HOS/kg krutog unosa. Za strojeve koji nisu priključeni na uređaj za pročišćavanje plinova: koristite proizvode s malim udjelom ili bez otapala, priključak na uređaj za pročišćavanje plinova gdje postoji višak kapaciteta i usmjeravajte proizvodnju s visokim udjelom otapala na strojeve priključene na uređaj za pročišćavanje otpadnih plinova. Ukupne emisije ispod 1,0 kg HOS/kg krutog unosa
a
Ostaci otapala u gotovom proizvodu ne uzimaju se u obzir pri izračunu
fugitivne emisije.
18.        Proizvodnja
farmaceutskih proizvoda:
Tablica 12.
Granične
vrijednosti za proizvodnju farmaceutskih proizvoda
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||
 Nova postrojenja (potrošnja otapala > 50 Mg/godišnje) || GVEc = 20 mg C/m3 a,b GVEf = 5 wt-% ili manje unosa otapalab
 Postojeća postrojenja (potrošnja otapala > 50 Mg/godišnje) || GVEc = 20 mg C/m3 a,c GVEf = 15 wt-% ili manje unosa otapalac
a Ako se koriste tehnike kojima se omogućava ponovno korištenje
oporabljenih otapala, granična je vrijednost 150 mg C/m3.
b Ukupna granična vrijednost od 5 %
unosa otapala može se primijeniti umjesto GVEc i GVEf.
c Ukupna granična vrijednost od 15 % unosa otapala može se
primijeniti umjesto GVEc i GVEf.
19.        Pretvaranje
prirodne ili sintetičke gume:
Tablica 13.
Granične
vrijednosti za pretvaranje prirodne ili sintetičke gume
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||
 Nova i postojeća postrojenja: pretvaranje prirodne ili sintetičke gume (potrošnja otapala > 15 Mg/godišnje) || GVEc = 20 mg C/m3 a GVEf = 25 wt-% unosa otapalab Ili ukupni GVE = 25 wt-% unosa otapala
a Ako se koriste tehnike kojima se omogućava ponovno korištenje
oporabljenog otapala, granična je vrijednost 150 mg C/m3.
a Fugitivnom graničnom vrijednošću
nisu obuhvaćena otapala koja se prodaju kao dio pripreme u zatvorenom
spremniku.
20.        Površinsko
čišćenje:
Tablica 14.
Granične
vrijednosti za površinsko čišćenje
 Aktivnost i granična vrijednost || Donja granična vrijednost potrošnje otapala (mg/god.) || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||   ||
 Površinsko čišćenje s pomoću tvari navedenih u stavku 3. točki (z) alineji (i) ovog Priloga || 1 – 5 || GVEc = 20 mg izraženo kao maseni zbroj pojedinačnih spojeva/m3 || GVEf = 15 wt-% unosa otapala
 > 5 || GVEc = 20 mg izraženo kao maseni zbroj pojedinačnih spojeva/m3 || GVEf = 10 wt-% unosa otapala
 Ostalo površinsko čišćenje || 2 – 10 || GVEc = 75 mg C/m3 a || GVEf = 20 wt-%a unosa otapala
 > 10 || GVEc = 75 mg C/m3 a || GVEf = 15 wt-%a unosa otapala
a Postrojenja kod kojih prosječni udjel
organskog otapala svih korištenih materijala za čišćenje ne prekoračuje
30 % wt-% izuzeta su od obveze primjene ovih vrijednosti.
21.        Ekstrakcija
biljnog ulja i životinjske masti i rafinacije biljnog ulja:
Tablica 15.
Granične
vrijednosti za ekstrakciju biljnog ulja i životinjske masti i rafinacije
biljnog ulja
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (godišnji za ukupni GVE)
   ||
 Nova i postojeća postrojenja (potrošnja otapala > 10 Mg/godišnje) || Ukupni GVE (kg HOS/Mg proizvoda) Životinjska mast:                                  1,5  Ricinus:                                               3,0 Sjeme uljane repice:                               1,0 Sjeme suncokreta:                                 1,0 Soja (krupno mljevena):                         0,8 Soja (brašno):                                       1,2 Ostalo sjemenje i biljni materijal:                                             3,0a Svi postupci frakcioniranja, osim uklanjanja smole iz ulja:b                1,5  Uklanjanje smole iz ulja:                        4,0
a Granične vrijednosti ukupnih emisija
HOS-ova iz postrojenja koja obrađuju pojedinačne serije sjemenja ili
drugog biljnog materijala stranka određuje prema pojedinačnim
slučajevima na temelju najboljih dostupnih tehnika.
b Uklanjanje biljne smole iz ulja.
22.        Impregnacija
drva:
Tablica 16
Granične
vrijednosti za impregnaciju drvenih površina:
 Aktivnost i granična vrijednost || GVE za HOS (dnevni za GVEc i godišnji za GVEf i ukupni GVE)
   ||
 Impregnacija drvenih površina (potrošnja otapala 25 – 200 Mg/godišnje) || GVEc = 100a mg C/m3 GVEf = 45 wt-% ili manje unosa otapala Ili 11 kg ili manje HOS/m3
 Impregnacija drvenih površina (potrošnja otapala > 200 Mg/godišnje) || GVEc = 100a mg C/m3 GVEf = 35 wt-% ili manje unosa otapala Ili 9 kg ili manje VOC/m3
a Ne primjenjuje se na impregnaciju kreozotom.
B.         Kanada
23.          Granične vrijednosti za nadzor emisija
HOS-ova odredit će se za stacionarne izvore, prema potrebi, uzimajući
u obzir informacije o dostupnim tehnologijama nadzora, granične
vrijednosti koje se primjenjuju u ostalim nadležnostima i dokumente u nastavku:
              (a)         uredbe o graničnim vrijednostima koncentracija
HOS-a za premaze u arhitekturi – SOR/2009-264;
              (b)         Granične vrijednosti koncentracija HOS-a za
proizvode za završnu obradu automobila. SOR/2009-197;
              (c)         predložene uredbe o graničnim vrijednostima
koncentracija HOS-a za određene proizvode;
              (d)         Smjernice za smanjenje ispuštanja etilen-oksida pri
postupcima sterilizacije;
              (e)         Ekološka smjernica za
nadzor emisija iz postupka s hlapivim organskim spojevima iz novih djelatnosti
s organskim kemikalijama. PN1108;

              (f)         Ekološki kodeks za
mjerenje i nadzor fugitivnih emisija HOS-a iz fizički oštećene
opreme. PN1106;
              (g)        Program smanjenja emisija
hlapivog organskog spoja iz ljepila i brtvila za 40 %. PN1116;
              (h)        Plan smanjenja emisija
HOS-a iz površinskih premaza na tržištu široke potrošnje za 20 %. PN1114;
              (i)         Ekološke smjernice za
nadzor emisija hlapivih organskih spojeva iz nadzemnih spremnika. PN1180;
              (j)         Ekološki kodeks za
oporabu pare tijekom točenja automobilskog goriva na benzinskim postajama
i drugim objektima za distribuciju benzina. PN1184;
              (k)        Ekološki kodeks za
smanjenje emisija otapala iz industrijskih i komercijalnih objekata za
odmašćivanje. PN1182;
              (l)         Standardi i smjernice za
smanjenje emisija hlapivog organskog spoja iz objekata za premazivanje
kanadskog proizvođača originalne automobilske opreme za rad novih
izvora. PN1234;
              (m)       Ekološka smjernica za
smanjenje emisija hlapivog organskog spoja iz industrije prerade plastike. PN1276;
              (n)         Nacionalni akcijski plan kontrolu u pogledu okoliša
tvari koje onečišćuju ozon i njihovih halougljičnih alternativa.
PN1291;
              (o)         Plan upravljanja dušikovim oksidima (NOx) i hlapivim
organskim spojevima (HOS-ovi) – faza I. PN1066;
              (p)         Ekološki kodeks za smanjenje emisija hlapivog
organskog spoja iz komercijalne/industrijske tiskarske industrije. PN1301;
              (q)         Predloženi[5] standardi i smjernice za smanjenje emisija HOS-a iz
kanadskih premaza za industrijsko održavanje. PN1320; i
              (r)         Smjernice za smanjenje
emisija HOS-a u sektoru proizvodnje drvenog namještaja. PN1338.
C.        Sjedinjene
Američke Države
24.          Granične vrijednosti za nadzor emisija
HOS-a iz stacionarnih izvora u sljedećim kategorijama stacionarnih izvora
i izvori na koje se one primjenjuju, navode se sljedećim dokumentima:
              (a)         brodovi-skladišta za
naftne tekućine – 40. Zbornik saveznih propisa (Code of Federal
Regulations – C.F.R.), odjeljak 60, pododjeljci K i Ka,
              (b)         brodovi-skladišta za hlapive organske tekućine –
40 C.F.R., odjeljak 60. pododjeljak Kb;
              (c)         naftne rafinerije – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak J;
              (d)        površinsko premazivanje
metalnog namještaja – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak EE;
              (e)         površinsko premazivanje
automobila i lakih kamiona – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak MM;
              (f)         tiskanje rotogravurom u
izdavaštvu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak QQ;
              (g)        površinsko premazivanje
traka i etiketa osjetljivih na pritisak – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak
RR;
              (h)        površinsko premazivanje
velikih strojeva, metalnih zavojnica i limenki za napitke – 40 C.F.R., odjeljak
60, pododjeljci SS, TT i WW;
              (i)         benzinski terminali – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak XX;
              (j)         proizvodnja
automobilskih guma – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak BBB;
              (k)        proizvodnja polimera – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak DDD;
              (l)         premazivanje i tiskanje
fleksibilnih vinila i uretana – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak FFF;
              (m)       fizička
oštećenja opreme naftnih rafinerija i sustavi odvodnje otpadnih voda – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci GGG i QQQ;
              (n)        proizvodnja
sintetičkih vlakana – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak HHH;
              (o)        kemijsko
čišćenje naftom – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak JJJ;
              (p)        kopnena postrojenja za
obradu zemnog plina – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak KKK;
              (q)        fizička
oštećenja opreme u industriji proizvodnje sintetičkih organskih
kemikalija, jedinice za oksidaciju zraka, destilacija i procesi u reaktorima –
40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci VV, III, NNN i RRR;
              (r)         premazivanje magnetnih
traka – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak SSS;
              (s)         premazivanje
industrijskih površina – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak TTT;
              (t)         polimerni premazi na
pomoćnim objektima – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak VVV;
              (u)        stacionarni motori s
unutarnjim sagorijevanjem – paljenje na iskru, 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak JJJJ;
              (v)        stacionarni motori s
unutarnjim sagorijevanjem – paljenje kompresijom, 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak IIII; i
              (w)       novi i postojeći
prijenosni spremnici goriva – 40 C.F.R., odjeljak 59, pododjeljak F.
25.          Granične vrijednosti za nadzor emisija
HOS-a iz izvora koji podliježu Nacionalnim normama u pogledu emisije za opasne
tvari koje onečišćuju zrak (HAP-ovi) navedene su u sljedećim
dokumentima:
              (a)         organski HAP-ovi iz industrije proizvodnje
sintetičkih organskih kemikalija – 40 C.F.R. odjeljak 63, pododjeljak F;
              (b)         organski HAP-ovi iz
industrije proizvodnje sintetičkih organskih kemikalija: odvodi iz pogona za preradu,
brodovi-skladišta, operacije prijenosa i otpadna voda – 40 C.F.R., odjeljak
63., pododjeljak G;
              (c)         organski HAP-ovi: fizičko oštećenje opreme – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak H;
              (d)        komercijalni
sterilizatori s pomoću etilen-oksida – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak
O;
              (e)         benzinski terminali i
odteretne stanice– 40 C.F.R.
odjeljak 63, pododjeljak R;
              (f)          odmašćivači
na bazi halogeniranih otapala – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak T;
              (g)         polimeri i smole (skupina I.) – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak U;
              (h)         polimeri i smole (skupina II.) – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak W;
              (g)        postrojenja za topljenje
sekundarnog olova – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak X;
              (j)          Punjenje spremnika na tankerima – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak Y;
              (k)        naftne rafinerije – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak CC,
              (l)          otpad izvan lokacije i postupci oporabe – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak DD;
              (m)       proizvodnja magnetnih
traka – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak EE;
              (n)        proizvodnja svemirske
opreme – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak GG,
              (o)         proizvodnja nafte i
zemnog plina – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak HH;
              (p)         gradnja i popravak
brodova —–40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak II;
              (q)        drveni namještaj – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak JJ;
              (r)         tiskanje i izdavaštvo –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak KK;
              (s)          pulpa i papir II
(sagorijevanje) – C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak MM;
              (t)         spremnici za
skladištenje – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak OO;
              (u)        spremnici – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak PP;
              (v)        površinski bazeni – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak QQ;
              (w)         pojedinačni
odvodni sustavi – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak RR;
              (x)         zatvoreni sustavi
odzračivanja – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak SS;
              (y)         fizička
oštećenja opreme: razina nadzora 1 – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak TT;
              (z)         fizička
oštećenja opreme: razina nadzora 2 – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak UU;
              (aa)       separatori ulja od
vode i separatori organske vode –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak VV;
              (bb)       brodovi-skladišta
(spremnici): razina nadzora 2 –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak WW;
              (cc)        jedinice za proizvodnju etilena – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak XX;
              (dd)       generičke norme u pogledu najviše ostvarive tehnologije
nadzora za nekoliko kategorija – 40 C.F.R. , odjeljak 63, pododjeljak YY;
              (ee)        spalionice opasnog
otpada – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak EEE;
              (ff)        farmaceutska proizvodnja – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak GGG;
              (gg)        prijenos i skladištenje zemnog plina – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak HHH;
              (hh)       proizvodnja fleksibilne poliuretanske pjene – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak III;
              (ii)         polimeri i smole: skupina IV – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak JJJ;
              (jj)         proizvodnja cementa Portland – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak LLL;
              (kk)       proizvodnja pesticidnog aktivnog sastojka – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak MMM;
              (ll)         polimeri i smole: skupina IV – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak OOO;
              (mm)     polieter polioli – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak
PPP;
              (nn)       proizvodnja sekundarnog aluminija – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak RRR;
              (oo)       rafinerije nafte — 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak
UUU;
              (pp)       postrojenja za obradu u javnom vlasništvu — 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak VVV;
              (qq)       proizvodnja prehrambenog kvasca – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak CCCC;
              (rr)         distribucija organskih tekućina (osim
benzina) – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak EEEE;
              (jj)         proizvodnja raznih organskih kemikalija – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak FFFF;
              (tt)         ekstrakcija otapala
za proizvodnju biljnih ulja – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak GGGG;
              (uu)       premazivanje automobila i lakih teretnih vozila – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak IIII;
              (vv)       premazivanje papira i drugih mreža – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak JJJJ;
              (ww)      površinsko premazivanje metalnih limenki – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak KKKK;
              (xx)       premazivanje raznih metalnih dijelova i proizvoda – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak MMMM;
              (yy)       površinsko premazivanje velikih aparata – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak NNNN;
              (zz)        tiskanje, premazivanje i bojanje tkanine – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak OOOO;
              (aaa)      površinsko premazivanje plastičnih dijelova i
proizvoda – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak PPPP;
              (bbb)      površinsko premazivanje drvne građe – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak QQQQ;
              (ccc)     površinsko premazivanje
metalnog namještaja – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak RRRR;
              (ddd)    površinsko premazivanje
metalnog zavojnica – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak SSSS;
              (eee)      postupci završne
obrade kože – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak TTTT;
              (fff)       proizvodnja proizvoda od celuloze – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak UUUU;
              (ggg)      proizvodnja brodova – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak VVVV;
              (hhh)      proizvodnja armirane plastike i smjesa – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak WWWW;
              (iii)       proizvodnja
automobilskih guma – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak XXXX;
              (jjj)       stacionarni motori za
izgaranje – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak YYYY;
              (kkk)      stacionarni motori s
unutrašnjim sagorijevanjem:
kompresijsko paljenje – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak ZZZZ;
              (lll)         proizvodnja poluvodiča – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak BBBBB;
              (mmm) ljevaonice čelika i željeza – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak EEEEE;
              (nnn)      integrirana proizvodnja željeza i čelika – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak FFFFF;
              (nnn)      prerada asfalta i proizvodnja krovnih obloga – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak LLLLL;
              (ppp)      proizvodnja fleksibilne poliuretanske pjene – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak MMMMM;
              (qqq)      ćelije/stalci za testiranje motora – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak PPPPP;
              (rrr)        proizvodnja frikcijskih proizvoda – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak QQQQQ;
              (sss)       proizvodnja vatrostalnih proizvoda – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak SSSSS;
              (ttt)        bolnički sterilizatori s pomoću
etilen-oksida – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak WWWWW;
              (uuu)      terminali za distribuciju benzina, pogoni za rasute
terete i cjevovodi – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak BBBBBB;
              (vvv)      objekti za distribuciju benzina – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak CCCCCC;
              (www)    skidanje boje i razni postupci površinskog
premazivanja na područnim izvorima – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak
HHHHHH;
              (xxx)      akrilna vlakna/proizvodnja modakrilnih vlakana
(područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak LLLLLL;
              (yyy)      proizvodnja čađe (područni izvori) – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak MMMMMM;
              (zzz)      proizvodnja kemikalija (područni izvori): spojevi
kroma – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak NNNNNN;
              (aaaa)    proizvodnja kemikalija za područne izvore – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak VVVVVV;
              (bbbb)    prerada asfalta i proizvodnja krovnih obloga
(područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak AAAAAAA; i
              (cccc)     proizvodnja boja i srodnih proizvoda (područni
izvori) – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak CCCCCCC.
Dodatak
Plan upravljanja otapalom
Uvod
1. U ovom se Dodatku
Prilogu o graničnim vrijednostima emisija HOS-ova iz stacionarnih izvora
navode smjernice za izradu plana upravljanja otapalom. Njime se utvrđuju
načela postupanja (stavak 2.), okvir za utvrđivanje masene
bilance (stavak 3.) i zahtjevi za provjeru sukladnosti (stavak 4.).
Načela
2. Plan upravljanja
otapalom ima sljedeću svrhu:
   (a)        provjera sukladnosti kako je
utvrđeno Prilogom; i
   (b)        utvrđivanje budućih
mogućnosti smanjenja.
Definicije
3. Sljedeće
definicije čine okvir za utvrđivanje masene bilance:
   (a)        unosi organskih otapala:
·
I1. Količina
organskih otapala ili njihova količina u kupljenim pripravcima koji se
koriste kao sirovina u postupku u razdoblju u kojem se izračunava masena
bilanca;
·
I2. Količina
organskih otapala ili njihova količina u pripravcima koji su oporabljeni i
koji se ponovno koriste kao sirovina u postupku. (Oporabljeno otapalo broji se
svaki put kad se koristi za obavljanje neke aktivnosti.)
   (b)        Izlazi organskih otapala:
·
O1. Emisije HOS-ova u
otpadnim plinovima;
·
O2. Organska otapala
izgubljena u vodi, pri čemu se, prema potrebi, pri izračunu O5. uzima
u obzir pročišćavanje otpadnih voda;
·
O3. Količina
organskih otapala koja ostaje kao nečistoća ili talog pri izlazu
proizvoda iz postupka;
·
O4. Neuhvaćene
emisije organskih otapala u zrak. Ovim je emisijama obuhvaćeno
prozračivanje prostorija pri čemu se zrak ispušta u vanjski okoliš
kroz prozore, vrata, odzračne i slične otvore;
·
O5. Organska otapala i/ili
organski spojevi izgubljeni uslijed kemijskih ili fizikalnih reakcija
(uključujući, na primjer, one uništene npr. spaljivanjem ili drugim postupcima
pročišćavanja otpadnih plinova ili otpadnih voda, ili uhvaćene,
primjerice, apsorpcijom, ako se ne ubrajaju u O6., O7. ili O8.);
·
O6. Organska otapala u
skupljenom otpadu;
·
O7. Organska otapala ili
organska otapala u pripravcima koja se prodaju ili su namijenjena prodaji kao
proizvodi s komercijalnom vrijednošću;
·
O8. Organska otapala
sadržana u pripravcima koji se oporabljuju za ponovnu upotrebu, ali ne kao unos
u postupku, ako se ne ubrajaju u O7.
·
O9. Organska otapala
ispuštena na druge načine.
Smjernice za korištenje plana upravljanja
otapalom za provjeru sukladnosti
4. Plan upravljanja
otapalom utvrdit će se posebnim zahtjevom koji treba provjeriti kako
slijedi:
       (a)    provjera sukladnosti s
mogućnošću smanjenja navedenom u stavku 6. točki (a) Priloga, s
pomoću ukupne granične vrijednosti izražene u emisijama otapala po
jedinici proizvoda, ili kako je drukčije navedeno u Prilogu.
                 i.         kod svih aktivnosti
pri kojima se koristi mogućnost smanjenja iz stavka 6. točke (a)
Priloga plan upravljanja otpadom trebalo bi primijeniti jednom godišnje radi
utvrđivanja potrošnje.
Potrošnja se može izračunati sljedećom jednadžbom:
                                 C = I1 - O8
Istodobno je potrebno
utvrditi krute tvari u premazima kako bi se iz izvela godišnja referentna
emisija i ciljna emisija za svaku godinu;
                 ii.        kod procjene
sukladnosti s ukupnom graničnom vrijednošću izraženom u emisijama
otapala po jedinici proizvoda ili kako je drukčije navedeno u Prilogu,
plan upravljanja otpadom trebalo bi primijeniti jednom godišnje radi
utvrđivanja emisije HOS-ova.
Emisije HOS-ova mogu se izračunati sljedećom jednadžbom:
                                 E = F + O1
pri čemu je F
fugitivna emisija HOS-a prema definiciji iz podstavka (b) alineje (i)
u nastavku. Iznos emisije treba zatim podijeliti odgovarajućim parametrom
proizvoda;
       (b)   utvrđivanje fugitivnih emisija
HOS-ova za usporedbu s vrijednostima fugitivnih emisija iz Priloga:
                 i.         metodologija: Fugitivna emisija HOS-a može se
izračunati s pomoću sljedeće jednadžbe:
                                 F = I1 - O1 - O5 - O6 - O7 - O8

ili
                                 F = O2 + O3 + O4 + O9
Ta se količina može
utvrditi izravnim mjerenjem količina. Može se izračunati i drugim
načinima, na primjer s pomoću učinkovitosti zadržavanja emisija
u postupku. Vrijednost fugitivne emisije izražava se kao dio unosa, koji se
može izračunati s pomoću sljedeće jednadžbe:
                                 I = I1 + I2;
                 ii.        Učestalost: Fugitivne se emisije HOS-ova mogu se
utvrditi s pomoću kratkog, ali sveobuhvatnog niza mjerenja. Postupak nije
potrebno ponavljati dok ne dođe do modifikacije opreme.
T.      Prilog VII.
Prilog VII.
zamjenjuje se kako slijedi:
   Vremenski rokovi na temelju članka 3.
1.   Vremenski su rokovi za primjenu graničnih
vrijednosti iz članka 3. stavaka 2. i 3.:
       (a)      za nove
stacionarne izvore, godina dana od datuma stupanja ovog Protokola na snagu za
dotičnu stranku; i
       (b)      za
postojeće stacionarne izvore, godina dana od datuma stupanja ovog
Protokola na snagu za dotičnu stranku ili 31. prosinca 2020., s
obzirom na to što nastane kasnije.
2.   Vremenski je rok za primjenu graničnih
vrijednosti za goriva i nove pokretne izvore iz članka 3.
stavka 5. datum stupanja na snagu ovog Protokola za dotičnu stranku
ili datumi povezani s mjerama utvrđenima Prilogom VIII., s obzirom na
to što nastane kasnije.
3.   Vremenski je rok za primjenu graničnih
vrijednosti HOS-ova u proizvodima iz članka 3. stavka 7. jedna
godina od datuma stupanja na snagu ovog Protokola za dotičnu stranku.
4.   Neovisno o stavcima 1., 2. i 3., ali u
skladu sa stavkom 5., stranka Konvencije koja postane stranka ovog
Protokola između 1. siječnja 2013. i 31. prosinca 2019.
može nakon ratifikacije, prihvata, odobrenja ovog Protokola ili pristupanja
ovom Protokolu, izjaviti da će produljiti bilo koji rok ili sve rokove za
primjenu graničnih vrijednosti iz članka 3. stavaka 2., 3.,
5. i 7. kako slijedi:
       (a)      za
postojeće stacionarne izvore do petnaest godina od datuma stupanja ovog
Protokola na snagu za dotičnu stranku;
       (b)      za
goriva i nove pokretne do pet godina od datuma stupanja ovog Protokola na snagu
za dotičnu stranku; i
       (c)      za
HOS-ove u proizvodima do pet godina od datuma stupanja ovog Protokola na snagu
za dotičnu stranku.
5.   Stranka koja je odabrala u skladu s
člankom 3.a. ovog Protokola u pogledu Priloga VI. i/ili VIII. ne
mora i dati izjavu u skladu sa stavkom 4. koja se primjenjuje na isti
Prilog.
U.      Prilog
VIII.
Prilog VIII.
zamjenjuje se sljedećim:
Granične
vrijednosti za goriva i nove pokretne izvore
Uvod
1.   Odlomak A primjenjuje se na stranke osim
Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi se na Kanadu, a
odlomak C na Sjedinjene Američke Države.
2.   Ovim se Prilogom utvrđuju granične
vrijednosti za NOx, izražene kao ekvivalenti dušikova dioksida, za
ugljikovodike, od kojih su većina hlapivi organski spojevi, za
ugljik-monoksid (CO), za čestice, kao i specifikacije u pogledu zaštite
okoliša za goriva za vozila na tržištu.
3.   Vremenski rokovi za primjenu graničnih
vrijednosti iz ovog Priloga utvrđeni su Prilogom VII.
A.        Stranke
osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država
Osobni automobili i
laka teretna vozila
4.   Granične vrijednosti za motorna vozila s
najmanje četiri kotača za prijevoz putnika (kategorija M) i roba
(kategorija N) navedene su u tablici 1.
Teška teretna vozila
5.   Granične vrijednosti za motore teških
teretnih vozila navedene su u tablicama 2. i 3., ovisno o primjenjivim
ispitnim postupcima.
Kompresijsko paljenje
(CI) i paljenje putem svjećice (SI) necestovnih vozila i strojeva
6.   Granične vrijednosti za motore
poljoprivrednih i šumskih vučnih vozila i ostalih necestovnih
vozila/strojeva navedene su u tablicama 4. do 6.
7.   Granične vrijednosti za lokomotive i
motorne vlakove navedene su u tablicama 7. i 8.
8.   Granične vrijednosti za plovila na
unutarnjim plovnim putovima navedene su u tablici 9.
9.   Granične vrijednosti za rekreacijska
plovila navedene su u tablici 10.
Motocikli i mopedi
10. Granične vrijednosti za motocikle i
mopede navedene su u tablicama 11. i 12.
Kakvoća goriva
11. Specifikacije u pogledu zaštite okoliša za
benzin i dizel navedene su u tablicama 13. i 14.
Tablica 1.
Granične
vrijednosti za osobne automobile i laka vozila
   || Referentna masa  (RW) (kg) || Granične vrijednostia ||
 Ugljik-monoksid || Ukupno ugljikovodici || NMHOS || Dušikovi oksidi || smjesa ugljikovodika i dušikovih oksida || Čestice || Broj česticaa (P)
 L1 (g/km) || L2 (g/km) || L3 (g/km) || L4 (g/km) || L2 + L4 (g/km) || L5 (g/km) || L6(#/km)
 Kategorija || Klasa, početak primjene* ||   || Benzin || Dizel || Benzin || Dizel || Benzin || Dizel || Benzin || Dizel || Benzin || Dizel || Benzin || Dizel || Benzin || Dizel
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Euro 5 || Mb || 1,1. 2014 || Sve || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,18 || – || 0,23 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011
 N1c || I., 1.1.2014. || RW 1 305 || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,18 || – || 0,23 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011
 II., 1.1.2014. || 1 305 < RW≤ 1 760 || 1,81 || 0,63 || 0,13 || – || 0,090 || – || 0,075 || 0,235 || – || 0,295 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011
 III., 1.1.2014. || 1 760 < RW || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,28 || – || 0,35 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011
 N2 || 1.1.2014. ||   || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,28 || – || 0,35 || 0,0050 || 0,0050 || – || 6,0x1011
 Euro 6 || Mb || 1.9.2015. || Sve || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,08 || – || 0,17 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011
 N1c || I., 1.9.2015. || RW ≤1 305 || 1,0 || 0,50 || 0,10 || – || 0,068 || – || 0,06 || 0,08 || – || 0,17 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011
 II., 1.9.2016. || 1 305 < RW≤ 1 760 || 1,81 || 0,63 || 0,13 || – || 0,090 || – || 0,075 || 0,105 || – || 0,195 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011
 III., 1.9.2016. || 1 760 < RW || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,125 || – || 0,215 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011
 N2 || 1.9.2016. ||   || 2,27 || 0,74 || 0,16 || – || 0,108 || – || 0,082 || 0,125 || – || 0,215 || 0,0045 || 0,0045 || 6,0x1011 || 6,0x1011
* Registracija, prodaja ili početak uporabe novih
vozila koji nisu u skladu s odgovarajućim graničnim odbija se od
datuma navedenih u stupcu.
a
Test prema NEDC-u.
b
Osim vozila čija masa premašuje 2 500 kg.
c
I ona vozila kategorije M utvrđena bilješkom b.
Tablica 2.
Granične
vrijednosti za teška teretna vozila – test s ustaljenim uvjetima i test s
dinamičkim opterećenjem
   || Datum primjene || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Ugljikovodici (g/kWh) || Ukupno ugljikovodici (g/kWh) || Dušikovi oksidi (g/kWh) || Čestice (g/kWh) || Dim
 (m-1)
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 B2 („EURO V”)a || 1.10.2009. || 1,5 || 0,46 || – || 2,0 || 0,02 || 0,5
  „EURO VI”b || 31.12.2013. || 1,5 || – || 0,13 || 0,40 || 0,010 || –
a Test prema Europskom testu s ustaljenim
uvjetima (ESC) i Europskom testu s dinamičkim opterećenjem (ELR).
b Test prema globalnim ustaljenim uvjetima
velikog opterećenja (WHSC).
Tablica 3.
Granične
vrijednosti za teška teretna vozila – test s prijelaznim uvjetima
   || Datum primjene* || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Ukupno ugljikovodici (g/kWh) || Nemetanski ugljikovodici (g/kWh) || Metana (g/kWh) || Dušikovi oksidi (g/kWh) || Čestice (g/kWh)b
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 B2 („EURO V”)c || 1.10.2009. || 4,0 || – || 0,55 || 1,1 || 2,0 || 0,030
 „EURO VI” (CI)d || 31.12.2013. || 4,0 || 0,160 || – || – || 0,46 || 0,010
 „EURO VI“ (PI)d || 31.12.2013. || 4,0 || – || 0,160 || 0,50 || 0,46 || 0,010
Napomena:           PI = vanjski
izvor paljenja. CI = kompresijsko paljenje.
* Registracija, prodaja
ili početak uporabe novih vozila koji nisu u skladu s odgovarajućim
graničnim odbija se od datuma navedenih u stupcu.
a Samo za motore na zemni
plin.
b Nije primjenjivo na
plinske motore na stupnju B2.
c Test prema Europskom
testu s prijelaznim uvjetima (ETC).
b Test prema prijelaznim
uvjetima velikog opterećenja (WHTC).
Tablica 4.
Granične
vrijednosti za dizelske motore za necestovne pokretne strojeve, poljoprivredne
i šumarske traktore (stupanj III.B)
 Neto snaga (P) (kW) || Datum primjene* || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Ugljikovodici (g/kWh) || Dušikovi oksidi (g/kWh) || Čestice (g/kWh)
   ||   ||   ||   ||   ||
 130 ≤ P ≤ 560 || 31.12.2010. || 3,5 || 0,19 || 2,0 || 0,025
 75 ≤ P < 130 || 31.12.2011. || 5,0 || 0,19 || 3,3 || 0,025
 56 ≤ P < 75 || 31.12.2011. || 5,0 || 0,19 || 3,3 || 0,025
 37 ≤ P < 56 || 31.12.2012. || 5,0 || 4,7a || 4,7a || 0,025
* Stupanjem na snagu od
navedenog datuma i s izuzetkom strojeva i motora namijenjenih izvozu u zemlje
koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju registraciju, prema
potrebi, i stavljanje na tržište novih motora bez obzira na to jesu li
ugrađeni u strojeve ili ne, samo ako su u skladu s graničnim vrijednostima
utvrđenima ovom tablicom.
a Napomena urednika: Ovaj iznos
predstavlja zbroj ugljikovodika i dušikovih oksida te je naveden u
konačnom odobrenom tekstu kao jedan iznos u spojenoj ćeliji u
tablici. Budući da se u ovom tekstu ne nalaze tablice s linijama koje
dijele ćelije, iznos se ponavlja u svakom stupcu radi jasnoće.
Tablica 5.
Granične
vrijednosti za dizelske motore za necestovne pokretne strojeve, poljoprivredne
i šumarske traktore (stupanj IV.)
 Neto snaga (P) (kW) || Datum primjene* || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Ugljikovodici (g/kWh) || Dušikovi oksidi (g/kWh) || Čestice (g/kWh)
   ||   ||   ||   ||   ||
 130 ≤ P ≤ 560 || 31.12.2013. || 3,5 || 0,19 || 0,4 || 0,025
 56 ≤ P < 130 || 31.12.2014. || 5,0 || 0,19 || 0,4 || 0,025
* Stupanjem na snagu od
navedenog datuma i s izuzetkom strojeva i motora namijenjenih izvozu u zemlje
koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju registraciju, prema
potrebi, i stavljanje na tržište novih motora bez obzira na to jesu li
ugrađeni u strojeve ili ne, samo ako su u skladu s graničnim
vrijednostima utvrđenima ovom tablicom.
Tablica 6.
Granične
vrijednosti za motore na paljenje s pomoću svjećica za necestovne
pokretne strojeve
 Ručni motori
 Pomak (cm3) || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Zbroj ugljikovodika i dušikovih oksida (g/kWh)a
   ||   ||
 Pomak < 20 || 805 || 50
 20 ≤ pomak < 50 || 805 || 50
 Pomak ≥ 50 || 603 || 72
 Motori koji se ne drže u ruci
 Pomak (cm3) || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Zbroj ugljikovodika i dušikovih oksida (g/kWh)
 Pomak < 66 || 610 || 50
 66 ≤ pomak < 100 || 610 || 40
 100 ≤ pomak < 225 || 610 || 16,1
 Pomak ≥ 225 || 610 || 12,1
Napomena: S izuzetkom strojeva i motora namijenjenih
izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju
registraciju, prema potrebi, i stavljanje na tržište novih motora bez obzira na
to jesu li ugrađeni u strojeve ili ne, samo ako su u skladu s
graničnim vrijednostima utvrđenima ovom tablicom.
a Emisije NOx za sve klase motora ne
smiju premašivati 10 g/kWh.
Tablica 7.
Granične
vrijednosti za motore za pogon lokomotiva
 Neto snaga (P) (kW) || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Ugljikovodici (g/kWh) || Dušikovi oksidi (g/kWh) || Čestice (g/kWh)
   ||   ||   ||   ||
 130 < P || 3,5 || 0,19 || 2,0 || 0,025
Napomena: S izuzetkom strojeva i motora namijenjenih
izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju
registraciju, prema potrebi, i stavljanje na tržište novih motora bez obzira na
to jesu li ugrađeni u strojeve ili ne, samo ako su u skladu s
graničnim vrijednostima utvrđenima ovom tablicom.
Tablica 8.
Granične
vrijednosti za motore za pogon motornih vlakova
 Neto snaga (P) (kW) || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Zbroj ugljikovodika i dušikovih oksida (g/kWh) || Čestice (g/kWh)
   ||   ||   ||
 130 < P || 3,5 || 4,0 || 0,025
Tablica 9.
Granične
vrijednosti za pogon plovila na unutarnjim plovnim putovima
 Pomak (litre po cilindru/kW) || Ugljik-monoksid (g/kWh) || Zbroj ugljikovodika i dušikovih oksida (g/kWh) || Čestice (g/kWh)
   ||   ||   ||
 Pomak < 0,9 Snaga ≥ 37 kW || 5,0 || 7,5 || 0,4
 0,9 ≤ pomak < 1,2 || 5,0 || 7,2 || 0,3
 1,2 ≤ pomak < 2,5 || 5,0 || 7,2 || 0,2
 2,5 ≤ pomak < 5,0 || 5,0 || 7,2 || 0,2
 5,0 ≤ pomak < 15 || 5,0 || 7,8 || 0,27
 15 ≤ pomak < 20 Snaga < 3 300 kW || 5,0 || 8,7 || 0,5
 15 ≤ pomak < 20 Snaga > 3 300 kW || 5,0 || 9,8 || 0,5
 20 ≤ pomak < 25 || 5,0 || 9,8 || 0,5
 25 ≤ pomak < 30 || 5,0 || 11,0 || 0,5
Napomena: S izuzetkom strojeva i motora namijenjenih
izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju
registraciju, prema potrebi, i stavljanje na tržište novih motora bez obzira na
to jesu li ugrađeni u strojeve ili ne, samo ako su u skladu s
graničnim vrijednostima utvrđenima ovom tablicom.
Tablica 10.
Granične
vrijednosti za motore u rekreacijskim plovilima
 Tip motora || CO (g/kWh) CO = A +B/PnN || Ugljikovodici (HC) (g/kWh) HC = A +B/PnN a || NOx g/kWh || Čestice (g/kWh)
 A || B || n || A || B || n
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 dvotaktni || 150 || 600 || 1 || 30 || 100 || 0,75 || 10 || nije prim.
 četverotaktni || 150 || 600 || 1 || 6 || 50 || 0,75 || 15 || nije prim.
 s kompresijskim paljenjem || 5 || 0 || 0 || 1,5 || 2 || 0,5 || 9,8 || 1
Kratica: nije prim. = nije primjenjivo.
Napomena: S izuzetkom strojeva i motora namijenjenih
izvozu u zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju
registraciju, prema potrebi, i stavljanje na tržište novih motora bez obzira na
to jesu li ugrađeni u strojeve ili ne, samo ako su u skladu s graničnim
vrijednostima utvrđenima ovom tablicom.
a Kad su A, B i n konstante, a PN je snaga
motora u kW, emisije se mjere u skladu s usklađenim normama.
Tablica 11.
Granične
vrijednosti za motocikle (> 50 cm3; > 45 km/h)
 Veličina motora || Granične vrijednosti
   ||
 Motocikl < 150cc || HC = 0,8 g/km NOx = 0,15 g/km
 Motocikl > 150cc || HC = 0,3 g/km NOx = 0,15 g/km
Napomena: S izuzetkom vozila namijenjenih izvozu u
zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju registraciju, prema
potrebi, i stavljanje na tržište samo ako su u skladu s graničnim
vrijednostima utvrđenima ovom tablicom.
Tablica 12.
Granične
vrijednosti za mopede (< 50 cm3; < 45 km/h)
   || Granične vrijednosti
 CO (g/km) || HC + NOx (g/km)
   ||   ||
 II. || 1,0 a || 1,2
Napomena: S izuzetkom vozila namijenjenih izvozu u
zemlje koje nisu stranke ovog Protokola, stranke dopuštaju registraciju, prema
potrebi, i stavljanje na tržište samo ako su u skladu s graničnim
vrijednostima utvrđenima ovom tablicom.
a Za vozila na 3 i 4 kotača, 3,5 g/km.
Tablica 13.
Specifikacije u
pogledu zaštite okoliša za goriva na tržištu za vozila s motorima s vanjskim
izvorom paljenja Benzin
 Parametar || Jedinica || Granične vrijednosti
 Minimalno || Maksimum
   ||   ||   ||
 Istraživački oktanski broj ||   || 95 || –
 Motorni oktanski broj ||   || 85 || –
 Reid tlak pare, ljetno razdoblje a || kPa || – || 60
 Destilacija: ||   ||   ||
 Isparavanje pri 100 °C || % v/v || 46 || –
 Isparavanje pri 150°C || % v/v || 75 || –
 Analiza ugljikovodika: ||   ||   ||
 - olefini || % v/v || – || 18,0 b
 - aromati ||   || – || 35
 - benzen ||   || – || 1
 Udjel kisika || % (m/m) || – || 3,7
 Oksigenati: ||   ||   ||
 - metanol, treba dodati stabilizirajuće agense || % v/v || – || 3
 - etanol, možda su potrebni stabilizirajući agensi || % v/v || – || 10
 - izopropilni alkohol || % v/v || – ||  12
 - tercbutilni alkohol || % v/v || – || 15
 - izobutilni alkohol || % v/v || – || 15
 - eteri koji sadržavaju 5 ili više atoma ugljika po molekuli || % v/v || – || 22
 Ostali oksigenati c || % v/v || – || 15
 Udjel sumpora || mg/kg || – || 10
a Ljetno razdoblje počinje najkasnije 1.
svibnja i ne završava prije 30. rujna. Kod stranaka s arktičkim
vremenskim uvjetima ljeto počinje najkasnije 1. lipnja i ne završava
prije 31 kolovoza, uz Reid tlak pare (RVP) ograničen na 70 kPa.
b Osim za običan bezolovni benzin (najmanji
motorni oktanski broj (MON) 81 i najmanji istraživački oktanski broj (RON)
91), za koji je najviši udio olefina 21 % v/v. Tim se graničnim
vrijednostima ne sprečava stavljanje na tržište stranke drugog bezolovnog
benzina s nižim oktanskim brojevima od onih utvrđenih ovim dokumentom.
c Ostali mono-alkoholi sa završnom točkom
destilacije koja nije viša od završne točke destilacije utvrđene
nacionalnim specifikacijama ili, tamo gdje one ne postoje, od završne
točke destilacije za motorna goriva.
Tablica 14.
Specifikacije u
pogledu zaštite okoliša za goriva na tržištu za vozila s motorima s
kompresijskim paljenjem – vrsta: Dizelsko gorivo
 Parametar || Jedinica || Granične vrijednosti
 Minimalno || Maksimum
   ||   ||   ||
 Cetanski broj ||   || 51 || –
 Gustoća pri 15° C || kg/m3 || – || 845
 Točka destilacije: 95% || °C || – || 360
 Policiklički aromatski ugljikovodici || % (m/m) || – ||  8
 Udjel sumpora || mg/kg || – || 10
B.         Kanada

12.           Granične vrijednosti za nadzor emisija iz
goriva i pokretnih izvora odredit će se, prema potrebi, uzimajući u
obzir informacije o dostupnim tehnologijama nadzora, granične vrijednosti
koje se primjenjuju u ostalim nadležnostima i dokumente u nastavku:
   (a)        Uredbe o emisiji
stakleničkih plinova putničkih automobila i lakih teretnih vozila,
SOR/2010–201;
   (b)        Uredba o emisiji iz brodskog motora s paljenjem s pomoću
svjećice, plovila i terenskih rekreacijskih vozila, SOR/2011–10;
   (c)         Uredbe o
obnovljivim gorivima, SOR/2010–189;
   (d)        Uredbe o
sprečavaju onečišćenja s brodova i za opasne kemikalije,
SOR/2007–86;
   (e)         Uredbe o emisiji
iz motora s kompresijskim paljenjem terenskih vozila, SOR/2005–32;
   (f)         Uredbe o emisiji
iz motora s kompresijskim paljenjem i cestovnih vozila, SOR/2003-2;
   (g)         Uredbe o emisiji
iz malih motora s paljenjem s pomoću svjećice terenskih vozila,
SOR/2003-355;
   (h)        Uredbe o sumporu
u dizelskom gorivu, SOR/2002–254;
   (i)         Uredbe o stopi
protoka raspršivanja benzina i mješavina benzina, SOR/2000–43;
   (j)         Uredbe o sumporu
u benzinu, SOR/99-236;
   (k)        Uredbe o benzenu
u benzinu, SOR/97-493;
   (l)         Uredbe o
benzinu, SOR/90-247;
   (m)       Federalne uredbe o
tretmanu i uništenju pokretnog PCB-a, SOR/90–5;
   (n)        Ekološki kodeks
za nadzemne i podzemne sustave spremnika za naftu i slične naftne
proizvoda;
   (o)        Kanadske norme za
benzen, faza 2;
   (p)        Ekološke
smjernice za nadzor emisija hlapivih organskih spojeva iz nadzemnih spremnika.
PN 1180;
   (q)        Ekološki kodeks
za sakupljanje pare u mrežama za distribuciju benzina. PN 1057;
   (r)         Ekološki
kodeks za programe nadzora i održavanja emisije iz lakih teretnih motornih
vozila – 2. izdanje. PN 1293;
   (s)         Zajedničke
početne akcije za smanjenje emisija onečišćujuće tvari koje
doprinose česticama i prizemnom ozonu; i
   (t)         Smjernice
za rad i emisiju za spalionice krutog komunalnog otpada. PN 1085.
C.        Sjedinjene
Američke Države
13.           Provedba programa nadzora emisija iz pokretnih
izvora za laka teretna vozila, lake kamione, teške kamione i goriva u mjeri u
kojoj se to zahtijeva odjeljcima 202(a), 202(g) i 202(h) Zakona o čistom
zraku provodi se putem sljedećih propisa:
   (a)        Registracija
goriva i dodataka gorivu – 40 C.F.R, odjeljak 79;
   (b)        Uredba o gorivima
i dodacima gorivu – 40 C.F.R, odjeljak 80, uključujući: pododjeljak A
– opće odredbe; pododjeljak B – nadzori i zabrane;
pododjeljak D – reformulirani benzin; pododjeljak H – norme u pogledu sumpora u
benzinu; pododjeljak I – dizelsko gorivo za motorna vozila; dizelsko gorivo za
necestovna vozila, lokomotive i brodsko dizelsko gorivo te brodsko gorivo ECA;
pododjeljak L – benzen u benzinu; i
   (c)         Nadzor emisija
iz novih i postojećih cestovnih vozila i motora – 40 C.F.R, odjeljci 85 i
86.
14.           Norme za necestovne motore i vozila
utvrđene su sljedećim dokumentima:
   (a)        Norme za sumpor u
gorivu za necestovne dizelske motore – 40 C.F.R, odjeljak 80, pododjeljak
I;
   (b)        Motori zrakoplova
– 40 C.F.R, odjeljak 87;
   (c)         Norme za emisije iz ispušnog sustava za necestovne dizelske
motore – razina 1, 2 i 3;
40 C.F.R., odjeljak 89;
   (d)        Necestovni motori
s kompresijskim paljenjem – 40 C.F.R., odjeljci 89 i 1039;
   (e)         Necestovni i
brodski motori s paljenjem pomoću svjećice — 40 C.F.R., odjeljci 90,
91, 1045 i 1054;
   (f)         Lokomotive – 40
C.F.R., odjeljci 92 i 1033;
   (g)         Brodski motori s
kompresijskim paljenjem – 40 C.F.R., odjeljci 94 i 1042;
   (h)        Novi veliki
necestovni motori s paljenjem s pomoću svjećice – 40 C.F.R., odjeljak
1048;
   (i)         Rekreacijski
motori i vozila – 40 C.F.R., odjeljak 1051;
   (j)         Nadzor emisija
isparavanjem iz nove i postojeće necestovne i stacionarne opreme – 40
C.F.R. , odjeljak 1060;
   (k)        Postupci
testiranja motora – 40 C.F.R., odjeljak 1065; i
   (l)          Opće
odredbe o sukladnosti za necestovne programe – 40 C.F.R., odjeljak 1068.
V.      Prilog
IX.
1.          Zadnja se rečenica stavka 6. briše.
2.          Zadnja se rečenica stavka 9. briše.
3.          Briše se napomena 1.
W.     Prilog
X.
1.          Dodaje se novi Prilog X. kako slijedi:
Prilog X.
Granične vrijednosti za emisije čestica iz
stacionarnih izvora
1. Odlomak A primjenjuje
se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi
se na Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Američke Države.
A.        Stranke
osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država
2. Samo u ovom odlomku
„prašina” i „ukupne raspršene čestice” (TSP) znači masa čestica
bilo kojeg oblika, strukture ili gustoće raspršena u plinovitoj fazi u
uvjetima točke uzorkovanja koje se mogu prikupiti filtracijom u
određenim uvjetima nakon reprezentativnog uzorkovanja plina koji treba
analizirati i koje ostaju iznad filtra i na filtru nakon sušenja u
određenim uvjetima.
3. Za potrebe ovog
odlomka „granična vrijednost emisije” (GVE) znači količina
prašine i/ili TSP-a sadržana u otpadnim plinovima iz uređaja koja ne smije
biti prekoračena. Osim ako je drukčije navedeno, ona se
izračunava kao masa onečišćujuće tvari po volumenu otpadnog
plina (izraženo u mg/m³), s pretpostavkom normalnih uvjeta temperature i tlaka
za suhi plin (volumen kod temperature od 273,15 K i tlaka 101,3 kPa).
Kad je riječ o udjelu kisika u otpadnom plinu, za svaku kategoriju izvora
primjenjuju su vrijednosti iz donje tablice. Razrjeđivanje radi snižavanja
koncentracija onečišćujućih tvari u otpadnim plinovima nije
dopušteno. Uključivanje, isključivanje i održavanje opreme je
izuzeto.
4. Emisije se nadziru u
svim slučajevima putem mjerenja ili izračuna kojima se ostvaruje
najmanje ista preciznost. Sukladnost s graničnim vrijednostima provjerava
se putem stalnih i povremenih mjerenja, homologacije tipa ili bilo koje druge
tehnički valjane metode, uključujući provjerene metode
izračuna. Kod stalnih mjerenja, sukladnost s graničnim vrijednostima
postiže se ako potvrđeni mjesečni prosjek emisije ne premašuje GVE.
Kod povremenih mjerenja ili drugih odgovarajućih postupaka
utvrđivanja ili izračuna, sukladnost s GVE-ima postiže se ako srednja
vrijednost odgovarajućeg broja mjerenja u reprezentativnim uvjetima ne
premašuje vrijednost norme emisije. Nepreciznost metoda mjerenja može se uzeti
u obzir kod provjere.
5. Nadzor
odgovarajućih onečišćujućih tvari i mjerenja parametara postupka, kao i osiguranje kvalitete automatskih
mjernih sustava i  referentnih mjerenja za umjeravanje tih sustava provode se u skladu s normama CEN-a.
Ako norme CEN-a nisu dostupne, primjenjuju se norme ISO-a, nacionalne ili
međunarodne norme kojima će se osigurati dostava podataka jednake
znanstvene kvalitete.
6. Posebne odredbe za
postrojenja za izgaranje iz stavka 7.:
          (a)   Stranka
se može izuzeti od obveze postupanja u skladu s GVE-ima predviđenima
stavkom 7. u sljedećim slučajevima:
          i. postrojenja za izgaranje na plinsko
gorivo kod kojih se iznimno moraju koristiti druga goriva zbog iznenadnog
prekida opskrbe plinom, trebala bi biti opremljena uređajem za
pročišćavanje otpadnog plina;
          ii. kod postojećih postrojenja koja
nisu u pogonu više od 17 500 radnih sati, počevši od
1. siječnja 2016. do najkasnije 31. prosinca 2023.
          (b) Kad je postrojenje za izgaranje
prošireno za najmanje 50 MWth, na prošireni dio koji je promijenjen
primjenjuje se GVE za nove instalacije utvrđen stavkom 7. GVE se računa kao prosjek ponderiran
stvarnom toplinskom snagom za postojeći i novi dio postrojenja;
          (c) Stranke osiguravaju donošenje
odredbi za postupke povezane s neispravnošću ili kvarom opreme za smanjivanje
emisije;
          (d) U slučaju postrojenja za
izgaranje na više goriva kad se istovremeno koriste dva ili više goriva, GVE se
utvrđuje kao ponderirani prosjek GVE-ova za pojedinačna goriva na
temelju toplinske snage svakog goriva.
7. Postrojenja za izgaranje
toplinske snage preko 50 MWth:[6]
Tablica 1.
Granične vrijednosti za emisije prašine iz
postrojenja za izgaranjea
 Vrsta goriva || Toplinska snaga (MWth) || GVE za prašinu (mg/m³)b
   ||   ||
 Kruta goriva || 50–100 || Nova postrojenja: 20 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 20 (biomasa, treset)
 Postojeća postrojenja: 30 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 30 (biomasa, treset)
 100-300 || Nova postrojenja: 20 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 20 (biomasa, treset)
 Postojeća postrojenja: 25 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 20 (biomasa, treset)
 > 300 || Nova postrojenja: 10 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 20 (biomasa, treset)
 Postojeća postrojenja: 20 (ugljen, lignit i ostala kruta goriva) 20 (biomasa, treset)
 Tekuća goriva || 50 – 100 || Nova postrojenja: 20
 Postojeća postrojenja: 30 (općenito) 50 (za pokretanje destilacije i pretvaranje ostataka u rafinerijama od rafiniranja sirove nafte za vlastitu potrošnju u postrojenjima za izgaranje)
 Tekuća goriva || 100 – 300 || Nova postrojenja: 20
 Postojeća postrojenja: 25 (općenito) 50 (za pokretanje destilacije i pretvaranje ostataka u rafinerijama od rafiniranja sirove nafte za vlastitu potrošnju u postrojenjima za izgaranje)
 > 300 || Nova postrojenja: 10
 Postojeća postrojenja: 20 (općenito) 50 (za pokretanje destilacije i pretvaranje ostataka u rafinerijama od rafiniranja sirove nafte za vlastitu potrošnju u postrojenjima za izgaranje)
 Zemni plin || > 50 || 5
 Ostali plinovi || > 50 || 10 30 (za plinove koje proizvede industrija čelika koji se mogu drugdje koristiti)
a Preciznije, GVE-ovi se ne
primjenjuju na:
·
postrojenja u kojima se
proizvodi izgaranja koriste za izravno zagrijavanje, sušenje ili neki drugi
oblik obrade predmeta ili materijala;
·
postrojenja za naknadno
izgaranje namijenjena pročišćavanju otpadnih plinova izgaranjem, koja
ne funkcioniraju kao zasebna postrojenja za izgaranje;
·
postrojenja za regeneraciju
katalizatora za katalitičko razdavanje;
·
postrojenja za pretvaranje
vodikova sulfida u sumpor;
·
reaktore koji se koriste u
kemijskoj industriji;
·
peći koksne baterije;
·
regeneratore za visoke
peći („cowpers”);
·
kotlove za odvajanje s
uređajima za proizvodnju pulpe;
·
spalionice otpada; te
·
postrojenja s pogonom na
dizelske, benzinske i plinske motore ili turbine za izgaranje, bez obzira na
gorivo koje koriste.
b Referentni je udjel O2 6 % za kruta goriva i 3 %
za tekuća i plinovita goriva.

8. Rafinerije
mineralnog ulja i plina:
Tablica 2.
Granične
vrijednosti za emisije prašine iz rafinerija mineralnog ulja i plina
 Izvor emisije || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Generatori FCC || 50
9. Proizvodnja cementnog
klinkera:
Tablica 3.
Granične
vrijednosti emisija prašine iz proizvodnje cementaa
   || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Postrojenja za cement, peći, mlinovi i uređaji za hlađenje klinkera || 20
a Postrojenja za proizvodnju
cementnog klinkera u rotacijskim pećima kapaciteta preko 500 Mg
dnevno ili u drugim pećima kapaciteta preko 50 Mg dnevno. Referentni je udjel kisika 10 %.
10.           Proizvodnja
vapna:
Tablica 4.
Granične
vrijednosti emisija prašine iz proizvodnje vapnaa
   || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Pokretanje peći za vapno || 20b
a Postrojenja za proizvodnju vapna kapaciteta
50 Mg dnevno ili više. Time su obuhvaćene i peći za vapno u
ostalim industrijskim postupcima, uz iznimku industrije pulpe (vidi tablicu
9.). Referentni je udjel kisika 11%.
b Kad je otpor prašine visok, GVE može biti
viši, do 30 mg/m³.
11.           Proizvodnja i
prerada metala:
Tablica 5.
Granične
vrijednosti za emisije prašine iz primarne proizvodnje željeza i
čelika
 Aktivnost i granična vrijednost kapaciteta || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Postrojenje za sinteriranje || 50
 Postrojenje za peletiranje || 20 za drobljenje, mljevenje ili sušenje 15 za sve ostale korake postupka
 Visoka peć: Vruće peći (> 2,5 t/sat) || 10
 Osnovna proizvodnja čelika oksidacijom i lijevanje (> 2,5 t/sat) || 30
 Proizvodnja čelika u električnim pećima i lijevanje (> 2,5 t/sat) || 15 (postojeća) 5 (nova)
Tablica 6.
Granične
vrijednosti emisija prašine iz ljevaonica željeza
 Aktivnost i granična vrijednost kapaciteta || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Ljevaonice željeza (>20 t/dan): -               sve peći (peći s kupolom, indukcijske i rotacijske) -               svi kalupi (izgubljeni, stalni) || 20
 Vruće i hladno valjanje || 20 50 kad se vrećasti filtar ne može primijeniti zbog prisutnosti mokrih dimova
Tablica 7.
Granične
vrijednosti za emisije prašine iz proizvodnje i prerade
obojenih metala
   || GVE za prašinu (mg/m³) (dnevno)
   ||
 Prerada obojenih metala || 20
12.           Proizvodnja
stakla:
Tablica 8.
Granične
vrijednosti emisija prašine iz proizvodnje staklaa
   || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Nova postrojenja || 20
 Postojeća postrojenja || 30
a Postrojenja za
proizvodnju stakla ili staklenih vlakana kapaciteta 20 Mg dnevno ili više.
Koncentracije se odnose na suhe otpadne plinove pri 8 % volumena kisika
(stalno taljenje), 13 % volumena kisika (prekinuto taljenje).
13.           Proizvodnja
pulpe:
Tablica 9.
Granične
vrijednosti emisija prašine iz proizvodnje pulpe
   || GVE za prašinu (mg/m³) (godišnji prosjeci)
   ||
 Pomoćni kotao || 40 na tekuća goriva (pri 3 % udjela kisika) 30 na kruta goriva (pri 6 % udjela kisika)
 Kotao za odvajanje i peć za vapno || 50
14.           Spaljivanje
otpada:
Tablica 10.
Granične
vrijednosti emisija prašine iz spaljivanja otpada
   || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Spalionice komunalnog otpada (> 3 Mg/sat) || 10
 Spalionice opasnog i medicinskog otpada (> 1 Mg/sat) || 10
Napomena: Referentni kisik: suha osnova, 11 %.
15.           Proizvodnja
titan-dioksida:
Tablica 11.
Granične
vrijednosti za emisije prašine iz proizvodnje titan-dioksida
   || GVE za prašinu (mg/m³)
   ||
 Postupak sulfata, ukupna emisija || 50
 Postupak klorida, ukupna emisija || 50
Napomena: Za manje izvore emisije unutar postrojenja
može se primijeniti GVE od 150 mg/m³.
16.           Postrojenja za
izgaranje toplinske snage < 50 MWth:
Ovaj
stavak ima karakter preporuke i njime se opisuju mjere koje se mogu poduzeti u
mjeri u kojoj ih stranka smatra tehnički i ekonomski izvedivima pri
nadzoru čestica:
          (a)  rezidencijalna postrojenja za izgaranje
toplinske snage < 500 kWth:
          i.    emisije iz novih rezidencijalnih peći i
kotlova za izgaranje toplinske snage < 500 kWth mogu se smanjiti
primjenom:
      (aa)       normama u pogledu
proizvoda prema opisu iz normi CEN-a (npr. EN 303–5) i jednakovrijednim normama
u pogledu proizvoda u Sjedinjenim Državama i Kanadi. Zemlje koje primjenjuju
takve norme u pogledu proizvoda mogu odrediti dodatne nacionalne zahtjeve
posebno uzimajući u obzir doprinos emisija kondenzirajućih organskih
spojeva stvaranju čestica u okolini; ili
      (bb)       ekoloških oznaka
kojima se utvrđuju kriteriji učinkovitosti koji su općenito
stroži od minimalnih zahtjeva u pogledu učinkovitosti normi EN za
proizvode ili nacionalnih propisa.
Tablica 12.
Preporučene
granične vrijednosti za emisije prašine iz novih postrojenja na kruta
goriva toplinske snage < 500 kWth koje treba koristiti uz norme za proizvode
   || Prašina (mg/m³)
   ||
 Otvoreni/zatvoreni kamini i peći na drva || 75
 Kotlovi na cjepanice (sa spremnikom topline) || 40
 Peći i kotlovi na pelet || 50
 Peći i kotlovi na ostala kruta goriva osim drva || 50
 Automatska postrojenja za izgaranje || 50
Napomena: Referentni udjel O2: 13 %.
          ii).  emisije iz postojećih rezidencijalnih
peći i kotlova mogu se smanjiti sljedećim primarnim mjerama:
     (aa)       informiranje
javnosti i programi podizanja svijesti o:
·
pravilnom funkcioniranju
peći i kotlova;
·
korištenju isključivo
netretiranog drva;
·
pravilnoj obradi drva u
pogledu udjela vlage.
     (bb)       pokretanje
programa za promicanje zamjene najstarijih postojećih kotlova i peći
novim aparatima; ili
     (cc)        uvođenje
obveze zamjene ili nadogradnje starih aparata.
          (b)  nerezidencijalna postrojenja za izgaranje
toplinske snage od 100 kWth do 1 MWth:
Tablica 13.
Predložene
granične vrijednosti za emisije prašine iz kotlova i grijača
toplinske snage od 100 kWth do 1 MWth.
   || Prašina (mg/m³)
   ||
 Kruta goriva 100 – 500 kWth || Nova postrojenja || 50
 Postojeća postrojenja || 150
 Kruta goriva 500 kWth – 1 MWth || Nova postrojenja || 50
 Postojeća postrojenja || 150
Napomena: Referentni udjel O2: drvo, ostala
kruta biomasa i treset: 13 %; ugljen, lignit i ostala kruta fosilna
goriva: 6%.
          (c)  postrojenja za izgaranje toplinske snage
> 1 – 50 MWth:
Tablica 14.
Predložene
granične vrijednosti za emisije prašine iz kotlova i grijača
toplinske snage od 1 MWth do 50 MWth.
   || Prašina (mg/m³)
   ||
 Kruta goriva > 1 – 5 MWth || Nova postrojenja || 20
 Postojeća postrojenja || 50
 Kruta goriva > 5 – 50 MWth || Nova postrojenja || 20
 Postojeća postrojenja || 30
 Tekuća goriva > 1 – 5 MWth || Nova postrojenja || 20
 Postojeća postrojenja || 50
 Tekuća goriva > 5 – 50 MWth || Nova postrojenja || 20
 Postojeća postrojenja || 30
Napomena: Referentni udjel O2: drvo, ostala
kruta biomasa i treset: 11 %; ugljen, lignit i ostala kruta fosilna
goriva: 6 %; tekuća goriva, uključujući tekuća
bio-goriva: 3%.
B.         Kanada

17.           Granične
vrijednosti za nadzor emisija čestica odredit će se za stacionarne
izvore, prema potrebi, uzimajući u obzir informacije o dostupnim tehnologijama
nadzora, granične vrijednosti koje se primjenjuju u ostalim nadležnostima
i dokumente navedene u podstavcima (a) do (h) u nastavku. Granične se
vrijednosti mogu izraziti u česticama ili ukupnim česticama (TPM). U
ovom kontekstu TPM znači svaka čestica čiji je
aerodinamički promjer manji od 100 µm:
          (a)  Uredbe
o ispuštanju iz talionica sekundarnog olova, SOR/91-155;
          (b)  Ekološki
kodeks za talionice i rafinerije običnih metala;
          (c)  Smjernice
za emisije iz novih izvora kod proizvodnje toplinske energije;
          (d)  Ekološki
kodeks za integrirane čeličane (EPS 1/MM/7);
          (e)  Ekološki
kodeks za neintegrirane čeličane (EPS 1/MM/8);
          (f)  Smjernice
za emisije iz cementnih peći. PN 1284;
          (g)  Zajedničke
početne akcije za smanjenje emisija onečišćujuće tvari koje
doprinose česticama i prizemnom ozonu; i
          (h)  Ispitivanje
učinkovitosti uređaja za grijanje na kruto gorivo, Kanadsko udruženje
za norme, B415. 1-10.
C.        Sjedinjene
Američke Države
18.           Granične
vrijednosti za nadzor emisija čestica iz stacionarnih izvora u
sljedećim kategorijama stacionarnih izvora i izvori na koje se one
primjenjuju, navode se sljedećim dokumentima:
          (a)  čeličane:
peći s električnim lukom – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci AA i
AAa;
          (b)  male spalionice komunalnog otpada – 40 C.F.R. odjeljak 60,
pododjeljak AAAA;
          (c)  tvornice čvrste pulpe – 40 C.F.R.,
odjeljak 60, pododjeljak BB;
          (d) proizvodnja stakla – 40 C.F.R.,
odjeljak 60, pododjeljak CC;
          (e) jedinice za proizvodnju pare za
električna postrojenja – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci D i Da;
          (f)  jedinice za proizvodnju pare za industrijske,
trgovačke i institucionalne potrebe – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci
Db i Dc;
          (g) silosi – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak DD;
          (h)  spalionice komunalnog otpada – 40 C.F.R.,
odjeljak 60, pododjeljci E, Ea i Eb,

          (i)   spalionice
bolničkog/medicinskog/infektivnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak Ec;
          (j)   cement
Portland – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak F;
          (k) proizvodnja vapna – 40 C.F.R.,
odjeljak 60, pododjeljak HH;
          (l)  postrojenja za proizvodnju asfalta – 40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak I;
          (m) stacionarni motori s unutrašnjim
sagorijevanjem: kompresijsko
paljenje – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak IIII;
          (n)  naftne rafinerije – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljci J i Ja;
          (o) talionice sekundarnog olova – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak L;

          (p)  obrada
kovinskih ruda – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak LL;
          (q)  sekundarni
mjed i bronca – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak M;
          (r)   peći
za osnovni postupak oksidacije – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak N;
          (s)  postrojenja za osnovnu proizvodnju
čelika – 40 C.F.R., odjeljak
60, pododjeljak Na;
          (t)  prerada sirovog fosfata – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak NN;

          (u)  spalionica
postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak O;
          (v)  postrojenja
za preradu nemetalnih ruda – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak OOO;
          (w) talionice bakrene rude – 40 C.F.R., odjeljak
60, pododjeljak P;
          (x)  proizvodnja
amonijevog sulfata – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak PP;
          (y)  izolacija od staklene vune – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak PPP;
          (z)  talionice cinkove rude – 40 C.F.R., odjeljak 60,
pododjeljak Q;
          (aa)            talionice olovne rude –
40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak R;
          (bb)            postrojenja za redukciju aluminijeve rude – 40 C.F.R.,
odjeljak 60, pododjeljak S;
          (cc) proizvodnja
fosfatnih gnojiva – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljci T, U, V, W, X;
          (dd)            prerada asfalta i proizvodnja asfaltnih krovnih obloga
– 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak UU;
          (ee) kalcinatori
i sušilice u rudarstvu – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak UUU;
          (ff) postrojenja za pripremu ugljena – 40 C.F.R.,
odjeljak 60, pododjeljak Y;
          (gg) postrojenja
za proizvodnju ferolegura – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak Z;
          (hh)           kućni kamini – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak AAA;
          (ii)  male spalionice komunalnog otpada (nakon
30.11.1999.) – 40 C.F.R. odjeljak
60, pododjeljak AAAA;
          (jj)  male spalionice komunalnog otpada (prije
30.11.1999.) – 40 C.F.R. odjeljak
60, pododjeljak BBBB;
          (kk)            jedinice za spaljivanje ostalog
krutog otpada (nakon 9.12.2004.) –
40 C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak EEEE;
          (ll)  jedinice za spaljivanje ostalog krutog
otpada (prije 9.12.2004.) – 40
C.F.R. odjeljak 60, pododjeljak FFFF;
          (mm)          stacionarni motori s unutarnjim sagorijevanjem s
kompresijskim paljenjem – 40 C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak IIII; i
          (nn)            postrojenja za proizvodnju olovnih akumulatora – 40
C.F.R., odjeljak 60, pododjeljak KK.
19.     Granične vrijednosti za nadzor emisija
čestica iz izvora koji podliježu Nacionalnim normama u pogledu emisije za
opasne tvari koje onečišćuju zrak:
          (a)      baterije koksnih peći – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak L;
          (b)      galvaniziranje kroma (velik i područni izvori) – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak N;
          (c)     talionice sekundarnog olova – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak X;

          (d)     postrojenja za proizvodnju
fosforne kiseline – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak AA;
          (e)      postrojenja za proizvodnju fosfatnih
gnojiva – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak BB;
          (f)      proizvodnja magnetnih traka –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak EE;
          (g)     aluminijeva ruda – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak L;
          (h)      pulpa i papir II (sagorijevanje) – C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak MM;
          (i)      proizvodnja mineralne vune – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak DDD;
          (j)       spalionice opasnog otpada – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak EEE;
          (k)      proizvodnja cementa Portland – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak LLL;

          (l)       proizvodnja staklene vune – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak NNN;
          (m)     bakrena ruda – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak QQQ;
          (n)      sekundarni aluminij – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak RRR;
          (g)     taljenje olovne rude – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak TTT;
          (p)      rafinerije nafte – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak UUU;
          (q)     proizvodnja ferolegura – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak XXX;
          (r)       proizvodnja vapna – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak AAAAA;
          (s)      koksne peći: guranje, prigušivanje i skupine baterija – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak CCCCC;
          (t) ljevaonice čelika i željeza –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak EEEEE;
          (u)      integrirana proizvodnja željeza i čelika – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak FFFFF;
          (v)     sanacija lokacije – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak GGGGG;
          (w)     proizvodnja raznih premaza – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak HHHHH;

          (x)      prerada asfalta i proizvodnja krovnih obloga – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak LLLLL;
          (y)      prerada željezne rude takonita – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak RRRRR;
          (z)      proizvodnja vatrostalnih proizvoda – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak SSSSS;
          (a)     rafiniranje magnezijeve rude –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak TTTTT;
          (bb)    postrojenja s pećima s
električnim lukom za proizvodnju čelika – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak YYYYY;
          (cc)    ljevaonice čelika i željeza
– 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak ZZZZZ;
          (dd)    područni izvori taljenja bakrene rude – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak EEEEEE;
          (ee)     područni izvori taljenja sekundarnog
bakra – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak FFFFFF;
          (ff)     područni izvori obojenih metala: cink, kadmij, berilij – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak GGGGGG;
          (gg)     proizvodnja olovnih akumulatora (područni izvori) – 40 C.F.R.,
odjeljak 63, pododjeljak PPPPPP;
          (hh)    proizvodnja stakla (područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak SSSSSS;
          (ii)      talionica sekundarnih obojenih metala (područni izvori) – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak TTTTTT;
          (jj)      proizvodnja kemikalija (područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak VVVVVV;
          (kk)    galvanizacija i lakiranje (područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak WWWWWW.
          (ll)      norme područnih izvora za devet kategorija izvora proizvodnje
metala i završne obrade – 40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak XXXXXX;
          (mm)  proizvodnja
ferolegura (područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak YYYYYY;
          (nn)    ljevaonice aluminija, bakra i obojenih metala (područni izvori) –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak ZZZZZZ;
          (oo)    prerada asfalta i proizvodnja krovnih obloga (područni izvori) –
40 C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak AAAAAAA;
          (pp)    priprema kemikalija (područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak 63,
pododjeljak BBBBBBB;
          (qq)    proizvodnja boja i srodnih proizvoda (područni izvori) – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak CCCCCCC;
          (rr)      proizvodnja pripremljene hrane za životinje (područni izvori) – 40
C.F.R., odjeljak 63, pododjeljak DDDDDDD; i
          (ss)     proizvodnja i prerada zlatne rude (područni izvori) – 40 C.F.R., odjeljak
63, pododjeljak EEEEEEE.
X.      Prilog
XI.
Novi Prilog IV. dodaje se
kako slijedi:
Prilog XI.
Granične vrijednosti za udjel hlapivih organskih spojeva
u proizvodima
1. Odlomak A primjenjuje
se na stranke osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država, odlomak B odnosi
se na Kanadu, a odlomak C na Sjedinjene Američke Države.
A.        Stranke
osim Kanade i Sjedinjenih Američkih Država
2. Ovaj se odlomak odnosi
na ograničenje emisija hlapivih organskih spojeva (HOS-ovi) zbog
korištenja organskih otapala u određenim bojama i lakovima te proizvodima
za završnu obradu automobila.
3. Za potrebe odlomka A
ovog Priloga primjenjuju se sljedeće opće definicije:
   (a)        „tvari”
znači svaki kemijski element i njegovi spojevi u prirodnom stanju ili
industrijski proizvedeni u krutom, tekućem ili plinovitom obliku;
   (b)        „smjesa”
znači smjese ili otopine koje se sastoje od dvije ili više tvari;
   (c)        „organski spoj” znači svaki
spoj koji se sastoji od najmanje ugljika i vodika, kisika, sumpora, fosfora,
silikona, dušika ili halogena, uz iznimku ugljikovih oksida i anorganskih
karbonata i bikarbonata;
   (d)        „hlapivi organski
spoj (HOS” znači svaki organski spoj čije je početno vrelište
niže od ili jednako 250° C pri standardnom tlaku od 101,3 kPa;
   (e)         „udjel HOS-a”
znači masa HOS-ova izražena u gramima po litri (g/l) u sastavu proizvoda u
stanju spremnom za upotrebu. Masa HOS-ova u određenom proizvodu koji
kemijski reagiraju tijekom sušenja kako bi stvorili dio premaza ne smatra se
dijelom udjela HOS-a;
   (f)        „organsko otapalo” znači svaki
HOS koji se koristi u kombinaciji s drugim tvarima za otapanje ili
razrjeđivanje sirovina, proizvoda ili otpadnih materijala ili koji se
koristi kao sredstvo za čišćenje za otapanje
onečišćujućih tvari, kao medij za raspršivanje, za prilagodbu
viskoznosti, za prilagodbu površinske napetosti, za plastificiranje ili kao
konzervans;
   (g)         „premaz”
znači svaka smjesa, uključujući sva organska otapala ili smjese
potrebne za njezino pravilno nanošenje, koja se koristi kao dekorativni ili
zaštitni sloj ili sloj s drugim funkcionalnim učinkom na površini;
   (h)        „sloj” znači
neprekinuti sloj koji je posljedica nanošenja jednog sloja ili više slojeva na
površinu;
   (i)         „premazi koji se
razrjeđuju vodom” znači premazi čija se viskoznost
prilagođava dodavanjem vode;
   (j)         „premazi koji se
razrjeđuju otapalom” znači premazi čija se viskoznost
prilagođava dodavanjem otapala;
   (k)        „stavljanje na
tržište” znači stavljanje na raspolaganje trećim stranama u zamjenu
za novac ili ne. Za potrebe ovog Priloga uvoz u carinsko područje stranaka
smatra se stavljanjem na tržište.
4. „Boje i lakovi”
znači proizvodi navedeni u donjim potkategorijama, osim aerosola. To su
premazi koji se nanose na građevine, njihovu stolariju i opremu i povezane
strukture radi ukrašavanja, funkcionalnosti i zaštite:
   (a)        „mat premazi za
unutrašnje zidove i stropove” znači premazi namijenjeni nanošenju na
unutrašnje zidove i stripove sa sjajem ˂ 25 pri 60 stupnjeva;
   (b)        „sjajni premazi za
unutrašnje zidove i stropove” znači premazi namijenjeni nanošenju na
unutrašnje zidove i stripove sa sjajem > 25 pri 60 stupnjeva;
   (c)         „premazi za
vanjske zidove od mineralnih supstrata” znači premazi namijenjeni
nanošenju na zidane vanjske zidove, zidove od cigle ili žbuke;
   (d)        „boje za
unutrašnju i vanjsku stolariju i obloge za drvo, metal ili plastiku” znači
premazi namijenjeni nanošenju na stolariju i obloge kojima se stvara prozirni
sloj. Ti su premazi namijenjeni drvenim, metalnim ili plastičnim površinama.
Ovom su potkategorijom obuhvaćeni temeljni i prijelazni premazi;
   (e)         „lakovi za
unutrašnju i vanjsku stolariju i lazure” znači premazi namijenjeni
nanošenju na stolariju koji stvaraju proziran ili poluproziran sloj za
ukrašavanje i zaštitu drva, metala i plastike. Ovom su potkategorijom
obuhvaćene prozirne lazure. Prozirne lazure znači premazi koji
stvaraju proziran sloj za ukrašavanje i zaštitu drva od vremenskih utjecaja,
prema definiciji u EN 927-1 unutar polustabilne kategorije;
   (f)         „rijetke lazure”
znači lazure čija je srednja gustoća u skladu s normom EN
927-1:1996, manja od 5µm pri ispitivanju prema metodi 5A norme ISO 2808: 1997.
metoda 5A;
   (g)         „temeljni premazi” znači premazi koji imaju svojstvo zatvaranja ili blokiranja
namijenjeni nanošenju na drvo ili zidove i stropove;
   (h)        „povezujući
temeljni premazi” znači premazi kojima se stabiliziraju raspršene
čestice ili impregnira i/ili štiti drvo od plave truleži;
   (i)         „jednokomponentni
premazi” znači funkcionalni premazi na osnovi materijala kojima se stvara
sloj. Oni su namijenjeni nanošenju kojim se postiže posebna funkcionalnost,
poput temeljnih i završnih premaza plastike, temeljnog premaza željeznih
površina, temeljnog premaza reaktivnih metala poput cinka i aluminija,
antikorozivnih premaza, podnih premaza, uključujući premaze za drvene
i cementne podove, premaza radi otpornosti na grafite, premaza kojima se
osiguravaju otpornost na vatru te norme higijene u prehrambenoj industriji ili
zdravstvu;
   (j)         „dvokomponentni
premazi” znači premazi s istom namjenom kao i jednokomponentni, ali s
drugom komponentom (npr. tercijarni amini) koja se dodaje prije nanošenja;
   (k)        „višebojni
premazi” znači premazi kojima se postiže učinak dvije nijanse ili
više boja odmah pri prvom nanošenju;
   (l)         „premazi s
ukrasnim učinkom” znači premazi koji se nanose preko posebno
pripremljenih ranije obojanih površina ili temeljnih premaza radi posebnih
estetskih učinaka i potom se obrađuju raznim alatima tijekom
razdoblja sušenja.
5. „Proizvodi za završnu
obradu vozila” znači proizvodi navedeni u potkategorijama u nastavku. Oni
se koriste za premazivanje cestovnih vozila ili njihovih dijelova koje se
obavlja u okviru popravka, zaštite ili ukrašavanja vozila izvan proizvodnih
pogona. U tom smislu „cestovno vozilo” znači svako cjelovito ili
necjelovito motorno vozilo namijenjeno prometovanju po cesti, s najmanje
četiri kotača i najvećom brzinom većom od 25 km/h i
njegove prikolice, osim vozila koja prometuju tračnicama te poljoprivrednih
i šumarskih traktora i svih pokretnih strojeva:
   (a)        „proizvodi za
pripremu i čišćenje” znači proizvodi za kemijsko ili
mehaničko uklanjanje starih premaza i hrđe ili za pripremu za
nanošenje novih premaza:
i.    proizvodima za pripremu obuhvaćeni su
razrjeđivač (proizvod kojim se čiste pištolji za prskanje i
ostala oprema), skidači boje, odmašćivači (uključujući
antistatičke vrste za plastiku) i skidači silikona;
ii.   „proizvod za prethodno čišćenje”
znači proizvod za čišćenje kojim se čisti površina prije
nanošenja premaza.
   (b)        „kit za dubinska
oštećenja” znači gusti spojevi za namijenjeni nanošenju radi
ispunjavanja dubokih površinskih oštećenja prije nanošenja kita za
površinska oštećenja;
   (c)         „temeljni sloj”
znači svaki premaz koji se nanosi na goli metal ili postojeće premaze
radi zaštite od hrđe prije nanošenja površinskog temeljnog premaza:
i.    „kit za površinska oštećenja” znači
premaz koji se nanosi neposredno prije nanošenja završnog premaza radi
otpornosti na hrđu i kako bi se osiguralo prianjanje završnog premaza te
stvaranje jedinstvene površine ispunjavanjem manjih površinskih oštećenja;
ii.   „opći temeljni premaz za metal”
znači premaz namijenjen nanošenju kao temeljni premaz poput
poboljšivači prianjanja, nepropusni premazi, fini kitovi, podloge,
plastični temeljni premazi, mokro na mokro, kitovi bez pijeska i kitovi za
raspršivanje;
iii.   „reaktivni temelj” znači premazi s
masenim udjelom fosforne kiseline od najmanje 0,5 % za izravno nanošenje
na gole metalne površine kako bi se osigurali otpornost na hrđu i
prianjanje; premazi koji se koriste kao temeljni premazi koji omogućavaju
zavarivanje i otopine koje nagrizaju galvanizirane i pocinčane površine.
   (d)        „završni premaz”
znači svaki pigmentirani premaz koji se nanosi u jednom sloju ili više
njih radi sjaja i otpornosti. Njime su obuhvaćeni svi proizvodi poput
temeljnih premaza i prozirnih premaza:
i.    „temeljni
premazi” znači pigmentirani premazi koji se nanose radi bojanja i
postizanja svih željenih optičkih učinaka, ali ne i sjaja ili
površinske otpornosti sustava premaza;
ii.   „prozirni premaz” znači prozirni premaz
koji se nanosi radi završnog sjaja i svojstava otpornosti sustava premaza.
   (e)         „posebni
premazi” znači premazi za nanošenje kao završni premazi kojima se postižu
posebna svojstva poput metalnog ili bisernog efekta, u jednom sloju,
visokofunkcionalni obojeni i prozirni premazi (npr. premazi otporni na grebanje
i fluorirani prozirni premazi), zrcalni osnovni premazi, teksturni završni
premazi (primjerice koji proizvode učinak udarca čekićem), protuklizni
premaz, nepropusni premazi za podvozja, premazi otporni na udarac, unutarnji
završni premazi; i aerosoli.
6. Stranke osiguravaju da
su proizvodi obuhvaćeni ovim Prilogom koji se stavljaju na tržište na
njihovom državnom području u skladu s najvećim udjelom HOS-a utvrđenim
tablicama 1. i 2. Za potrebe obnove i održavanja zgrada i povijesnih vozila
koje su nadležna tijela odredila kao posebnu povijesnu i kulturnu vrijednost,
stranke mogu izdati pojedinačne dozvole za prodaju i nabavu proizvoda koji
nisu u skladu s graničnim vrijednostima HOS-a utvrđenima ovim
Prilogom, u strogo ograničenim količinama. Stranke isto tko mogu
izuzeti od sukladnosti s gornjim zahtjevima proizvode koji se prodaju za
isključivu primjenu pri aktivnosti obuhvaćenoj Prilogom VI. koja se
obavlja u registriranim i odobrenim postrojenjima koja su u skladu s ovim
Prilogom.
Tablica 1.
Najveći udjel
HOS-a za boje i lakove
 Potkategorija proizvoda || Tip || (g/l)*
   ||   ||
 Mat premaz za unutrašnje zidove i stropove (sjaj ≤ 25 pri 60 °) || WB || 30
 SB || 30
 Sjajni premaz za unutrašnje zidove i stropove (sjaj > 25 pri 60 °) || WB || 100
 SB || 100
 Vanjski zidovi od mineralnih supstrata || WB || 40
 SB || 430
 Boje za unutrašnju/vanjsku stolariju i obloge za drvo i metal || WB || 130
 SB || 300
 Lakovi za unutrašnju/vanjsku stolariju i lazure, uključujući prozirne lazure || WB || 130
 SB || 400
 Unutrašnje i vanjske rijetke lazure || WB || 130
 SB || 700
 Temeljni premazi || WB || 30
 SB || 350
 Povezujući temeljni premazi || WB || 30
 SB || 750
 Jednokomponentni premazi || WB || 140
 SB || 500
 Dvokomponentni reaktivni premazi za posebne namjene || WB || 140
 SB || 500
 Višebojni premazi || WB || 100
 SB || 100
 Premazi s ukrasnim učinkom || WB || 200
 SB || 200
* g/l spremno za upotrebu.
Tablica 2.
Najveći udjel
HOS-a za proizvode za završnu obradu vozila
 Potkategorija proizvoda || Premazi || HOS (g/l)*
   ||   ||
 Proizvodi za pripremu i čišćenje || Proizvod za pripremu || 850
 Proizvod za prethodno čišćenje || 200
 Kit za dubinska oštećenja || Svi tipovi || 250
 Temeljni premaz || Kit za površinska oštećenja i opći temeljni premaz (za metal) || 540
 Reaktivni temelj || 780
 Završni premaz || Svi tipovi || 420
 Posebni premazi || Svi tipovi || 840
* g/l proizvoda spremnog za upotrebu. Osim kod
„proizvoda za pripremu i čišćenje” sve udjele vode u proizvodu
spremnom za upotrebu trebalo bi izostaviti.
B.         Kanada

7. Granične
vrijednosti za nadzor emisija HOS-ova iz proizvoda za široku potrošnju i
komercijalnih proizvoda odredit će se, prema potrebi, uzimajući u
obzir informacije o dostupnim tehnologijama, tehnikama i mjerama nadzora,
granične vrijednosti koje se primjenjuju u ostalim nadležnostima i dokumente
u nastavku:
   (a)        Uredbe o
graničnim vrijednostima koncentracija HOS-a za premaze u arhitekturi,
SOR/2009-264;
   (b)        Granične
vrijednosti koncentracija HOS-a za proizvode za završnu obradu automobila,
SOR/2009-197;
   (c)         Uredbe o izmjeni
uredbi o zabrani određenih toksičnih tvari, 2005 (2-metoksietanol,
pentaklorobenzen i tetraklorobenzeni), SOR/2006-279;
   (d)        Federalne uredbe
o halogenim ugljicima, SOR/2003-289;
   (e)         Uredbe o zabrani
određenih toksičnih tvari, SOR/2003-99;
   (f)         Uredbe o
odmašćivanju otapalom, SOR/2003-283;
   (g)         Uredbe o
tetrakolroetilenu (upotreba pri kemijskom čišćenju i zahtjevi u
pogledu izvješćivanja), SOR/2003-79;
   (h)        Nalog kojim se
otrovne tvari dodaju u Dodatak 1. Kanadskog Zakona o zaštiti okoliša iz 1999.
   (i)         Obavijest o određenim
tvarima na Nacionalnom popisu tvari;
   (j)         Nalog kojim se
mijenja Dodatak 1. Kanadskom zakonu o zaštiti okoliša iz 1999. (razni
programi);
   (k)        Uredbe o
onečišćivačima ozona, SOR/99-7;
   (l)         predložene
uredbe o graničnim vrijednostima koncentracija HOS-a za određene
proizvode;
   (m)       predložena
obavijest kojom se zahtijeva priprema i provedba planova za sprečavanje
onečišćenja u pogledu određenih tvari iz Dodatka 1. Kanadskog
zakona o zaštiti okoliša iz 1999. povezanih sa sektorom proizvodnje smole i
sintetičke gume;
   (n)        predložena
obavijest kojom se zahtijeva priprema i provedba planova za sprečavanje
onečišćenja u pogledu određenih tvari iz Dodatka 1. Kanadskog
zakona o zaštiti okoliša iz 1999. koje se koriste u sektoru poliuretana i druge
pjene (osim polistirena);
   (o)        Obavijest o
određenim klorofluorougljikovodicima;
   (p)        Obavijest o
određenim tvarima na Nacionalnom popisu tvari; i
   (q)        Ekološki kodeks o smanjenju emisija
otapala iz objekata za kemijsko čišćenje. PN 1053.
C.        Sjedinjene
Američke Države
8. Granične
vrijednosti za nadzor emisija HOS-ova iz izvora koji podliježu Nacionalnim
normama u pogledu emisije hlapive organske tvari za proizvode za široku
potrošnju i komercijalnih proizvode navedene su u sljedećim dokumentima:
   (a)        završno premazivanje automobila – 40
C.F.R., odjeljak 59, pododjeljak B;

   (b)        proizvodi široke
potrošnje — 40 C.F.R., odjeljak 59, pododjeljak C;
   (c)        premazi u arhitekturi – 40 C.F.R.,
odjeljak 59, pododjeljak D; i
   (d)        premazi u spreju
— 40 C.F.R., odjeljak 59, pododjeljak E.
[1]               Toplinska snaga postrojenja za izgaranje računa se
kao zbroj snage svih jedinica povezanih sa zajedničkim dimnjakom.
Pojedinačne jedinice ispod 15 MWth ne uzimaju se u obzir pri
izračunu ukupne toplinske snage.
[2]               Toplinska snaga postrojenja za izgaranje računa se
kao zbroj snage svih jedinica povezanih sa zajedničkim dimnjakom.
Pojedinačne jedinice ispod 15 MWth ne uzimaju se u obzir pri
izračunu ukupne snage.
[3]               Faktor je konverzije iz graničnih vrijednosti u
ovom Protokolu (pri udjelu kisika od 5 %) 2,66 (16/6).
Stoga granična vrijednost:
                • 190/m3 pri
15 % mg % O2 odgovara 500 mg/m3 pri
5 % O2;
                • 95 mg/m3
pri 15 % O2 odgovara 250 mg/m3 pri 5 % O2;
                • 225 mg/m3
pri 15 % O2 odgovara 600 mg/m3 pri 5 % O2.
[4]               Metode izračuna navest će se u smjernici koju
donosi Izvršno tijelo.
[5]               Kanadsko vijeće ministara okoliša.
[6]               Toplinska snaga postrojenja za izgaranje računa se
kao zbroj snage svih jedinica povezanih sa zajedničkim dimnjakom.
Pojedinačne jedinice ispod 15 MWth ne uzimaju se u obzir pri izračunu
ukupne toplinske snage.