               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.5.2018.
            COM(2018) 344 final
            2018/0175(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru CETA-e osnovanom Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e i specijaliziranih odbora

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

                  Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Zajedničkom odboru CETA-e u vezi s predviđenim donošenjem poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e i specijaliziranih odbora.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum (CETA)

                  Cilj je Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane („Sporazum”) provedba zajedničke trgovinske politike Unije prema Kanadi, a posebno uspostava područja slobodne trgovine. Sporazum je potpisan u Bruxellesu 30. listopada 2016.
                     1

                  Sporazum se privremeno primjenjuje od 21. rujna 2017.

               2.2.Zajednički odbor CETA-e i specijalizirani odbori

                  Sporazumom se na temelju članka 26.1. uspostavlja Zajednički odbor CETA-e, a na temelju članka 26.2. specijalizirani odbori. Oni uključuju: Odbor za trgovinu robom, Odbor za poljoprivredu, Odbor za vina i jaka alkoholna pića, Zajedničku sektorsku skupinu za farmaceutske proizvode, Odbor za usluge i ulaganja, Zajednički odbor za uzajamno priznavanje stručnih kvalifikacija, Zajednički odbor za carinsku suradnju, Zajednički upravljački odbor za sanitarne i fitosanitarne mjere, Odbor za javnu nabavu, Odbor za financijske usluge, Odbor za trgovinu i održivi razvoj, forum za regulatornu suradnju i Odbor CETA-e za oznake zemljopisnog podrijetla.

                  Zajednički odbor CETA-e i specijalizirani odbori sastavljeni su od predstavnika stranaka koji njime supredsjedaju. Zajedničkim odborom CETA-e supredsjedaju ministar za međunarodnu trgovinu Kanade i član Europske komisije odgovoran za trgovinu, ili njihovi zamjenici. Stranke su definirane u članku 1.1. Sporazuma, kojim je utvrđeno da „stranke znači, s jedne strane, Europska unija ili njezine države članice ili Europska unija i njezine države članice u svojim odgovarajućim područjima nadležnosti kako proizlaze iz Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije (dalje u tekstu „stranka EU”) i, s druge strane, Kanada.”

                  Zajednički odbor CETA-e i specijalizirani odbori odgovorni su za provedbu i primjenu Sporazuma u svojim područjima. U skladu s člankom 26.1. stavkom 5. točkom (h) Zajednički odbor CETA-e može osnovati dodatne specijalizirane odbore i bilateralne dijaloge koji će mu pomagati u izvršavanju njegovih zadaća. Zajednički odbor CETA-e i specijalizirani odbori sastaju se jednom godišnje ili na zahtjev stranke.

               2.3.Predviđeni akt Zajedničkog odbora CETA-e

               Zajednički odbor CETA-e treba donijeti odluku o donošenju poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e („predviđeni akt”).

                  Svrha predviđenog akta jest donošenje poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e u skladu s člankom 26.1. stavkom 4. točkom (d) Sporazuma u kojem se propisuje da Zajednički odbor CETA-e donosi svoj poslovnik.

                  Člankom 26.2. stavkom 4. Sporazuma propisuje se da specijalizirani odbori utvrđuju i mijenjaju vlastiti poslovnik ako to smatraju primjerenim. S obzirom na velik broj specijaliziranih odbora osnovanih u okviru CETA-e, predlaže se da se poslovnik Zajedničkog odbora CETA-e primjenjuje mutatis mutandis na specijalizirane odbore, osim ako se u skladu s člankom 26.2. stavkom 4. Sporazuma odluči drukčije.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Stajalište koje treba donijeti u ime Unije trebalo bi imati za cilj donošenje poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e, kako je predviđeno Sporazumom.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.”

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava koja se primjenjuju na predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  2
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               Zajednički odbor CETA-e i specijalizirani odbori tijela su uspostavljena Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Kanade, s druge strane („Sporazum”).

               Odluku koju je Zajednički odbor CETA-e pozvan donijeti obvezujuća je i njome se ne dopunjuje niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku i međunarodni prijevoz.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91., članak 100. stavak 2. i članak 207. stavak 4.

               4.3.Zaključak

                  Pravna osnova predložene odluke trebali bi biti članak 91., članak 100. stavak 2. i članak 207. stavak 4. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Predviđeno je da se Odluka Zajedničkog odbora CETA-e objavi nakon njezina donošenja.

               2018/0175 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru CETA-e osnovanom Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e i specijaliziranih odbora

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91., članak 100. stavak 2. i članak 207. stavak 4. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Odlukom Vijeća (EU) 2017/37
                  3
                predviđa se potpisivanje, u ime Europske unije, Sveobuhvatnoga gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”). Sporazum je potpisan 30. listopada 2016.

               (2)Odlukom Vijeća (EU) 2017/38
                  4
                predviđa se privremena primjena Sporazuma, uključujući uspostavu Zajedničkog odbora CETA-e i specijaliziranih odbora. Sporazum se privremeno primjenjuje od 21. rujna 2017.

               (3)U skladu s člankom 26.1. stavkom 4. točkom (d) Sporazuma Zajednički odbor CETA-e donosi svoj poslovnik.

               (4)U skladu s člankom 26.2. stavkom 4. Sporazuma specijalizirani odbori utvrđuju i mijenjaju vlastiti poslovnik ako to smatraju primjerenim.

               (5)Kako je utvrđeno Sporazumom, Zajednički odbor CETA-e treba na svojem prvom sastanku donijeti svoj poslovnik.

               (6)Osim ako specijalizirani odbori odluče drukčije u skladu s člankom 26.2. stavkom 4., taj će se poslovnik primjenjivati mutatis mutandis na specijalizirane odbore.

               (7)Stoga je kako bi se osigurala djelotvorna provedba Sporazuma primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Zajedničkom odboru CETA-e na temelju priloženog nacrta odluke Zajedničkog odbora CETA-e o njegovu poslovniku,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba donijeti, u ime Unije, na prvom sastanku Zajedničkog odbora CETA-e osnovanog Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, u pogledu poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e i specijaliziranih odbora, temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora CETA-e priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Nakon donošenja, Odluka Zajedničkog odbora CETA-e objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 11, 14.1.2017., str. 1.

                     (2)

                        Presuda Suda Europske unije od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI, EU, C 2014, 2258, točke 61. do 64.

                     (3)

                        SL L 11, 14.1.2017., str. 1.

                     (4)

                        SL L 11, 14.1.2017., str. 1080.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,25.5.2018.
            COM(2018) 344 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru CETA-e osnovanom Sveobuhvatnim gospodarskim i trgovinskim sporazumom između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora CETA-e i specijaliziranih odbora

               PRILOG

               ODLUKA br. […/2018]
                  ZAJEDNIČKOG ODBORA CETA-e

               od …

               o donošenju vlastitog poslovnika
                  i poslovnika specijaliziranih odbora

               ZAJEDNIČKI ODBOR CETA-e,

               uzimajući u obzir Sveobuhvatni gospodarski i trgovinski sporazum (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane, a posebno njegov članak 26.1. stavak 4. točku (d) i članak 26.2. stavak 4.,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 30.7. stavkom 3. Sporazuma dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od 21. rujna 2017.;

               (2)U skladu s člankom 26.1. stavkom 4. točkom (d) Sporazuma Zajednički odbor CETA-e treba donijeti svoj poslovnik;

               (3)U skladu s člankom 26.2. stavkom 4. Sporazuma specijalizirani odbori utvrđuju i mijenjaju vlastiti poslovnik ako to smatraju primjerenim;

               ODLUČIO JE:

               Donosi se poslovnik Zajedničkog odbora CETA-e i njegovih specijaliziranih odbora, kako je utvrđen u Prilogu.

               Sastavljeno u … …

                        Za Zajednički odbor CETA-e

                        Supredsjednici

               PRILOG

               POSLOVNIK ZAJEDNIČKOG ODBORA CETA-e

               Pravilo 1.

               Sastav i predsjedatelj

               1.Zajednički odbor CETA-e koji je osnovan u skladu s člankom 26.1. Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma (CETA) između Kanade, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane („Sporazum”) obavljat će svoje dužnosti kako je predviđeno u članku 26.1. Sporazuma i snositi odgovornost za provedbu i primjenu Sporazuma te promicati njegove opće ciljeve.

               2.U skladu s člankom 26.1. stavkom 1. Sporazuma Zajednički odbor CETA-e sastavljen je od predstavnika stranaka Sporazuma i njime supredsjedaju ministar za međunarodnu trgovinu Kanade i član Europske komisije odgovoran za trgovinu. Supredsjedatelje mogu zastupati njihovi zamjenici kako je predviđeno u članku 26.1. stavku 1. Sporazuma.

               3.Stranke ovog poslovnika jesu one navedene u članku 1.1. Sporazuma.

               Pravilo 2.

               Zastupanje

               1.Svaka stranka Sporazuma obavijestit će drugu stranku Sporazuma o popisu svojih predstavnika u Zajedničkom odboru CETA-e. Popis će voditi i ažurirati Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e.

               2.Ako supredsjedatelj Zajedničkog odbora CETA-e ne može prisustvovati sastanku, može ga zastupati zamjenik. O tom će imenovanju supredsjedatelj ili njegov zamjenik obavijestiti drugog supredsjedatelja i relevantnu kontaktnu točku što je ranije moguće prije sastanka.

               3.Zamjenik supredsjedatelja Zajedničkog odbora CETA-e ostvarivat će prava tog supredsjedatelja u mjeri utvrđenoj imenovanjem. Podrazumijeva se da u ovom poslovniku daljnja upućivanja na predstavnike i supredsjedatelje uključuju i zamjenike.

               Pravilo 3.

               Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e

               Kontaktne točke za CETA-u koje su utvrdile stranke Sporazuma u skladu s člankom 26.5. Sporazuma djelovat će kao Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e.

               Pravilo 4.

               Sastanci

               1.U skladu s člankom 26.1. stavkom 2. Sporazuma Zajednički odbor CETA-e sastaje se jednom godišnje ili na zahtjev bilo koje stranke Sporazuma. Sastanci će se održavati naizmjence u Bruxellesu i Ottawi, osim ako supredsjedatelji odluče drukčije.

               2.U skladu s člankom 26.6. stavkom 1. Sporazuma sastanci Zajedničkog odbora CETA-e mogu se održavati putem videokonferencije ili telekonferencije.

               3.Svaki sastanak Zajedničkog odbora CETA-e sazvat će Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e u vrijeme i na mjestu koje su dogovorile stranke Sporazuma. Kako je predviđeno člankom 26.6. stavkom 2. stranke Sporazuma nastoje se sastati u roku od 30 dana od dana kada jedna stranka Sporazuma primi zahtjev za sastanak od druge stranke Sporazuma.

               Pravilo 5.

               Delegiranje

               Predstavnike Zajedničkog odbora CETA-e mogu pratiti državni dužnosnici. Prije svakog sastanka supredsjedatelje Zajedničkog odbora CETA-e obavijestit će se o predviđenom sastavu delegacije svake stranke Sporazuma.

               Pravilo 6.

               Dokumenti

               Ako se rasprave Zajedničkog odbora CETA-e zasnivaju na pisanim popratnim dokumentima, ti će se dokumenti označiti brojevima te će ih Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e proslijediti kao dokumente Zajedničkog odbora CETA-e.

               Pravilo 7.

               Korespondencije

               1.Korespondencija naslovljena na supredsjedatelje Zajedničkog odbora CETA-e proslijedit će se Tajništvu Zajedničkog odbora CETA-e radi upućivanja, prema potrebi, predstavnicima Zajedničkog odbora CETA-e.

               2.Korespondenciju supredsjedatelja Zajedničkog odbora CETA-e Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e poslat će primateljima i označiti brojevima te će je, prema potrebi, uputiti drugim predstavnicima Zajedničkog odbora CETA-e.

               Pravilo 8.

               Dnevni red sastanaka

               1.Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e sastavit će privremeni dnevni red za svaki sastanak. Dnevni red će se proslijediti, zajedno s relevantnim dokumentima, predstavnicima Zajedničkog odbora CETA-e, uključujući supredsjedatelje, najkasnije 10 kalendarskih dana prije početka sastanka.

               2.Privremeni dnevni red sadržavat će točke u pogledu kojih je Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e zaprimilo zahtjev od stranke Sporazuma za uvrštavanje u dnevni red, zajedno s relevantnim dokumentima, najkasnije 14 dana prije početka sastanka.

               3.Supredsjedatelji Zajedničkog odbora CETA-e objavit će zajednički odobrenu verziju privremenog dnevnog reda Zajedničkog odbora CETA-e prije održavanja sastanka podložno primjeni članka 26.4. Sporazuma.

               4.Zajednički odbor CETA-e donijet će dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uključiti točke koje se ne nalaze na privremenom dnevnom redu ako stranke Sporazuma tako odluče.

               5.Supredsjedatelji Zajedničkog odbora CETA-e na temelju uzajamne suglasnosti mogu pozvati promatrače, uključujući predstavnike drugih tijela stranaka Sporazuma ili neovisne stručnjake, da prisustvuju sastancima odbora kako bi pružili informacije o određenim pitanjima.

               6.Supredsjedatelji Zajedničkog odbora CETA-e na temelju uzajamne suglasnosti mogu skratiti ili produljiti rokove navedene u stavcima 1. i 2. kako bi uzeli u obzir zahtjeve određenog slučaja.

               Pravilo 9.

               Zapisnik

               1.Osim ako stranke na temelju uzajamne suglasnosti odluče drukčije, Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e sastavit će nacrt zapisnika sa svakog sastanka obično u roku od 21 dana od završetka sastanka.

               2.U zapisniku će se, u pravilu, sažeto navesti svaka točka dnevnog reda i prema potrebi navesti:

               (a)dokumenti podneseni Zajedničkom odboru CETA-e;

               (b)izjave čije je uključivanje u zapisnik zatražio član Zajedničkog odbora CETA-e; i

               (c)donesene odluke, dane preporuke, dogovorene zajedničke izjave i doneseni operativni zaključci o određenim točkama.

               3.Zapisnik će sadržavati popis imena, titula i članstava svih pojedinaca koji su prisustvovali sastanku u bilo kojem svojstvu.

               4.Zapisnik će supredsjedatelji odobriti u pisanom obliku u roku od 28 dana od datuma sastanka ili do drugog datuma koji su dogovorile stranke Sporazuma. Nakon odobravanja, kontaktne točke Tajništva Zajedničkog odbora CETA-e potpisat će dva primjerka zapisnika i svaka će stranka Sporazuma primiti jedan izvorni primjerak tih dokumenata. Stranke mogu odlučiti da se potpisivanjem i razmjenom elektroničkih kopija ispunjava taj zahtjev. Primjerci potpisanog zapisnika proslijedit će se predstavnicima Zajedničkog odbora CETA-e.

               5.Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e pripremit će i kratak opći sažetak zapisnika. Nakon što odobre tekst sažetka, supredsjedatelji Zajedničkog odbora objavit će sažetak zapisnika podložno primjeni članka 26.4. Sporazuma.

               Pravilo 10.

               Odluke i preporuke

               1.Zajednički odbor CETA-e donosi odluke u vezi sa svim pitanjima u slučajevima predviđenima ovim Sporazumom, a može donositi i odgovarajuće preporuke. Zajednički odbor CETA-e odlučuje na temelju uzajamne suglasnosti, kako je predviđeno u članku 26.3. stavku 3. Sporazuma.

               2.U razdoblju između sastanaka Zajednički odbor CETA-e može donositi odluke ili preporuke pisanim postupkom ako stranke Sporazuma tako odluče na temelju uzajamne suglasnosti. U tu će svrhu supredsjedatelji proslijediti tekst prijedloga pisanim putem predstavnicima Zajedničkog odbora CETA-e u skladu s pravilom 7. te će članovima dati rok za iznošenje zabrinutosti ili željenih izmjena. Po isteku roka, doneseni prijedlozi priopćit će se u skladu s pravilom 7. i unijeti u zapisnik sa sljedećeg sastanka.

               3.Ako Zajednički odbor CETA-e u skladu sa Sporazumom ima ovlasti donositi odluke, preporuke ili tumačenja, takvi će se akti ovisno o slučaju nazivati „odluka”, „preporuka” ili „tumačenje”. Tajništvo Zajedničkog odbora CETA-e svaku će odluku, preporuku ili tumačenje označiti serijskim brojem, datumom donošenja i opisom predmeta. U svakoj će se odluci utvrditi njezin datum stupanja na snagu.

               4.Sve će odluke, preporuke ili tumačenja potpisati supredsjedatelji Zajedničkog odbora CETA-e.

               5.Stranke Sporazuma osigurat će da se odluke, preporuke ili tumačenja koje je donio Zajednički odbor CETA-e objavljuju u skladu s člankom 26.4. Sporazuma.

               6.U slučaju odluka Zajedničkog odbora CETA-e o izmjeni protokola i prilogâ Sporazumu u skladu s člankom 30.2. stavkom 2. Sporazuma, sve jezične verzije jednako su vjerodostojne kako je predviđeno u članku 30.11. Sporazuma.

               Pravilo 11.

               Javnost i povjerljivost

               1.Osim ako je Sporazumom ili odlukom supredsjedatelja drukčije određeno, sastanci Zajedničkog odbora CETA-e neće biti otvoreni za javnost.

               2.Ako stranka Sporazuma Zajedničkom odboru CETA-e ili nekom od specijaliziranih odbora ili drugom tijelu uspostavljenom u skladu sa Sporazumom dostavi informacije koje se smatraju povjerljivima ili zaštićenima od objavljivanja u skladu s njezinim zakonima i propisima, druga stranka Sporazuma s tim informacijama postupa kao s povjerljivim informacijama u skladu s člankom 26.4. Sporazuma.

               Pravilo 12.

               Jezici

               1.Službeni jezici Zajedničkog odbora CETA-e bit će službeni jezici stranaka Sporazuma.

               2.Radni jezici Zajedničkog odbora CETA-e bit će engleski i/ili francuski. Osim ako supredsjedatelji odluče drukčije, Zajednički odbor CETA-e u pravilu će svoje rasprave temeljiti na dokumentima sastavljenima na tim jezicima.

               Pravilo 13.

               Troškovi

               1.Svaka stranka Sporazuma podmirit će troškove koji joj nastanu na temelju sudjelovanja na sastancima Zajedničkog odbora CETA-e.

               2.Troškove povezane s organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosit će stranka Sporazuma koja je domaćin sastanka.

               3.Troškove povezane s usmenim prevođenjem na sastancima na radne jezike Zajedničkog odbora CETA-e i s tih jezika snosit će stranka Sporazuma koja je domaćin sastanka. Stranka Sporazuma koja zatraži usmeno i pismeno prevođenje na jezike koji nisu radni jezici navedeni u pravilu 12. ili s tih jezika te usluge mora platiti.

               Pravilo 14.

               Specijalizirani odbori i druga tijela

               1.U skladu s člankom 26.1. stavkom 4. točkom (b) Sporazuma Zajednički odbor CETA-e nadzire rad svih specijaliziranih odbora i drugih tijela osnovanih na temelju Sporazuma.

               2.Zajednički odbor CETA-e obavijestit će se pisanim putem o kontaktnim točkama koje su odredili specijalizirani odbori ili druga tijela osnovana na temelju Sporazuma. Sva relevantna korespondencija, dokumenti i komunikacija o provedbi Sporazuma među kontaktnim točkama pojedinog specijaliziranog odbora istodobno će se proslijediti Tajništvu Zajedničkog odbora CETA-e.

               3.U skladu s člankom 26.2. stavkom 6. specijalizirani odbori izvješćuju Zajednički odbor CETA-e o rezultatima i zaključcima svakog sastanka.

               4.Osim ako specijalizirani odbori odluče drukčije u skladu s člankom 26.2. stavkom 4. Sporazuma, ovaj će se poslovnik primjenjivati mutatis mutandis na specijalizirane odbore i druga tijela osnovana Sporazumom.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.5.2018.
            COM(2018) 333 final
            2018/0167(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba donijetiu Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda(proračunska linija 02 03 01 Unutarnje tržište i proračunska linija 02 03 04 Sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem)
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Kako bi se osigurala potrebna pravna sigurnost i homogenost unutarnjeg tržišta, Zajednički odbor EGP-a mora u Sporazum o EGP-u u što kraćem roku nakon njegova donošenja uključiti sve relevantno zakonodavstvo EU-a te omogućiti sudjelovanje država EFTA-e koje su članice EGP-a u aktivnostima ili programima EU-a relevantnima za EGP.

                  Nacrtom Odluke Zajedničkog odbora EGP-a (koji je priložen predloženoj Odluci Vijeća) želi se izmijeniti Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda kako bi se državama EFTA-e koje su članice EGP-a (Norveška, Island i Lihtenštajn) omogućilo sudjelovanje u djelovanjima Unije povezanima s proračunskom linijom 02 03 01 „Unutarnje tržište” i proračunskom linijom 02 03 04 „Sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem”, koje su uključene u opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2018.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u predmetnom području

                  Priloženi nacrt odluke Zajedničkog odbora u potpunosti je u skladu s ciljem Sporazuma o EGP-u u pogledu promicanja trajnog i uravnoteženog jačanja trgovinskih i gospodarskih odnosa među ugovornim strankama s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja i poštovanjem istih pravila radi stvaranja ujednačenog Europskoga gospodarskog prostora.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Odluka Zajedničkog odbora u skladu je i s drugim politikama Unije, posebno u pogledu cilja o zaštiti homogenosti unutarnjeg tržišta EU-a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2894/94
                  1
                o rješenjima za provedbu Sporazuma o EGP-u predviđa se da Vijeće na prijedlog Komisije utvrđuje stajalište o takvim odlukama koje treba donijeti u ime Unije.

               Komisija u suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje Vijeću podnosi na donošenje nacrt odluke Zajedničkog odbora EGP-a koji predstavlja stajalište Unije. Komisija se nada da će ga moći što prije predstaviti u Zajedničkom odboru EGP-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti iz sljedećeg razloga:

               cilj ovog prijedloga – osiguravanje homogenosti unutarnjeg tržišta – ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice i stoga se, zbog učinaka, može bolje ostvariti na razini Unije.

               •Proporcionalnost

                  U skladu s načelom proporcionalnosti, prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za postizanje njegova cilja – osiguravanja homogenosti unutarnjeg tržišta.

               •Odabir instrumenta

                  U skladu s člankom 98. Sporazuma o EGP-u odabrani je instrument odluka Zajedničkog odbora EGP-a. Zajednički odbor EGP-a osigurava učinkovitu provedbu i primjenu Sporazuma o EGP-u. U tu svrhu on donosi odluke u slučajevima koji su predviđeni u ovom Sporazumu.

               3.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Države EFTA-e koje su članice EGP-a dužne su financijski doprinositi proračunskoj liniji 02 03 01 „Unutarnje tržište” i proračunskoj liniji 02 03 04 „Sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem”. Točan iznos utvrdit će se u skladu s odredbama Sporazuma o EGP-u čim se donese ovaj nacrt odluke Vijeća.

               4.OSTALI DIJELOVI

               U skladu s proračunskom politikom EU-a u aktivnostima EU-a može se sudjelovati tek kad je plaćen odgovarajući financijski doprinos. Međutim, u skladu s Protokolom 32 uz Sporazum o EGP-u godišnji financijski doprinos država EFTA-e koje su članice EGP-a uplaćuje se svake godine do 31. kolovoza, nakon poziva EU-a za sredstva koji Europska komisija raspisuje i do 15. kolovoza dostavlja državama EFTA-e koje su članice EGP-a.

               Stoga se, kako bi se premostilo razdoblje od siječnja do kolovoza, nacrt odluke zajedničkog odbora EGP-a primjenjuje retroaktivno od siječnja. Na taj je način kontinuitet suradnje, kako je predviđeno u Sporazumu o EGP-u, osiguran tijekom cijele kalendarske godine.

               Retroaktivnost ne utječe na prava i obveze predmetnih osoba te je u skladu s načelom opravdanih očekivanja.

               2018/0167 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba donijeti
                  u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda

                  (proračunska linija 02 03 01 Unutarnje tržište i proračunska linija 02 03 04 Sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem)

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru
                  2
               , a posebno njezin članak 1. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru
                  3
                („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

               (2)Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u.

               (3)Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u sadržava odredbe o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda.

               (4)Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u u djelovanjima Unije koja se financiraju iz općeg proračuna Europske unije, a odnose se na funkcioniranje i razvoj unutarnjeg tržišta robe i usluga te na sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem.

               (5)Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje od 1. siječnja 2018.

               (6)Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba donijeti u Zajedničkom odboru EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 305, 30.11.1994., str. 6.–8.

                     (2)

                        SL L 305, 30.11.1994., str. 6.

                     (3)

                        SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,25.5.2018.
            COM(2018) 333 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba donijetiu Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda(proračunska linija 02 03 01 Unutarnje tržište i proračunska linija 02 03 04 Sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem)

               PRILOG
               ODLUCI ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. …/2018
                  od
                  o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan
                  četiriju sloboda

               ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

               uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 86. i 98.,

               budući da:

               (1)Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u u djelovanjima Unije koja se financiraju iz općeg proračuna Europske unije, a odnose se na funkcioniranje i razvoj unutarnjeg tržišta robe i usluga te na sredstva za upravljanje unutarnjim tržištem.

               (2)Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje od 1. siječnja 2018.

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Članak 7. Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u mijenja se kako slijedi:

               1.u stavku 12. riječi „i 2017.” zamjenjuju se riječima „, 2017. i 2018.”;

               2.u stavku 14. riječi „financijsku godinu 2017.” zamjenjuju se riječima „financijske godine 2017. i 2018.”.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu prvog dana nakon posljednje obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u*.

                  1Primjenjuje se od 1. siječnja 2018.

               Članak 3.

               Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Zajednički odbor EGP-a

                     Predsjednica

                     Tajnici
                     Zajedničkog odbora EGP-a

                     (1)
                  *
                        [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni su zahtjevi navedeni.]


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.5.2018.
            COM(2018) 280 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji te za produljenje Programa potpore strukturnim reformama

               OBRAZLOŽENJE

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
                  1
                omogućuje se mobilizacija instrumenta fleksibilnosti radi financiranja jasno utvrđenih rashoda koji se nisu mogli financirati unutar gornjih granica raspoloživih za jedan ili više naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

               U skladu s člankom 11. Uredbe Vijeća br. 1311/2013 i točkom 12. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  2
               , nakon što su se ispitale sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava te se iskoristila nedodijeljena razlika iz naslova za rashode Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija (naslov 1b) i Sigurnost i građanstvo (naslov 3), Komisija predlaže mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u 2019. Godišnji dostupni iznos iznosi 600 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.), što odgovara iznosu od 703 milijuna EUR u tekućim cijenama. Osim toga, 520 milijuna EUR raspoloživo je u dijelu za 2018.

               Ta mobilizacija odnosi se na iznos od 927,5 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 3. višegodišnjeg financijskog okvira, a namijenjena je financiranju potpore mjerama za upravljanje migracijskom, izbjegličkom i sigurnosnom krizom. Uz to, predlaže se mobilizacija 38,1 milijuna EUR iznad gornje granice naslova 1a kako bi se osiguralo financiranje produljenja Programa potpore strukturnim reformama.

               Indikativna odobrena sredstva za plaćanje koja odgovaraju predloženoj mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti izračunana su na temelju pravila koja se primjenjuju na pretfinanciranje i poravnanje pretfinanciranja i završnih plaćanja za razne vrste mjera koje treba financirati, a navedena su u tablici u nastavku:

               (u milijunima EUR, u tekućim cijenama)

                        Godina

                        Odobrena sredstva za plaćanje koja se odnose na mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u 2019.

                        2019.

                        486,6

                        2020.

                        194,7

                        2021.

                        116,1

                        2022.

                        116,9

                        2023.

                        51,3

                        Ukupno

                        965,6

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji te za produljenje Programa potpore strukturnim reformama

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  3
               , a posebno njegovu točku 12.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Instrument fleksibilnosti namijenjen je financiranju jasno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova.

               (2)Gornja granica godišnjeg iznosa dostupnog za instrument fleksibilnosti iznosi 600 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013
                  4
               .

               (3)Za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji te za produljenje Programa potpore strukturnim reformama potrebno je hitno mobilizirati znatne dodatne iznose kako bi se financirale te mjere.

               (4)Nakon što su razmotrene sve mogućnosti preraspodjele odobrenih sredstava u okviru gornje granice rashoda za naslov 3. (Sigurnost i građanstvo) i za naslov 1b (Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija), potrebno je mobilizirati instrument fleksibilnosti kako bi se dopunilo financiranje dostupno u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2018. iznad gornje granice naslova 3. za iznos od 927 518 138 EUR za financiranje mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti te iznad gornje granice naslova 1b za iznos 38 069 903 EUR za osiguranje dodatnog financiranja produljenja Programa potpore strukturnim reformama
                  5
               .

               (5)Na temelju očekivanog profila plaćanja odobrena sredstva za plaćanje u okviru mobilizacije instrumenta fleksibilnosti trebala bi biti raspodijeljena na više financijskih godina.

               (6)Kako bi se omogućila brza uporaba sredstava, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od početka financijske godine 2019.,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               (1)U općem proračunu Unije za financijsku godinu 2019. instrument fleksibilnosti mobilizira se u iznosu od 927 518 138 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iz naslova 3. (Sigurnost i građanstvo) i iznosu od 38 069 903 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iz naslova 1b (Gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija).

               Iznosi iz prvog podstavka upotrebljavaju se kako bi se financirale mjere za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji te za produljenje Programa potpore strukturnim reformama.

               (2)Na temelju očekivanog plana isplate odobrena sredstva za plaćanje u okviru mobilizacije instrumenta fleksibilnosti procjenjuju se kako slijedi:

               (a)486 597 803 EUR u 2019.;

               (b)194 720 174 EUR u 2020.;

               (c)116 110 590 EUR u 2021.;

               (d)116 871 924 EUR u 2022.;

               (e)51 287 550 EUR u 2023.

               Pojedinačni iznosi odobrenih sredstava za plaćanje za svaku financijsku godinu odobravaju se u skladu s godišnjim proračunskim postupkom.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2019.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (2)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (3)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.)

                     (5)

                        COM(2017) 825, 6.12.2017.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.5.2018.
            COM(2018) 359 final
            2018/0192(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova u vezi s donošenjem njegova poslovnika
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova u vezi s predviđenim donošenjem njegova poslovnika.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova

               Cilj je Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova (dalje u tekstu „Sporazum”) povezivanje sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS EU-a) sa švicarskim sustavom, tako što bi se omogućilo trgovanje emisijskim jedinicama koje su izdane u jednom sustavu i njihova uporaba za provjeru usklađenosti u drugom sustavu, čime bi se razvile prilike za ublažavanje klimatskih promjena. Sporazum je potpisan 23. studenoga 2017. Stupa na snagu 1. siječnja nakon što stranke razmijene isprave o ratifikaciji ili odobrenju. Međutim, Sporazumom se predviđa da se od datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma privremeno primjenjuju članci od 11. do 13.

               2.2.Zajednički odbor

               Zajednički odbor, koji je osnovan člankom 12. Sporazuma, nadležan je za upravljanje Sporazumom i osiguravanje njegova provođenja. Odbor može odlučivati o donošenju novih priloga Sporazumu ili o izmjeni postojećih. Također može raspravljati o izmjenama članaka Sporazuma, olakšati razmjenu mišljenja o zakonodavstvima stranaka i provoditi revizije Sporazuma.

               Zajednički odbor bilateralno je tijelo sastavljeno od predstavnika stranaka (iz EU-a i Švicarske). O odlukama koje donosi Zajednički odbor zajednički se dogovaraju obje stranke.

               2.3.Predviđeni akt Zajedničkog odbora

               Zajednički odbor treba donijeti svoj poslovnik na prvom sastanku 27. lipnja 2018.

               Svrha je predviđenog akta utvrđivanje pravila u skladu s kojima bi Zajednički odbor trebao funkcionirati i osmišljavati svoje zadaće.

               Člankom 12. stavkom 4. Sporazuma predviđa se da Zajednički odbor donosi svoj poslovnik.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               U prijedlogu se utvrđuje stajalište Unije u vezi s donošenjem poslovnika kojim će se uređivati rad Zajedničkog odbora. Nacrt poslovnika sadržava standardne odredbe kojima se uređuje način funkcioniranja tijela: njegov sastav, funkcija predsjedanja i tajničke funkcije, pravila za sastanke koji će se održati, utvrđivanje dnevnog reda, donošenje odluka itd. Prijedlogom se također predviđa mogućnost stvaranja radnih skupina, u skladu s člankom 12. stavkom 5. Sporazuma.

               Donošenje poslovnika Zajedničkog odbora potrebno je da bi odbor počeo s pripremama za provedbu Sporazuma. Time bi se omogućilo poduzimanje praktičnih mjera u cilju ostvarivanja povezanosti dvaju sustava trgovanja emisijama.

               Razvoj djelotvornog međunarodnog tržišta ugljika povezivanjem sustava trgovanja emisijama na temelju pristupa odozdo prema gore dugoročan je cilj politike EU-a i međunarodne zajednice, posebno kao sredstvo postizanja klimatskih ciljeva Pariškog sporazuma. U tom je pogledu člankom 25. Direktive o uspostavi sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS EU-a) omogućeno povezivanje ETS-a EU-a s ostalim sustavima trgovanja emisijama pod uvjetom da su ti sustavi obvezni, imaju utvrđeno apsolutno ograničenje emisija i da su sukladni, što sve vrijedi za švicarski sustav. Da bi se osigurala buduća kompatibilnost ETS-a EU-a i švicarskog ETS-a, Zajednički odbor trebao bi početi raditi na provođenju Sporazuma.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Pojam akti koji proizvode pravne učinke obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije.
                  1

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               Zajednički odbor tijelo je osnovano na temelju sporazuma, konkretno Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova.

               Akt koji Zajednički odbor treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt proizvodi pravne učinke jer se njime utvrđuju pravila koja se primjenjuju na Zajednički odbor, tijelo koje upravlja Sporazumom i može odlučivati o donošenju novih priloga ili izmjenama postojećih priloga.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na okoliš.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene Odluke članak 191. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 191. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2018/0192 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova u vezi s donošenjem njegova poslovnika

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 191. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova (dalje u tekstu „Sporazum”) potpisan je 23. studenoga 2017.

               (2)U skladu s člankom 22. Sporazuma, prije stupanja na snagu ovog Sporazuma članci od 11. do 13. privremeno se primjenjuju od datuma potpisivanja Sporazuma.

               (3)U skladu s člankom 12. Sporazuma, Zajednički odbor na svojem prvom sastanku 27. lipnja 2018. treba donijeti svoj poslovnik.

               (4)Prikladno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru jer će se poslovnikom odrediti način funkcioniranja tog tijela koje je nadležno za upravljanje Sporazumom i osiguravanje njegova provođenja.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije na prvom sastanku Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Sporazuma između Unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova u vezi s donošenjem njegova poslovnika temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora koji je priložen ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka / Vijeće, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,31.5.2018.
            COM(2018) 359 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova u vezi s donošenjem njegova poslovnika

               Prilog

               ODLUKA br. 1/2018 ZAJEDNIČKOG ODBORA OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I ŠVICARSKE KONFEDERACIJE O POVEZIVANJU NJIHOVIH SUSTAVA TRGOVANJA EMISIJAMA STAKLENIČKIH PLINOVA

               u pogledu donošenja njegova poslovnika

               ZAJEDNIČKI ODBOR OSNOVAN NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I ŠVICARSKE KONFEDERACIJE

               uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova, a posebno njegov članak 12.,

               budući da:

               (1) Članci od 11. do 13. Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o povezivanju njihovih sustava trgovanja emisijama stakleničkih plinova privremeno se primjenjuju od dana potpisivanja Sporazuma.

               (2) U skladu s člankom 12. stavkom 1. Sporazuma osniva se Zajednički odbor koji se sastoji od predstavnika stranaka.

               (3) U skladu s člankom 12. stavkom 4. Sporazuma Zajednički odbor treba utvrditi svoj poslovnik.

               (4) U skladu s člankom 12. stavkom 5. Sporazuma, Zajednički odbor može odlučiti osnovati radne skupine koje bi mu pomagale u radu,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               Jedini članak

               Donosi se Poslovnik Zajedničkog odbora naveden u Prilogu ovoj Odluci.

               Sastavljeno na engleskom jeziku u Zürichu.

               Za Zajednički odbor

               Predsjedatelj

               Tajnik za Europsku uniju

               Tajnik za Švicarsku

               Poslovnik ODBORA ZA ETS EUROPSKE UNIJE I ŠVICARSKE („ZAJEDNIČKI ODBOR”)

               Članak 1.

               Sastav Zajedničkog odbora

               1. Zajednički odbor sastoji se od predstavnika Europske komisije („Komisija”) koji djeluju u ime „Europske unije”, s jedne strane, i predstavnika Švicarske Konfederacije („Švicarska”), s druge strane. Obje se strane dalje u tekstu pojedinačno nazivaju „stranka”, a zajednički „stranke”.

               2. Predstavnike stranaka mogu pratiti drugi dužnosnici koji djeluju u ime stranaka.

               Članak 2.

               Predsjedanje

               1. Stranke se svakih 12 mjeseci izmjenjuju u predsjedanju Zajedničkim odborom. Tijekom prve kalendarske godine odborom predsjeda Švicarska.

               2. Stranka koja predsjeda imenuje predsjedatelja Zajedničkog odbora kao i njegova zamjenika.

               3. Predsjedatelj usmjerava rad Zajedničkog odbora.

               Članak 3.

               Promatrači

               Zajednički odbor može, na temelju zajedničkog dogovora stranaka, odlučiti pozvati stručnjake ili predstavnike drugih tijela da prisustvuju sastancima Zajedničkog odbora kao promatrači kako bi pružili informacije o određenim temama. Zajednički odbor dogovara se o uvjetima pod kojima takvi promatrači mogu prisustvovati sastancima.

               Članak 4.

               Tajništvo

               1. Po jedan dužnosnik Europske komisije i Vlade Švicarske zajednički djeluju kao tajnici Zajedničkog odbora.

               2. Tajnici Zajedničkog odbora odgovorni su za komunikaciju između stranaka, uključujući slanje dokumenata.

               3. Funkcije tajništva u nadležnosti su stranke koja predsjeda.

               Članak 5.

               Sastanci Zajedničkog odbora

               1. Zajednički odbor sastaje se ako i kada za to postoji potreba, u načelu jednom godišnje. Predsjedatelj nakon savjetovanja sa strankama saziva sastanak Zajedničkog odbora u vrijeme i na mjestu o kojima se stranke zajednički dogovore. Mogu se održavati telefonske i videokonferencije ako se stranke tako dogovore. Predsjedatelj saziva poseban sastanak Zajedničkog odbora na zahtjev Europske unije ili Švicarske. Zajednički odbor sastaje se u roku od 30 kalendarskih dana od zahtjeva na temelju članka 12. stavka 2. Sporazuma.

               2. Zajednički odbor sastaje se u Bruxellesu ili u Švicarskoj, ovisno o stranci koja u to doba predsjeda, osim ako se stranke dogovore drukčije.

               3. Predsjedatelj predstavnicima stranaka šalje obavijest o sazivanju sastanka, zajedno s nacrtom dnevnog reda i dokumentima za sastanak, najkasnije 21 kalendarski dan prije sastanka. Dokumenti za sastanke sazvane u skladu s člankom 12. stavkom 2. Sporazuma šalju se najmanje sedam kalendarskih dana prije sastanka.

               4. U dogovoru sa strankama predsjedatelj može skratiti rokove utvrđene u stavku 3. kako bi u obzir uzeo zahtjeve određenog slučaja.

               5. Predsjedatelja se obavješćuje o sastavu izaslanstva svake stranke najmanje sedam kalendarskih dana prije svakog sastanka.

               6. Sastanci Zajedničkog Odbora nisu javni, osim ako stranke odluče drugačije.

               Članak 6.

               Dnevni red

               1. Predsjedatelj uz pomoć tajnikâ sastavlja privremeni dnevni red za svaki sastanak.

               2. Svaka stranka može predložiti uvrštenje dodatnih točaka na dnevni red. Svaki takav zahtjev mora biti obrazložen i poslan u pisanom obliku predsjedatelju najkasnije sedam kalendarskih dana prije sastanka.

               3. Zajednički odbor odobrava dnevni red na početku sastanka.

               Članak 7.

               Radne skupine Zajedničkog odbora

               1. Zajednički odbor dogovara sastav i rad radnih skupina ili pododbora koji se osnivaju u skladu s člankom 12. stavkom 5. Sporazuma.

               2. Radne skupine ili pododbori primjenjuju ovaj poslovnik mutatis mutandis.

               3. Radne skupine ili pododbori rade pod nadležnošću Zajedničkog odbora, kojem podnose izvješća nakon svakog svojeg sastanka. One nemaju ovlasti za donošenje odluka, ali mogu davati preporuke Zajedničkom odboru.

               4. Zajednički odbor može, u skladu s člankom 8. ovog Poslovnika, odlučiti izmijeniti ili ukinuti mandat radne skupine ili pododbora.

               Članak 8.

               Odluke i preporuke

               1. Zajednički odbor donosi odluke i izrađuje preporuke na temelju zajedničkog dogovora stranaka u skladu sa Sporazumom. One se nazivaju „odluka” ili „preporuka”, nakon čega slijedi redni broj, datum donošenja i navođenje njihova predmeta.

               2. Odluke i preporuke Zajedničkog odbora potpisuju predsjedatelj i tajnici te se one prosljeđuju strankama.

               3. Svaka stranka može odlučiti objaviti bilo koju odluku ili preporuku koju je donio Zajednički odbor u svojem službenom listu. Stranke se međusobno obavješćuju o namjeri da objave neku odluku ili preporuku.

               4. Zajednički odbor može donositi svoje odluke ili preporuke pisanim postupkom ako se stranke tako dogovore. Pisani se postupak sastoji od razmjene nota između tajnika, koji djeluju u dogovoru sa strankama. U tu se svrhu tekst prijedloga šalje strankama s rokom od najmanje 21 kalendarskog dana za iznošenje svih rezervi ili predlaganje izmjena. Uz savjetovanje sa strankama predsjedatelj može skratiti taj rok kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti. Nakon što se tekst usuglasi, odluku ili preporuku potpisuju predsjedatelj i tajnici.

               5. Odluke Zajedničkog odbora o izmjeni priloga Sporazumu donose se na izvornim jezicima Sporazuma.

               6. Za vrijeme privremene primjene članaka od 11. do 13. Sporazuma Zajednički odbor može pripremati odluke koje su potrebne za provedbu Sporazuma. Službena odluka Zajedničkog odbora s obvezujućim učinkom proizvodit će učinke tek nakon što Sporazum stupi na snagu.

               Članak 9.

               Zapisnik

               1. Tajništvo priprema nacrt zapisnika svakog sastanka. U nacrtu se navode donesene odluke i izrađene preporuke. Nacrt zapisnika podnosi se na donošenje Zajedničkom odboru. Nakon što ga Zajednički odbor donese, zapisnik potpisuju predsjedatelj i tajnici.

               2. Nacrt zapisnika mora se pripremiti u roku od 21 kalendarskog dana od sastanka i podnijeti na odobrenje Zajedničkom odboru pisanim postupkom ili na sljedećem sastanku Zajedničkog odbora.

               Članak 10.

               Korespondencija

               Sva korespondencija koju je upuotio predsjedatelj Zajedničkog odbora ili koja je njemu upućena šalje se tajništvu Zajedničkog odbora.

               Članak 11.

               Redovita razmjena informacija i savjetovanje

               1. U skladu s člankom 10. stavkom 2. Sporazuma stranka obavješćuje drugu stranku o razvoju zakonodavstva u području koje je relevantno za Sporazum.

               2. U tu svrhu stranke redovito izmjenjuju informacije i savjetuju se preko tajnikâ Zajedničkog odbora.

               Članak 12.

               Povjerljivost

               Ako jedna stranka Zajedničkom odboru dostavi informacije označene kao povjerljive, druga stranka s njima mora postupati kao s takvima.

               Članak 13.

               Troškovi

               Svaka stranka snosi sve troškove povezane sa svojim sudjelovanjem na sastancima Zajedničkog odbora te radnih skupina i pododbora.

               Članak 14.

               Izmjena

               Ovaj se Poslovnik može izmijeniti odlukom Zajedničkog odbora u skladu s člankom 8.

               Članak 15.

               Privremena primjena

               Poslovnik se tijekom privremene primjene članaka od 11. do 13. Sporazuma primjenjuje mutatis mutandis.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.5.2018.
            COM(2018) 360 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj

               OBRAZLOŽENJE

               1.Kontekst prijedloga

               Odlukom je obuhvaćena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske Unije (EUSF) u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002.
                  1
                (dalje u tekstu „Uredba”) za iznos od 33 992 206 EUR za pružanje pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj nakon katastrofa koje su se tijekom 2017. dogodile u tim zemljama. Mobilizacija je popraćena Nacrtom izmjene proračuna (NIP) br. 4/2018
                  2
                kojim se predlaže unošenje potrebnih odobrenih sredstava u opći proračun za 2018.

               2.Informacije i uvjeti

               2.1.Bugarska – poplave

               U jugoistočnom dijelu Bugarske 25. i 26. listopada 2017. zabilježene su neuobičajeno obilne padaline i snažne oluje koja su uzrokovale štetu na mostovima, odvodnim cijevima i potpornim zidovima te osnovnoj infrastrukturi.

               (1)Bugarska je podnijela zahtjev za doprinos iz Fonda solidarnosti 11. siječnja 2018. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 25. listopada 2017. Kao kriterij za podnošenje zahtjeva navedena je „regionalna prirodna katastrofa” u skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe.

               (2)Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

               (3)Bugarska tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 90,3 milijuna EUR. Zahtjev je podnesen na temelju odredbi za „regionalne katastrofe” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, kojima se „regionalna katastrofa” definira kao prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice veću od 1,5 % BDP-a te regije. Šteta uzrokovana poplavama u Burgasu čini 1,6 % BDP-a relevantne regije Yugoiztochen na razini NUTS 2
                  3
                i stoga prelazi prag od 1,5 % utvrđen Uredbom. Zahtjev Bugarske stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

               (4)Bugarska tijela u svojem su zahtjevu zatražila isplatu predujma. Nakon prethodne procjene zahtjeva Komisija je smatrala da je navedeni iznos štete koji tek neznatno premašuje prag prihvatljivosti potrebno temeljitije procijeniti te da isplata predujma stoga nije opravdana.

               (5)U zahtjevu Bugarske detaljno se opisuju vremenski uvjeti i posljedice oluje. Područje okruga Burgas 25. i 26. listopada 2017. pogodile su obilne padaline, jak vjetar i oluja s Crnog mora, koji su uzrokovali kritično stanje. Proglašeno je izvanredno stanje i proveden je Regionalni plan zaštite od katastrofa. Poplava je odnijela pet života i utjecala na 6 000 osoba, poplavljeno je 142 stambenih i preko 1200 nestambenih nekretnina. Visoki vodostaj i plimni valovi poplavili su mostove i uništili cestovnu infrastrukturu, odvodne cijevi, odvode i potporne zidove, uključujući nacionalnu cestovnu mrežu. Oštećena je ili uništena komunalna infrastruktura, uključujući ceste, mostove, vodovodne cijevi, potporne zidove, zaštitu sustava odvodnje, nasipe, riječna korita i infrastrukturu za skrb o djeci. Teško je oštećeno i privremeno povučeno iz uporabe regionalno odlagalište krutog otpada. Poplavljeno je i privremeno nije funkcioniralo postrojenje za pročišćavanje otpadnih voda u Dolnom Ezerovom.

               (6)Bugarska je procijenila da trošak hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznosi 90,1 milijuna EUR i raščlanila ga po vrstama operacija. Daleko najveći udio prihvatljivih troškova (gotovo 65 milijuna EUR) odnosi se na sektor prometa.

               (7)Bugarska tijela prijavila su da je 0,33 % prihvatljivih troškova osigurano. Za te troškove stoga možda neće primiti doprinos iz EUSF-a.

               (8)Pogođene regije su „slabije razvijene regije” u okviru europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova (2014.–2020.). Bugarska nadležna tijela nisu Komisiju obavijestila o svojoj namjeri da sredstva iz programâ u okviru fondova ESI prenamijene za mjere obnove.

               (9)Bugarska nije aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

               (10)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               (11)U bugarskom zahtjevu kratko je opisana provedba zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime s obzirom na prirodu te katastrofe. U skladu s tim, Direktiva 2000/60/EZ (Okvirna direktiva o vodama) i Direktiva 2007/60/EZ (Direktiva o poplavama) prenesene su u bugarski Zakon o vodama. Direktiva Vijeća 2008/114/EZ o kritičnim infrastrukturama prenesena je u bugarski Zakon o zaštiti od katastrofa.

               2.2.Grčka – potres na otoku Kos 2017.

               Potres jačine 6,6 po Richterovoj ljestvici pogodio je 20. srpnja 2017. južnoegejsko područje između Bodruma (Turska) i otoka Kosa (Grčka) nakon kojeg su uslijedila višestruka podrhtavanja. Najviše je oštećena javna infrastruktura i imovina te važni lokaliteti kulturne baštine.

               (1)Grčka je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a 11. listopada 2017. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 21. srpnja 2017. Kao kriterij za podnošenje zahtjeva navedena je „regionalna prirodna katastrofa” u skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe. Grčka je 9. ožujka 2018. na zahtjev Komisije dostavila dodatne informacije koje su bile potrebne za dovršetak procjene tog predmeta.

               (2)Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

               (3)Grčka nadležna tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 101,4 milijuna EUR. Zahtjev je podnesen na temelju odredbi za „regionalne katastrofe” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, kojima se „regionalna katastrofa” definira kao prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice veću od 1,5 % BDP-a te regije. Šteta uzrokovana potresom na Kosu čini 1,8 % BDP-a relevantne regije Južni Egej na razini NUTS 2
                  4
                i stoga prelazi prag od 1,5 % utvrđen Uredbom. Zahtjev Grčke stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

               (4)Grčka tijela u svojem su zahtjevu zatražila isplatu predujma. Komisija je smatrala da isplata predujma nije opravdana jer su bile potrebne dodatne ključne informacije od Grčke da bi se obavila prethodna procjena utvrđena člankom 4.a Uredbe.

               (5)Kao odgovor na potres dovedene su spasilačke ekipe kako bi procijenile situaciju, provele aktivnosti spašavanja, obnovile vitalne funkcije otoka (zračna luka, luka, bolnica) i koordinirale lokalna tijela za upravljanje u izvanrednim situacijama. Vatrogasci i nacionalna ambulantna služba mobilizirani su kako bi tražili ljude koji su pod ruševinama i ozlijeđeni. Specijalni timovi popravili su prekinute električne vodove. Grčka je prijavila da je poginulo 10 osoba, a više od 100 ih je ozlijeđeno. Stanovnici i veliki broj turista morali su nekoliko noći spavati u školama, parkovima i na otvorenom.  Utvrđeno je da je luka pretrpjela znatne štete i nije se mogla koristiti nekoliko dana. Potrebno je obnoviti 150 kuća, a 10 kuća je potrebno ponovno izgraditi. Obnova je potrebna i za 33 poslovna subjekta, a 5 ih je potrebno ponovno izgraditi. Pogođene su i tri javne zgrade. Oštećeno je mnogo kulturnih dobara,  najviše na istočnoj strani otoka koja je bila bliže epicentru potresa, osobito spomenici i arheološka nalazišta u gradu Kos.

               (6)Grčka je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 93,9 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći udio (više od 47,8 milijuna EUR) prihvatljivih troškova odnosi se na mjere zaštite kulturne baštine. Drugi najveći udio (oko 41,1 milijuna EUR) odnosi se na troškove obnove prometne infrastrukture.

               (7)Grčka tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (8)Pogođena je regija „razvijenija regija” u okviru europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova (2014.–2020.). Grčka tijela najavila su Komisiji da sredstva iz programa u okviru fondova ESI namjeravaju prenamijeniti za mjere obnove.

               (9)Grčka nije aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

               (10)Kao sekundarna posljedica potresa pojavio se lokalni tsunami, koji je pogodio obalu poluotoka Bodrum i dijelove obale otoka Kos. Istraživanje posljedica događaja provela je međunarodna skupina sastavljena od znanstvenika iz Turske, Grčke i Zajedničkog istraživačkog centra Komisije.

               (11)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               (12)U zahtjevu Grčke opisana je provedba zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime s obzirom na prirodu te katastrofe. Nakon snažnih potresa koji su pogodili Grčku u razdoblju 1978.–1981. grčke su vlasti uspostavile politiku za sprečavanje rizika od prirodnih katastrofa i upravljanje njime kako bi poboljšale otpornost lokalnih zajednica s pomoću okvira za provedbu politika za smanjenje poznatih rizika, upravljanje posljedicama potresa te postupaka/djelovanja za sprečavanje novih rizika.

               2.3.Litva – poplava

               Tijekom ljeta i jeseni Litva je bila pogođena neprekidnim oborinama koje su uzrokovale potpuno zasićeno tlo koje nije moglo apsorbirati višak vode. Ta je situacija dovela do poplave, koja je uglavnom uzrokovala oštećenje mrežne infrastrukture u poljoprivrednom sektoru.

               (1)Litva je podnijela zahtjev za doprinos iz Fonda solidarnosti 22. prosinca 2017. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 4. listopada 2017. Kao kriterij za podnošenje zahtjeva navedena je „katastrofa velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. Litva je 6. veljače 2018. poslala dodatne informacije.

               (2)Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

               (3)Litva je ukupnu izravnu štetu uzrokovanu poplavom procijenila na 407,4 milijuna EUR. Taj iznos premašuje prag za katastrofe velikih razmjera za aktivaciju sredstava EUSF-a koji se na Litvu primjenjivao 2017. u iznosu od 214,9 milijuna EUR (tj. 0,6 % bruto nacionalnog dohotka temeljenog na podacima iz 2015.). Budući da procijenjena ukupna izravna šteta premašuje taj prag, katastrofa se smatra „prirodnom katastrofom velikih razmjera” te je stoga prihvatljiva za doprinos iz EUSF-a.

               (4)Litva nije zatražila isplatu predujma.

               (5)U zahtjevu Litve detaljno je opisana meteorološka situacija i posljedice dugotrajnih padalina. Razdoblje prekomjernih padalina od nekoliko mjeseci sa stopama padalina koje su dosezale 280 % od normalnih dovelo je do zasićenja tla vodom, previsokog vodostaja unutarnjih voda i kritičnog prevelikog opterećenja sustava odvodnje. Litva je 4. listopada 2017. uvela izvanredne mjere u cijeloj zemlji. Dugotrajni tok suvišne vode s naglim promjenama razina vode, tla i mulja iz otpadnih voda te visokog pritiska vode oštetio je sustave odvodnje i doveo ih do kritičnog stanja. Sustavi regeneracije zemljišta i sustavi odvodnje u čitavoj zemlji nisu mogli apsorbirati vodu.  Izlijevanje rijeka dovelo je do poplavljivanja polja s usjevima, poljoprivrednih gospodarstava i kuća, elektrana i pogođenih groblja. Obilne padaline oštetile su i preko 100 km lokalnih cesta. Zabilježeno je oko 50 nestanka struje, oštećene su cijevi za grijanje i toplinska izolacija.

               (6)Litva je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 240,2 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Gotovo svi prihvatljivi troškovi odnose se na ponovnu uspostavu infrastrukture u području upravljanja vodom/otpadnim vodama uključujući nasipe i sustave odvodnje. Međutim doprinos iz EUSF-a neće se koristiti za popravke koji bi doveli do boljeg stanja tih dobara nego što je bilo prije katastrofe.

               (7)Litavska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (8)Pogođena je regija „manje razvijenija regija” u okviru europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova (2014.–2020.). Litavska tijela nisu Komisiju obavijestila o svojoj namjeri da sredstva iz programa u okviru fondova ESI prenamijene za mjere obnove. Međutim nakon zahtjeva Litve za potporu poljoprivrednicima predstavljenog Komisiji u studenome 2017. Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU) br. 2018/108 „o hitnoj mjeri u obliku pomoći poljoprivrednicima zbog poplava i obilnih padalina na određenim područjima Litve, Latvije, Estonije i Finske”. Najveći iznos isplaćen Litvi iznosi 9,1 milijuna EUR.

               (9)Litva nije aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

               (10)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               (11)U zahtjevu Litve opisane su važeće nacionalne procedure za izvanredne situacije, ali ne i specifična provedba zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime s obzirom na prirodu te katastrofe. Zakonom o civilnoj zaštiti Republike Litve propisuju se procedure koje pokrajinske i općinske institucije i ustanove, poljoprivredna gospodarstva i druga tijela trebaju primjenjivati kako bi se pripremila za izvanredne situacije i spriječila ih. U skladu sa zakonskim aktima Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo okoliša i općinske uprave odobrili su trogodišnje planove mjera za sprečavanje izvanrednih situacija. U državnom planu upravljanja izvanrednim situacijama odobrenom 2010. utvrđena je mobilizacija materijalnih i ljudskih resursa te upravljanje njima nakon izvanrednog stanja. U skladu s Odlukom br. 1V-114 iz 2007. za informiranje o događajima i izvanrednim situacijama uzrokovanim hidrometeorološkim i geološkim događajima odgovorno je Ministarstvo okoliša i podređena tijela.

               2.4.Poljska – oluja

               Između 9. i 12. kolovoza 2017. dijelovi Poljske pogođeni su iznimno snažnim olujama i obilnim padalinama što je prouzročilo veliku štetu na šumama u privatnom i javnom vlasništvu, javnoj infstrukture i ostalim dobrima.

               (1)Poljska je podnijela zahtjev za doprinos iz Fonda solidarnosti 25. listopada 2017. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 9. kolovoza 2017. Kao kriterij za podnošenje zahtjeva navedena je „regionalna prirodna katastrofa” u skladu s člankom 2. stavkom 3. Uredbe. Nakon zahtjeva Komisije Poljska je 23. ožujka 2018. dostavila ključne dodatne informacije potrebne za dovršenje procjene tog slučaja.

               (2)Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

               (3)Poljska tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 491,2 milijuna EUR. Zahtjev je podnesen na temelju odredbi za „regionalne katastrofe” iz članka 2. stavka 3. Uredbe, kojima se „regionalna katastrofa” definira kao prirodna katastrofa koja je prouzročila izravnu štetu u nekoj regiji na razini NUTS 2 prihvatljive države članice veću od 1,5 % BDP-a te regije. Šteta uzrokovana olujom čini 2,0 % ponderiranog prosječnog regionalnog BDP-a
                  5
                triju predmetnih regija, odnosno regija Kujavsko-pomeransko vojvodstvo, Pomeransko vojvodstvo i vojvodstvo Velika Poljska te stoga premašuje prag od 1,5 % utvrđen u Uredbi. Zahtjev Poljske stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

               (4)Poljska nije zatražila isplatu predujma.

               (5)U zahtjevu Poljske detaljno je opisana meteorološka situacija početkom kolovoza 2017. Oluja je donijela obilnu kišu i lokalno tuču te prouzročila 6 smrtnih slučajeva, a 39 osoba je ozlijeđeno. Najteže su pogođena područja Toruń i Gdańsk. Poljska je odmah poduzela mjere za spašavanje ljudskih života i osiguravanje oštećenih zgrada, uklanjanje srušenih stabala koja su blokirala mnoge ceste i željezničke pruge i prekinutih električnih vodova. Najviše je oštećen šumarski sektor. Poljska procjenjuje da je u tri pogođene regije uništeno ukupno 9,8 milijuna m3  drveća. Katastrofa je prouzročila znatne gubitke prirodnih resursa i zahvatila primjerice 22 šumskih rezervata, 15 vrsta ptica i 134 staništa (Natura 2000), uključujući najstariji šumski rezervat „Czeszewski” u regiji Jarocin Forest. Ozbiljno je oštećena šumska infrastruktura kao što su ceste, mostovi, šumske kolibe i objekti šumarskih obrazovnih centara, turistička mjesta i drugi objekti. Uz to je zahvaćeno više od 13 600 poljoprivrednih gospodarstava i oko 99 000 ha usjeva. U energetskom sektoru potrebno je popraviti 5 000 visokonaponskih stupova, 758 trafostanica i više od 451 km električnih vodova.

               (6)Šume su u Poljskoj od iznimne važnosti za okoliš te su zaštićene brojnim propisima. Pokrivaju oko 30 % teritorija Poljske i 81 % šuma je u javnom vlasništvu. Upravitelj za 77 % šuma u Poljskoj jest državno poduzeće za gospodarenje šumama. One uključuju nacionalne parkove, rezervate prirode, zaštićena područja prirode, područja Natura 2000, područja od ekološke važnosti, komplekse prirode i krajolika te dokumentacijska mjesta. Područja mreže Natura 2000 pokrivaju oko 20 % Poljske.

               (7)Poljska je procijenila da troškovi hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznose 324,5 milijuna EUR te ih je prikazala raščlanjeno po vrsti operacija. Najveći udio (više od 259,1 milijun EUR) prihvatljivih troškova odnosi se na mjere povezane s neposrednom obnovom zahvaćenih područja kako bi se izbjegle neposredne posljedice erozije tla. Drugi najveći udio (42,4 milijuna EUR) odnosi se na troškove obnove prometne infrastrukture.

               (8)Komisija je primijetila da su se u prošlosti pojavili problemi povezani s usklađivanjem aktivnosti upravljanja šumama sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti okoliša. Kako bi se spriječila nesukladnost predviđenih operacija povezanih s upravljanjem šumama sa zakonodavstvom EU-a o zaštiti okoliša, Komisija može u naknadni provedbeni akt uključiti odgovarajuće odredbe.

               (9)Poljska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (10)Pogođene regije su „slabije razvijene regije” u okviru europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova (2014.–2020.). Poljska tijela nisu Komisiju obavijestila o svojoj namjeri da sredstva iz programâ u okviru fondova ESI prenamijene za mjere obnove.

               (11)Poljska nije aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

               (12)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               (13)U zahtjevu Poljske opisana je provedba zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, kao što je Direktiva o poplavama 2007/60/EZ o procjeni i upravljanju rizicima od poplava, Direktiva 2008/114/EZ o utvrđivanju i označivanju europske kritične infrastrukture i procjeni potrebe poboljšanja njezine zaštite i Direktiva 2012/18/EU o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari. Trenutačno ne postoji zakonodavstvo Unije koje bi se konkretno odnosilo oluje.

               2.5.Zaključak

               Zbog prethodno navedenih razloga katastrofe iz zahtjeva koje su podnijele Bugarska, Grčka, Litva i Poljska ispunjavaju uvjete za mobilizaciju EUSF-a navedene u Uredbi.

               3.Financiranje iz sredstava EUSF-a dodijeljenih za 2018.

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  6
                (dalje u tekstu „Uredba o VFO-u”), a posebno njezinim člankom 10., omogućuje se mobilizacija EUSF-a do godišnje gornje granice od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.). Točkom 11. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  7
                (IIA) utvrđuju se modaliteti za mobilizaciju EUSF-a.

               Budući da je glavni razlog za osnivanje EUSF-a bila solidarnost, Komisija smatra da bi pomoć trebala biti progresivna. To znači da bi, u skladu s dosadašnjom praksom, za dio štete koji premašuje prag za mobilizaciju EUSF-a za „prirodne katastrofe velikih razmjera” (tj. 0,6 % BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2011., ovisno o tome koji je iznos manji) intenzitet pomoći trebao biti veći od onoga za štetu do tog praga. Stopa koja se u prošlosti primjenjivala za utvrđivanje dodijeljenih sredstava za katastrofe velikih razmjera iznosi 2,5 % ukupne izravne štete ispod praga i 6 % za dio štete iznad praga. Za regionalne katastrofe i katastrofe prihvaćene u okviru odredbe o „susjednoj zemlji“ stopa iznosi 2,5 %.

               Doprinos ne smije premašiti procijenjeni ukupni trošak prihvatljivih operacija. Metodologija za izračun pomoći navedena je u Godišnjem izvješću o EUSF-u za razdoblje 2002.–2003. te su je prihvatili Vijeće i Europski parlament.

               Na temelju zahtjeva Bugarske, Grčke, Litve i Poljske financijski doprinos iz EUSF-a na temelju procjene ukupne izravne nastale štete iznosi:

                        Država članica

                        Kategorizacija katastrofe

                        Ukupna izravna šteta

                        (u milijunima EUR)

                        Prag za katastrofe velikih razmjera

                        (u milijunima EUR)

                        2,5 % izravne štete do praga

                        (u EUR)

                        6 % izravne štete iznad praga

                        (u EUR)

                        Ukupni predloženi iznos pomoći

                        (u EUR)

                        Isplaćeni predujam

                        (u EUR)

                        BUGARSKA

                        Regionalna

                        (članak 2. stavak 3.)

                        90,329

                        288,020

                        2 258 225

                        –

                        2 258 225

                        0

                        GRČKA

                        Regionalna

                        (članak 2. stavak 3.)

                        101,432

                        1 057,800

                        2 535 796

                        –

                        2 535 796

                        0

                        LITVA

                        Velikih razmjera

                        (članak 2. stavak 2.)

                        407,366

                        214,944

                        5 373 600

                        11 545 341

                        16 918 941

                        0

                        POLJSKA

                        Regionalna

                        (članak 2. stavak 4.)

                        491,170

                        2 501,280

                        12 279 244

                        –

                        12 279 244

                        0

                        UKUPNO

                        33 992 206

                        0

               U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe o VFO-u ukupan iznos raspoloživ za mobilizaciju EUSF-a na početku 2018. bio je 421 142 057 EUR, što odgovara zbroju preostalih dodijeljenih sredstava za 2018. u iznosu od 280 371 754 EUR (tj. 574 342 834 EUR umanjeno za iznos od 293 971 080 EUR koji je već mobiliziran u 2017.
                  8
               ), uvećano za preostala dodijeljena sredstva za 2017. u iznosu od 140 770 303 EUR koji nije potrošen te je prenesen u 2018.

               U ovom se trenutku u 2018. može mobilizirati iznos od 173 389 397 EUR. To odgovara ukupnom raspoloživom iznosu za mobilizaciju EUSF-a na početku 2018. (421 142 057 EUR), umanjeno za iznos od 143 585 709 EUR zadržan zbog poštovanja obveze držanja u pričuvi 25 % godišnjih dodijeljenih sredstava za 2018. do 1. listopada 2018., kako je predviđeno člankom 10. stavkom 1. Uredbe o VFO-u, i umanjeno za iznos od 104 166 951 EUR mobiliziran za Grčku, Španjolsku, Francusku i Portugal početkom ove godine
                  9
               .

                        Sažeta tablica financiranja EUSF-a

                        Iznos

                        EUR

                        Dodijeljena sredstva za 2017. prenesena u 2018.

                        140 770 303

                        Dodijeljena sredstva za 2018.

                        574 342 834

                        Dodijeljena sredstva za 2018. unaprijed izdana u 2017. u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe o VFO-u

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Ukupno raspoloživo na početku 2018.

                        421 142 057

                        Umanjeno za iznos već mobiliziran u 2018. za Grčku, Španjolsku, Francusku i Portugal

                        –104 166 951

                        Umanjeno za zadržani iznos od 25 % dodijeljenih sredstava za 2018.

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Maksimalni iznos koji je trenutačno na raspolaganju (dodijeljena sredstva za 2017. + 2018.)

                        173 389 397

                        Ukupni iznos pomoći predložen za mobilizaciju za Bugarsku, Grčku, Litvu i Poljsku

                        –33 992 206

                        Preostala raspoloživa sredstva do 1. listopada 2018.

                        139 397 191

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije
                  10
               , a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  11
               , a posebno njegovu točku 11.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na izvanredne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih prirodnim katastrofama.

               (2)Sredstva Fonda ne smiju prelaziti maksimalni godišnji iznos od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  12
               .

               (3)Bugarska je 11. siječnja 2018. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplave prouzročene obilnim padalinama i snažnim olujama 25. i 26. listopada 2017.

               (4)Grčka je 11. listopada 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon potresa koji je 20. srpnja 2017. pogodio južnoegejsko područje i otok Kos.

               (5)Litva je 22. prosinca 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon poplave prouzročene neprekidnim padalinama tijekom ljeta i jeseni 2017.

               (6)Poljska je 25. listopada 2017. podnijela zahtjev za doprinos iz Fonda nakon iznimno snažnih oluja i obilnih padalina između 9. i 12. kolovoza 2017.

               (7)Zahtjevi Bugarske, Grčke, Litve i Poljske ispunjavaju uvjete za osiguravanje financijskog doprinosa iz Fonda kako je utvrđeno člankom 4. Uredbe (EZ) br. 2012/2002.

               (8)Stoga bi trebalo mobilizirati Fond kako bi se osigurao financijski doprinos za Bugarsku, Grčku, Litvu i Poljsku.

               (9)Radi što brže mobilizacije Fonda ovu bi Odluku trebalo primjenjivati od datuma njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije kako bi se Bugarskoj osigurao iznos od 2 258 225 EUR, Grčkoj iznos od 2 535 796 EUR, Litvi iznos od 16 918 941 EUR i Poljskoj iznos od 12 279 244 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od … [datum donošenja]**.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                     (1)

                        SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

                     (2)

                        COM(2018) 361, 31.5.2018.

                     (3)

                        BG34 = BDP regije Yugoiztochen iznosi EUR 5 327 milijuna na temelju podataka iz 2015.

                     (4)

                        EL42 = regionalni BDP za Notio Aigaio (Južni Egej) iznosi 6 045 milijuna EUR na temelju podataka za 2014.

                     (5)

                        Ponderirani prosječni regionalni BDP iznosi 24,1 milijun EUR temeljen na podacima iz 2014.

                     (6)

                        SL L 347, 20.12.2013, str. 884.

                     (7)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (8)

                        Odluka (EU) 2017/1599 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2017. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (SL L 245, 23.9.2017.) i priložena Izmjena proračuna br. 4/2017 (SL L 330, 13.12.2017.).

                     (9)

                        Prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj, Španjolskoj, Francuskoj i Portugalu (COM(2018) 150, 22.2.2018.) i priložen Nacrt izmjene proračuna br. 1/2018 (COM(2018) 150, 22.2.2018.).

                     (10)

                        SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

                     (11)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (12)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).