               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.2.2017.
            COM(2017) 97 final
            2017/0043(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove
            {SWD(2017) 63 final}{SWD(2017) 64 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Razlozi i ciljevi prijedloga

               Jadransko more (geografska potpodručja 17 i 18 Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja)
                  1
                važno je potpodručje u Sredozemlju, koje čini oko jedne trećine vrijednosti ukupnog iskrcaja
                  2
               . Male pelagijske vrste (koje plivaju u blizini površine) važna su sastavnica ribarstva u Jadranu i čine izvor znatnih gospodarskih prihoda za sektor ribarstva u tom morskom bazenu. Najvažnije i najtraženije male pelagijske vrste u Jadranskom moru jesu inćun i srdela.

               Inćun i srdela čine gotovo sav ulov malih pelagijskih vrsta
                  3
               , pri čemu je inćun vrednija od tih dviju vrsta te glavni poticaj za ribarstvo. Uglavnom ih love Italija i Hrvatska u sjevernom dijelu Jadranskog mora. Jedine druge države članice uključene u ribarstvo na tom području jesu Slovenija, koja čini manje od 1 % ukupnog ulova, te Albanija i Crna Gora, s jednako malim udjelom ulova.3

               Trenutačno je ribolov malih pelagijskih vrsta u Jadranskom moru uređen u skladu s nekoliko pravnih okvira, na nacionalnoj razini, na razini EU-a i na međunarodnoj razini. Hrvatska, Italija i Slovenija donijele su nacionalne planove upravljanja na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (Uredba o Sredozemlju)
                  4
               , kojom su obuhvaćena plovila s okružujućim mrežama plivaricama i pelagijske koćarice, alati koje se upotrebljava u ribolovu malih pelagijskih vrsta. Na razini EU-a dopuštene su ograničene količine odbacivanja ulova u okviru trogodišnjih planova odbacivanja ulova
                  5
               . Na međunarodnoj razini, Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) donijela je plan upravljanja
                  6
                i kasnije hitne mjere
                  7
               .

               Unatoč tim mjerama upravljanja, prema najnovijim znanstvenim mišljenjima inćune i srdele u Jadranskom moru još se uvijek prekomjerno iskorištava i ti će se stokovi vjerojatno nastaviti smanjivati. Stanje postaje sve gore jer se udaljavamo od održivih razina ribolova te smo daleko od postizanja cilja iskorištavanja stokova uz najveći održivi prinos (NOP) najkasnije do 2020., kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ
                  8
                („Osnovna uredba”). U skladu s najnovijim znanstvenim mišljenjima potrebno je znatno smanjiti ulov obiju vrsta kako bi se postigle održive razine ribolova.
                  9

               Postojeći okvir za upravljanje temelji se prije svega na ograničavanju ribolovnog napora i kapaciteta, uz nekoliko dodatnih mjera, poput prostorno-vremenskih zabrana i najmanjih iskrcajnih veličina. Međutim, točne mjere razlikuju se geografski (među navedene tri države članice i u međunarodnim vodama) i izmijenjene su nekoliko puta posljednjih godina. Na primjer, zatvorena razdoblja (kad ribolov nije dopušten) razlikuju se u svim trima državama članicama na Jadranu te su se mijenjala svake godine u proteklih pet godina. Zbog tog je složenog okvira za upravljanje koji se neprestano razvija ribarskoj industriji otežano praćenje pravila koja su trenutačno na snazi, a samim time i njihova provedba. Osim toga, zbog primjene različitih pravila za upravljanje različitim dijelovima raspona jednog stoka smanjuje se učinkovitost. Na primjer, posljedica zatvaranja jednog područja za ribolov na temelju nacionalnih pravila jedne države članice mogla bi biti samo premještanje ribolovnih napora u neki drugi dio Jadranskog mora i stoka, gdje je ribolov dopušten u tom trenutku.

               Na temelju evaluacija postojećeg okvira za upravljanje zaključeno je da je on neučinkovit i nedovoljan za osiguravanje održivog ribolova predmetnih stokova do 2020. Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo EU-a (STECF)
                  10
                savjetovao je odgovornim službama da razmotre primjenu ograničenja ulova (ili iskrcaja) kao učinkovitiji alat za upravljanje malim pelagijskim vrstama
                  11

                  12
               . Za male pelagijske stokove koji formiraju jata (pojavljuju se u gustim skupinama) upravljanje na temelju napora smatra se riskantnijim. Na primjer, čak i ako se napori smanje za 20 %, to ne znači nužno da će doći do smanjenja ulova ili ribolovne smrtnosti za 20 %. Ako plovilo naiđe na jato malih pelagijskih vrsta, može u kratkom razdoblju uloviti veliku količinu. S druge strane, smanjenje ulova izravno dovodi do odgovarajućeg smanjenja ribolovne smrtnosti.

                  Ovaj se prijedlog odnosi na problem prekomjernog iskorištavanja malih pelagijskih stokova zbog neodrživog ribarstva i neučinkovitog upravljanja. Glavni je cilj višegodišnjeg plana vratiti stokove i sektor ribarstva u dobro stanje tako da se ribarstvo učini održivim. Time će se sektoru ribarstva osigurati mogućnost dugoročnog oslanjanja taj resurs. Višegodišnjim planom omogućit će se i uvođenje obveze iskrcavanja tako što će se osigurati osnova za odstupanja u određenim ograničenim slučajevima. Uspostavom višegodišnjeg plana omogućit će se i primjena regionalizacije, pri čemu se države članice koje okružuju morske bazene uključuje u stvaranje i oblikovanje pravila upravljanja za zainteresirane strane. Cilj je povećati sudjelovanje subjekata u ribarstvu u njihovoj izradi, te poboljšati njihovu provedbu i, konačno, njihovu učinkovitost. Time će se i olakšati postupak odlučivanja te će on biti učinkovitiji i prilagodljiviji promjenjivim okolnostima, a približit će ga se dionicima u slučajevima u kojima je riječ o pitanjima vrlo tehničke prirode.

               Višegodišnjim planom obuhvatile bi se ciljne vrijednosti ribolovne smrtnosti izražene u rasponima za svaki stok, ako su dostupne, i one bi bile osnova za određivanje godišnjih ograničenja ulova za te stokove. Osim toga, u višegodišnji plan bile bi uvrštene zaštitne mjere za uspostavu okvira za obnavljanje stokova koji su ispod sigurnih bioloških granica.

               Višegodišnji plan odnosit će se na sva ribarska plovila u EU-u bez obzira na njihovo ukupno sudjelovanje u ribolovu u Jadranskom moru (u vodama EU-a i međunarodnim vodama). To je u skladu s pravilima zajedničke ribarstvene politike (ZRP) i s učinkom koji ta plovila imaju na predmetne riblje stokove.

               Sljedeće su odredbe Uredbe (EU) br. 1380/2013 („Osnovna uredba”) relevantne za višegodišnji plan:

               Članci 9. i 10. Osnovne uredbe sadržavaju odredbe o ciljevima i sadržaju višegodišnjih planova. U skladu s člankom 10. Osnovne uredbe, višegodišnji planovi trebali bi sadržavati mjerljive ciljeve. Te bi ciljeve trebalo dopuniti zaštitnim mjerama povezanima s graničnom referentnom točkom za očuvanje.

               U skladu s člankom 15. Osnovne uredbe, obveza iskrcavanja primjenjuje se na ribolov malih pelagijskih vrsta (mala plava riba, tj. ulov skuše, haringe (sleđa), šaruna, ugotice pučinke, kljunčice, inćuna, argentina, srdele, papaline) bilo gdje u vodama EU-a od 1. siječnja 2015. U skladu s člankom 15. stavkom 5. Osnovne uredbe, pojedinosti o provedbi obveze iskrcavanja moraju se utvrditi višegodišnjim planovima, uključujući sljedeće:

               (a)posebne odredbe o ribolovu ili vrstama obuhvaćenima obvezom iskrcavanja;

               (b)specifikaciju izuzećâ od obveze iskrcavanja;

               (c)odredbe za izuzeća de minimis do ukupno 5 % ukupnih godišnjih ulova svih vrsta koje podliježu obvezi iskrcavanja, kako bi se izbjegli nerazmjerni troškovi za rukovanje neželjenim ulovom.

               U skladu s člankom 18. Osnovne uredbe, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke za donošenje određenih mjera ako su Komisiji dodijeljene ovlasti za donošenje provedbenih ili delegiranih akata radi postizanja ciljeva utvrđenih u višegodišnjem planu.

               Višegodišnji plan sadržava i posebne odredbe o kontroli kojima se specifičnom kontekstu ribarstva malih pelagijskih vrsta u Jadranu prilagođavaju opće mjere kontrole utvrđene u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006
                  13
               , kojom je predviđen zakonodavni okvir za kontrolu, inspekcijske preglede i izvršenje kako bi se osigurala usklađenost s pravilima ZRP-a. Relevantne odredbe Uredbe (EZ) br. 1224/2009 sljedeće su:

               U skladu s člankom 9., ribarsko plovilo čija duljina iznosi 12 ili više metara mora imati instaliran uređaj koji je u potpunosti funkcionalan i koji putem sustava za praćenje plovila u redovitim vremenskim razmacima šalje podatke o poziciji plovila i tako omogućuje njegovo automatsko lociranje i identifikaciju. Isto tako, mora omogućiti centru za praćenje ribarstva države članice koja je država zastave prikupljanje podataka o ribarskom plovilu.

               U skladu s člankom 15., zapovjednici ribarskih plovila EU-a čija duljina iznosi 12 ili više metara moraju upotrebljavati elektroničke očevidnike i slati ih elektroničkim putem nadležnom tijelu države članice zastave najmanje jedanput dnevno.

               U skladu s člankom 17., zapovjednici ribarskih plovila EU-a čija duljina preko svega iznosi 12 ili više metara i koja obavljaju ribolov stokova obuhvaćenih višegodišnjim planom te za koja je obvezno bilježiti podatke u očevidnik o ribolovu u elektroničkom obliku moraju dostaviti nadležnim tijelima države članice koja je njihova država zastave skup informacija o plovilu i ulovima najmanje četiri sata prije predviđenog dolaska u luku.

               Može biti prikladno prilagoditi te odredbe posebnoj prirodi određene vrste ribolova s pomoću višegodišnjeg plana.

               U skladu s člankom 43. višegodišnjim planovima može se utvrditi pragove za ulove određenih stokova i, ako ulovi prelaze te pragove, mora ih se iskrcati u određenim lukama.

               Pregled posebnih odredbi višegodišnjeg plana nalazi se u odjeljku 5.

               Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljen je opći okvir za ZRP i utvrđene su situacije u kojima Vijeće i Europski parlament moraju donijeti višegodišnje planove.

               Ovaj se prijedlog o višegodišnjem planu za male pelagijske vrste u Jadranskom moru temelji na pristupu za određivanje ciljeva, ciljnih vrijednosti i zaštitnih mjera višegodišnjeg plana te za provedbu obveze iskrcavanja kakav je primijenjen u nedavno donesenoj Uredbi (EU) br. 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007
                  14
               .

               U Uredbi Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama
                  15
                sadržane su tehničke mjere za očuvanje, odnosno pravila o sastavu ulova, najmanja veličina oka mrežnog tega, najmanja dopuštena veličina za iskrcaj te područja i razdoblja u kojima su zabranjene određene vrste ribolova. Nju se trenutačno preispituje te će je se zamijeniti ako se donese Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera
                  16
               . Tim bi se prijedlogom državama članicama omogućilo da izmijene tehničke mjere u okviru procesa regionalizacije.

               Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Ovaj prijedlog i njegovi ciljevi dosljedni su s politikama Europske unije, posebno politikama zaštite okoliša poput Okvirne direktive o pomorskoj strategiji (MSFD)
                  17
                te njezinim ciljevima postizanja dobrog stanja okoliša morskih voda EU-a do 2020.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

               Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               Načelo supsidijarnosti

               Odredbe prijedloga odnose se na očuvanje morskih bioloških resursa, mjere koje su u isključivoj nadležnosti Europske unije. Ovaj je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti i ispunjuje njegove zahtjeve. Stokovi inćuna i srdela te predmetna ribarska plovila slobodno se kreću preko međunarodnih granica, pa djelovanje samo na razini država članica vjerojatno neće biti učinkovito za postizanje ciljeva. Kako bi mjere bile učinkovite, trebalo bi ih provoditi usklađeno i trebale bi biti primjenjive na cijelo područje raširenosti stoka i na sve predmetne flote.

               Načelo proporcionalnosti

               Predložene mjere u skladu su s načelom proporcionalnosti s obzirom na to da su prikladne i potrebne, a druge, manje restriktivne mjere nisu na raspolaganju za postizanje željenih ciljeva politike. Dionici s kojima je provedeno savjetovanje u velikoj se mjeri slažu da trenutačni zakonodavni okvir, koji se sastoji od nacionalnog zakonodavstva, plana EU-a za odbačeni ulov i mjera koje je donijela Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja, nije dostatan za postizanje ciljeva ZRP-a u pogledu održivosti.

               Odabir instrumenta

               Predloženi je instrument uredba Europskog parlamenta i Vijeća

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               U pripremi ovog prijedloga i popratne procjene učinka provedena su savjetovanja na različitim razinama, uključujući dionike, znanstvenike, građane, javne uprave i relevantne službe Komisije.

               Savjetovanja s dionicima

               Savjetovanja s dionicima provedena su ciljano, a posebno s pomoću savjetovanja sa Savjetodavnim vijećem za Sredozemlje (MEDAC),
                  18
                najvažnijom organizacijom dionika u ribarstvu na području Sredozemlja. MEDAC predstavlja sve strane na koje se odnosi ovaj prijedlog. Među njima su sektor ribarstva, uključujući mali ribolov, sektor prerade, sindikati i druge interesne skupine, poput organizacija za zaštitu okoliša, skupina potrošača te udruga za sportski/rekreacijski ribolov koje djeluju na području Sredozemlja u okviru ZRP-a.

               MEDAC je od 2014. uspostavio radnu skupinu posebno posvećenu razvoju višegodišnjeg plana za male pelagijske vrste u Jadranskom moru. Radna skupina održala je šest sastanaka, kojima su prisustvovali predstavnici Komisijine Glavne uprave za ribarstvo (GU MARE), Europske agencije za kontrolu ribarstva, znanstvenoistraživačke zajednice, industrije i uprava za ribarstvo država članica.
                  19
                MEDAC je u ožujku 2016. donio mišljenje o višegodišnjem planu za male pelagijske vrste u sjevernom Jadranu.
                  20
                Neke od mjera koje je preporučio MEDAC uključene su u ovaj prijedlog, konkretno: proširenje upotrebe elektroničkih očevidnika i elektroničkih sustava za praćenje pozicije plovila te uključivanje mjera potrebnih za provedbu obveze iskrcavanja.

               Komisija je organizirala i znanstveni i tehnički seminar o ribarstvu malih pelagijskih vrsta u Jadranskom moru, koji je održan 18. rujna 2015., a okupio je znanstvenike, MEDAC i uprave za ribarstvo država članica. Opći je konsenzus bio da se inćuni i srdele prekomjerno iskorištavaju i da je potrebno djelovati.

               Nakon toga od 21. do 25. rujna 2015. održana je radionica o provedbi najvećeg održivog prinosa (NOP) u različitim analizama slučaja, uključujući male pelagijske stokove u Jadranu. Ta je radionica organizirana u okviru projekta koji je financirala Komisija u pogledu scenarijâ upravljanja za potrebe pripreme višegodišnjih planova upravljanja za područje Sredozemlja i Crnog mora. Na tom je sastanku različitim dionicima (Komisiji, MEDAC-u, neovisnim stručnjacima, savjetnicima koji provode projekt) omogućena rasprava i postizanje dogovora o različitim mogućnostima, kriterijima i planiranim scenarijima za upravljanje za potrebe postizanja vrijednosti FNOP u okviru tog projekta.

               Provedeno je i savjetovanje s dionicima uključenima u ribarstvo na Sredozemlju (uključujući nadležna tijela iz osam država članica, istraživačke institute iz osam država članica, pet nevladinih organizacija, predstavnike industrije iz osam država članica, MEDAC i STECF) u okviru Studije o retrospektivnoj evaluaciji Uredbe o Sredozemnom moru
                  21
               , u koju je uključena posebna analiza slučaja u pogledu malih pelagijskih vrsta u Jadranskom moru. Time je ostvaren važan doprinos u pogledu definiranja problema i učinkovitosti trenutačnog okvira. Velika većina dionika složila se da se riblji stokovi u Sredozemlju u znatnoj mjeri prekomjerno iskorištavaju, a većina ispitanika iz svih kategorija dionika izjavila je da dosad nije zamijećeno poboljšanje u stanju stokova. Još jedno od utvrđenih kritičnih pitanja bila je zabrinutost u pogledu buduće društveno-ekonomske održivosti u ribarstvu na Sredozemlju.

               Osim toga, u razdoblju od 22. svibnja 2015. do 11. rujna 2015. provedeno je sveobuhvatno javno savjetovanje na internetu o ribarstvu malih pelagijskih vrsta u sjevernom Jadranu
                  22
               . Zaprimljeno je ukupno 15 detaljnih doprinosa od država članica, MEDAC-a, predstavnika industrije, nevladinih organizacija i građana. Glavni su zaključci bili sljedeći:

               Većina se sudionika složila da je potreban višegodišnji plana na razini EU-a jer se trenutačnim zakonodavnim okvirom ne uzimaju u obzir specifičnosti ribarstva u toj regiji te se njime ZRP ne provodi u potpunosti, posebno kad je riječ o načelu regionalizacije.

               Trenutačni se zakonodavni okvir smatra previše složenim.

               Intervencija EU-a trebala bi biti ograničena na usmjeravanje i utvrđivanje ciljeva.

               Trebalo bi uzeti u obzir međudjelovanje između ribarstava i okolišne čimbenike.

               Mjere bi se trebale odnositi isključivo na ciljne vrste.

               Tehničke mjere i dodatne mjere u pogledu obveze iskrcavanja ne bi trebale biti fiksno utvrđene u višegodišnjem planu, već bi ih trebalo donositi na temelju regionalizacije.

               Tehničke mjere trebale bi biti usmjerene na prostorno-vremenske zabrane, a ne na povećanja selektivnosti na temelju veličine oka mrežnog tega.

               Višegodišnji plan trebao bi biti prilagodljiv i razmjeran udjelu ulova koji ostvaruju različite predmetne flote.

               Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Uz prethodno opisana javna savjetovanja i studiju o retrospektivnoj evaluaciji opisanu u sljedećem odjeljku, ovaj se prijedlog temelji na nekoliko ključnih studija.

               Komisija je 2014. ugovorila studiju pod nazivom „Improved knowledge of the main socio-economic aspects related to the most important fisheries in the Adriatic Sea” (Unaprjeđenje znanja o glavnim društveno-ekonomskim aspektima povezanima s najvažnijim vrstama ribarstva u Jadranskom moru). Cilj je te studije utvrđivanje glavnih vrsta ribarstva u Jadranu, opisivanje procjena stanja stokova i znanstvena mišljenja u pogledu relevantnih stokova te osiguravanje društveno-ekonomskih informacija koje se odnose na različite vrste ribarstva kojima se bave obalne zemlje na Jadranu. Studija je dovršena 2015.
                  23

               GU MARE pokrenuo je 2014. još jednu studiju radi procjene posebnih scenarija upravljanja za višegodišnje planove u skladu s ciljevima ZRP-a.
                  24
                Studijom je bilo predviđeno provođenje četiriju analiza slučaja, od kojih se jedna odnosila na ribarstvo malih pelagijskih vrsta u Jadranu. U okviru te studije zatim je primijenjeno bioekonomsko modeliranje za potrebe procjene okolišnih, socijalnih i ekonomskih utjecaja različitih scenarija na različite dijelove flote.

               Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               U studiji o retrospektivnoj evaluaciji Uredbe o Sredozemnom moru21 utvrđeno je da se većina ciljeva Uredbe o Sredozemnom moru, unatoč provedbi brojnih mjera iz nje, u regiji sjevernog Jadrana ne postiže ili su rezultati učinkovitosti nepotpuni zbog ograničenih popratnih dokaza. Na primjer, sva nacionalna tijela s kojima je provedeno savjetovanje u okviru te studije zamijetila su neznatne utjecaje ili uopće nisu zamijetila utjecaje smanjenja ribolovnih napora u regiji sjevernog Jadrana te je Uredba o Sredozemnom moru imala ograničen utjecaj na broj plovila i zapošljavanje u Italiji i Hrvatskoj.

               Države članice donijele su nacionalne planove upravljanja na temelju Uredbe o Sredozemnom moru, koje je analizirao STECF
                  25
                na temelju namjenske studije
                  26
               . STECF je zaključio da u okviru postojećih nacionalnih planova upravljanja smanjenja ulova nisu dostatna za postizanje održivih razina ribolova do 2020. Stoga STECF smatra da postizanje ciljeva ZRP-a nije vjerojatno ako se ne izmijene nacionalni planovi upravljanja.

               Kad je riječ o međunarodnim mjerama provedenima u okviru Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), GFCM je 2015. proveo bioekonomsku procjenu mjera upravljanja za ribolov inćuna i srdela u Jadranskom moru.
                  27
                Simulacije su pokazale da su trenutačne stope ribolovne smrtnosti
                  28
                previsoke, čak i uz provedbu hitnih mjera koje je donio GFCM. Ako se tako nastavi, stokovi inćuna i srdela u razdoblju od 2020. do 2030. ostat će izvan sigurnih bioloških granica, a čak bi moglo doći do izlovljenosti.

               Procjena učinka

               Procjena učinka višegodišnjeg plana za male pelagijske vrste u Jadranskom moru provedena je u okviru novog ZRP-a i izrade novih nacrta uredbi o tehničkim mjerama. Stoga su sljedeće procjene učinka relevantne za ovaj prijedlog:

               Reforma ZRP-a
                  29
               .

               Učinci uvođenja obveze iskrcavanja
                  30
               ,
                  31
               .

               Društveno-ekonomske dimenzije ZRP-a
                  32
               .

               Izrada nove uredbe o tehničkim mjerama
                  33
               .

               Nadalje, provedena je procjena učinka ovog zakonodavnog prijedloga za utvrđivanje višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove i njihov ribolov u Jadranskom moru.

               Opcije politike razmatrane u toj procjeni učinka bile su sljedeće:

               opcija 0.: upotreba nezakonodavnih instrumenata ili neobvezujućeg zakonodavstva (odbačena u ranoj fazi);

               opcija 1.: status quo (polazni scenarij s kojim su se uspoređivale druge opcije);

               opcija 2.: izrada uredbe EU-a za upravljanje ribarstvom malih pelagijskih vrsta u cilju postizanja održivog ribolova stokova do 2018. ili 2020. (dvije podopcije). U okviru opcije 2. predložen je novi mehanizam upravljanja, usmjeren na rezultate ribarstva, u okviru kojeg se utvrđuju ograničenja ulova. Taj je pristup uspješno ispitan u drugim vodama EU-a te je doveo do poboljšanja statusa stokova;

               opcija 3.: Pokušaj izmjene trenutačnog okvira za upravljanje (nacionalno i međunarodno zakonodavstvo), koji bi mogao za posljedicu imati najbolji mogući ili najgori mogući scenarij, ovisno o tome uspije li pokušaj ili ne.

               Najprihvatljivija je bila opcija 2., izrada uredbe EU-a za upravljanje ribarstvom malih pelagijskih vrsta, jer je to jedina opcija za koju se smatralo da može pridonijeti postizanju svih ciljeva. Općenito, očekivani rezultat opcije 2. bit će poboljšanje statusa očuvanja inćuna i srdele, što bi u konačnici dovelo do zdravijeg i održivijeg sektora ribarstva koji ovisi o tom resursu te do boljih plaća za pojedinačne ribare i veću ukupnu profitabilnost u usporedbi s opcijom status quo.

               Za prijelaz na to, održivije stanje ribarstva vjerojatno će biti potrebna smanjenja u sektoru ribarstva, uključujući razine zapošljavanja i ukupni prihod sektora. Kako se ulovi budu smanjivali, prve prodajne cijene vjerojatno će se povećavati, čime bi se do određene mjere mogli nadoknaditi smanjeni prihodi sektora ribarstva nastali zbog smanjenih ulova. Sektor prerade (posebno u Hrvatskoj i Italiji) možda će morati povećati udio uvoza iz drugih zemalja. Dostupni su posebni financijski instrumenti i mjere za pružanje pomoći predmetnim sektorima tijekom tog prijelaza.

               U okviru opcije 2. za postizanje održivog ribolova ciljni rok 2020. prihvatljiviji je od roka 2018. jer su dionici velikom većinom prednost dali roku 2020. Taj je rok i realniji uzme li se u obzir vjerojatno vrijeme stupanja na snagu višegodišnjeg plana EU-a.

               Nijedan od dionika s kojima je provedeno savjetovanje nije podržao neobvezujuće zakonodavstvo (opcija 0.) kao izvedivu opciju. Tijekom javnog savjetovanja samo je jedan dionik izjavio da je trenutačni okvir (opcija 1.) dostatan. Svi osim jednog ispitanika smatrali su da izmjena trenutačnog okvira ne bi bila dostatna (opcija 3.). MEDAC (sastavljen od predstavnika industrije i građanstva), nevladine organizacije, javna tijela, znanstveni instituti te Hrvatska, Italija i Slovenija podržali su izradu višegodišnjeg plana (opcija 2.) i znatnu prednost dali podopciji „2020.”.

               Primjerenost propisa i pojednostavnjenje

               Ovaj prijedlog nije inicijativa u okviru Programa za prikladnost i učinkovitost propisa. Njime se ipak pridonosi pojednostavnjenju primjenjivih propisa Europske unije. Višegodišnjim planom osigurao bi se jedinstven instrument koji sadržava sve odredbe povezane s upravljanjem tim ribarstvom na razini EU-a, dok se trenutačni sustav sastoji od odredbi u trima postojećim nacionalnim planovima upravljanja donesenima u okviru triju zasebnih nacionalnih propisa uz plan odbacivanja ulova EU-a.

               Trenutačni okvir za upravljanje složen je i neprestano se mijenja. Stoga bi se s pomoću pojednostavnjenja, povećane stabilnosti i transparentnosti znatno poboljšala situacija u usporedbi s trenutačnom.

               Višegodišnjim bi se planom omogućio i jednostavniji i transparentniji sustav upravljanja od sadašnjeg kad je riječ o prenošenju znanstvenih mišljenja u mjere upravljanja. Znanstvenici bi znanstvena mišljenja donosili na godišnjoj osnovi, među ostalim o ograničenjima ulova za svaki pojedini stok potrebnima za osiguravanje održivih razina ribolova. U sustavima nadzora rezultata potrebno smanjenje ribolovne smrtnosti izravno se prenosi u smanjenje ulova, a tako nije u sustavima nadzora unosa (npr. na temelju napora ili upravljanja kapacitetom). Ovim bi se višegodišnjim planom također povećala stabilnost i predvidljivost dostupnih resursa u sektoru ribarstva malih pelagijskih vrsta.

               ZRP je politika posebno osmišljena za mala i srednja poduzeća (MSP-ovi), koja su u sektoru ribarstva pravilo, a ne iznimka. Gotovo su sva poduzeća koja se bave ribolovom malih pelagijskih vrsta u Jadranu, kao i velika većina društava u sektoru prerade, mikropoduzeća ili MSP-ovi. Stoga nema osnove za njihovo isključivanje iz područja primjene ovog prijedloga na temelju njihove veličine jer bi to dovelo do isključenja velike većine sektora te bi ovaj prijedlog postao bespredmetan. Višegodišnji plan EU-a stoga bi se primjenjivao na sva poduzeća, uključujući MSP-ove i mikropoduzeća. Svi prethodno navedeni učinci stoga se vjerojatno u različitoj mjeri primjenjuju na sva poduzeća, ovisno o načinu na koji države članice odluče rasporediti potrebna smanjenja u sektoru ribarstva na različite segmente flote.

               Temeljna prava

               Ovaj je prijedlog u potpunosti u skladu s Poveljom EU-a o temeljnim pravima
                  34
               , a posebno s člankom 37. Povelje, kojim je propisano da visoka razina zaštite okoliša i poboljšavanje kvalitete okoliša moraju biti uključeni u politike Unije i osigurani u skladu s načelom održivog razvoja.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog ne utječe na proračun.

               5.OSTALI DIJELOVI

               Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Praćenje nekih učinaka mjera upravljanja provodi se kao dio rutinskih radnji povezanih s provedbom ZRP-a. Podatci potrebni za praćenje društveno-ekonomskih učinaka i učinaka na okoliš višegodišnjeg plana već se prikupljaju u državama članicama u okviru zakonodavstva EU-a o prikupljanju podataka
                  35
               . STECF isto tako provodi redovitu ocjenu stanja inćuna i srdele te društveno-ekonomske učinkovitosti sektorâ ribarstva i prerade. Učinci višegodišnjeg plana na tržište pratit će se na dvogodišnjoj razini u okviru Opservatorija EU-a za proizvode ribarstva i akvakulture (EUMOFA)
                  36
               . Stoga su dostupni polazni podaci i uspostavljen je postupak za praćenje prethodno navedenih operativnih ciljeva i društveno-ekonomskih učinaka višegodišnjeg plana.

               Višegodišnjim planom predviđena je provedba periodične evaluacije njegova učinka na predmetne stokove na temelju znanstvenog mišljenja. Iznimno je važno utvrditi prikladno razdoblje za tu evaluaciju: razdoblje kojim se omogućuju donošenje i provedba regionaliziranih mjera te ostvarenje njihovih učinaka na stokove i ribarstvo. Pri utvrđivanju razdoblja za evaluaciju trebalo bi uzeti u obzir i vremenski odmak između prikupljanja bioloških i društveno-ekonomskih podataka i načina rada znanstvenih tijela koja ocjenjuju te podatke. STECF je preporučio da bi za ocjenu višegodišnjih planova trebalo upotrebljavati podatke o učincima prikupljene tijekom tri godine. STECF je naveo i da treba proći pet godina od provedbe plana da bi se prikupili podaci za tri godine
                  37
               . Stoga bi višegodišnji plan trebalo ocjenjivati svakih pet godina.

                  U tom bi pogledu trebalo napomenuti da periodična evaluacija učinka višegodišnjeg plana nije prepreka za zakonodavnu izmjenu plana ako dođe do promjena u znanstvenom, političkom ili društveno-ekonomskom području.

               Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               U skladu s općim ciljem ZRP-a o očuvanju ribolovnih resursa i uzimajući u obzir članke 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kojom se utvrđuju načela, ciljevi i sadržaj višegodišnjih planova, glavni su elementi plana sljedeći:

               Područje primjene višegodišnjeg plana usmjereno je na male pelagijske stokove. Točnije, na stokove inćuna, srdela, skuše i šaruna te na ribarstvo u okviru kojeg se te vrste iskorištavaju u Jadranskom moru.

               Cilj je višegodišnjeg plana doprinos ciljevima ZRP-a, a posebno postizanju i održavanju najvećeg održivog prinosa (NOP) za predmetne stokove, postizanju održivosti sektora ribarstva te osiguravanju učinkovitog okvira za upravljanje. Višegodišnjim planom pridonosi se i omogućivanju provedbe obveze iskrcavanja.

               Predloženi ciljevi izražavaju se kao rasponi ribolovne smrtnosti oko vrijednosti FNOP prema preporuci STECF-a, najkasnije do 2020. Tim se rasponima vrijednosti FNOP omogućuje upravljanje predmetnim stokovima temeljeno na najvećem održivom prinosu i visoka razina predvidljivosti za sektor. Uključeni su ciljevi za inćun i srdelu, a preporuke o rasponima iznio je STECF9. Ti rasponi omogućuju upravljanje koje se temelji na NOP-u za te stokove, a smatra se da omogućuju i prilagodbe u slučaju promjene znanstvenog mišljenja, dok istodobno održavaju visoku razinu predvidljivosti. Ako su dostupni podaci o ribljim stokovima, te se referentne točke izražavaju kao biomasa stoka u mrijestu.

               Referentne točke očuvanja koje su uvrštene u višegodišnji plan i izražene u tonama biomase u mrijestu ili razinom brojnosti utvrđuje STECF.

               Zaštitne mjere i posebne mjere za očuvanje povezane su s referentnim točkama očuvanja. Kad se u znanstvenom mišljenju utvrdi da se bilo koji stok nalazi ispod te točke, trebalo bi smanjiti dopuštene količine ulova za taj stok. Tu je mjeru moguće prema potrebi dopuniti mjerama poput tehničkih mjera odnosno hitnih mjera Komisije ili države članice. Neke od tih mjera mogu se donijeti u okviru regionalizacije.

               Odredbe povezane s obvezom iskrcavanja koje treba donijeti u okviru regionalizacije potrebne su radi produljenja (i/ili izmjene) izuzećâ od obveze iskrcavanja za vrste za koje se na temelju znanstvenog mišljenja utvrde visoke stope preživljavanja te izuzeća de minimis, u skladu s promjenama znanstvenog mišljenja. Trenutačno ta izuzeća, donesena u okviru Plana za odbačeni ulov u Sredozemlju5, traju tri godine.

               Višegodišnjim planom uspostavlja se regionalna suradnja među državama članicama u pogledu donošenja odredbi za obvezu iskrcavanja i posebnih mjera očuvanja, uključujući tehničke mjere, za određene stokove.

               Utvrđene su odredbe o kontroli za sustav za praćenje plovila, prethodnu obavijest, elektroničke očevidnike i određene luke. Kad je riječ o prethodnoj obavijesti, potrebno je opća pravila iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 prilagoditi posebnim obilježjima Jadranskog mora i ribolova malih pelagijskih vrsta u njemu. Kad je riječ o elektroničkim očevidnicima i sustavu za praćenje plovila, odredbe iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 proširene su kako bi se obuhvatila sva plovila dulja od osam metara radi poboljšanja kontrole ribolova obuhvaćenog višegodišnjim planom. Kad je riječ o određenim lukama, ovim se prijedlogom predviđa prag iznad kojeg bi inćune i srdele trebalo iskrcavati samo u lukama s pojačanom kontrolom.

               Periodična evaluacija višegodišnjeg plana na temelju znanstvenih mišljenja: plan bi trebalo ocjenjivati svakih pet godina. Tim se razdobljem u početku omogućuje potpuna provedba obveze iskrcavanja te donošenje i provedba regionaliziranih mjera i ostvarivanje njihova učinka na stokove i ribolov. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela37.

               2017/0043 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  38
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom
                  39
               ,

               budući da:

               (1)Zajednička ribarstvena politika (ZRP) trebala bi pridonijeti zaštiti morskog okoliša, održivom upravljanju svim komercijalno iskorištavanim vrstama, te posebno postizanju dobroga stanja okoliša u morskom okolišu do 2020. u skladu s člankom 1. stavkom 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  40
               .

               (2)Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  41
                utvrđuju se pravila ZRP-a u skladu s međunarodnim obvezama Unije. Ciljevi su ZRP-a, među ostalim, osigurati da aktivnosti ribolova i akvakulture budu dugoročno ekološki održive, da se na upravljanje ribarstvom primjenjuje načelo predostrožnog pristupa te da se provodi pristup upravljanja ribarstvom temeljen na ekosustavu.

               (3)U znanstvenim mišljenjima Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) i Znanstvenog savjetodavnog odbora Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM – SAC) utvrđeno je da iskorištavanje stokova inćuna i srdele u Jadranskom moru prelazi razine potrebne za postizanje najvećeg održivog prinosa (NOP).

               (4)Unatoč tomu što se njima upravlja i u okviru međunarodnog plana upravljanja GFCM-a i nacionalnih planova upravljanja donesenih na temelju Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006
                  42
               , stokovi inćuna i srdela u Jadranu i dalje se prekomjerno iskorištavaju te se smatra da trenutačne mjere upravljanja nisu dostatne za postizanje NOP-a do 2020. Države članice i dionici podržali su razvoj i provedbu planova upravljanja tim dvama stokovima na razini EU-a.

               (5)Trenutačne mjere upravljanja za male pelagijske vrste u Jadranskom moru odnose se na pristup vodama, nadzor ribolovnog napora i tehničke mjere kojima se uređuje upotreba alata. U znanstvenim mišljenjima navedeno je da je nadzor ulova najprikladniji način prilagodbe ribolovne smrtnosti te da bi on mogao biti učinkovitiji alat za upravljanje malim pelagijskim vrstama
                  43
               .

               (6)Kako bi se postigli ciljevi ZRP-a, potrebno je donijeti određene mjere očuvanja, prema potrebi i u bilo kojoj kombinaciji, kao što su višegodišnji planovi, tehničke mjere te utvrđivanje i raspoređivanje ribolovnih mogućnosti.

               (7)U skladu s člancima 9. i 10. Uredbe (EU) br. 1380/2013, višegodišnji planovi trebaju se temeljiti na znanstvenim, tehničkim i gospodarskim savjetima te sadržavati ciljeve, mjerljive ciljeve s jasnim rokovima, referentne točke očuvanja i zaštitne mjere.

               (8)Cilj višegodišnjeg plana trebao bi biti doprinos postizanju ciljeva ZRP-a, a posebno postizanju i održavanju NOP-a za predmetne stokove, postizanju održivosti sektora ribarstva te osiguravanju učinkovitog okvira za upravljanje.

               (9)Nadalje, člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uvedena je obveza iskrcavanja, među ostalim za sve ulove vrsta koje podliježu minimalnim veličinama kako je definirano u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 1967/2006. Odstupajući od članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1392/2014
                  44
                uspostavljen je plan za odbačeni ulov za razdoblje od tri godine, kojim se predviđa izuzeće de minimis od obveze iskrcavanja u pogledu inćuna, srdele, skuše i šaruna u Jadranskom moru. Kako bi se provela obveza iskrcavanja, prikladno je produljiti valjanost mjera utvrđenih u Delegiranoj uredbi (EU) br. 1392/2014 uključivanjem njezinih predmetnih odredbi u višegodišnji plan.

               (10)U skladu s pristupom temeljenim na ekosustavu i uz deskriptor povezan s ribarstvom iz Direktive 2008/56/EZ, u okviru upravljanja ribarstvom potrebno je razmotriti kvalitativne deskriptore 1, 4 i 6 iz Priloga I. toj Direktivi

               (11)Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zahtijeva se da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima navedenima u višegodišnjim planovima.

               (12)Ciljnu stopu ribolovne smrtnosti (F) koja odgovara cilju postizanja i održavanja NOP-a prikladno je utvrditi kao raspone vrijednosti koji su u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FNOP). Ti rasponi utemeljeni na znanstvenom mišljenju potrebni su kako bi se omogućila fleksibilnost pri uzimanju u obzir razvoja događaja u izradi znanstvenog mišljenja, kako bi se doprinijelo provedbi obveze iskrcavanja i kako bi se u obzir uzele karakteristike mješovitog ribolova. Raspone vrijednosti FNOP izračunao je Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) te su izračunani tako da omogućuju dugoročno smanjenje prinosa za najviše 5 % u usporedbi s NOP-om
                  45
               . Osim toga, gornja je granica raspona ograničena, tako da mogućnost pada stoka ispod vrijednosti Blim iznosi najviše 5 %.

               (13)Radi utvrđivanja ribolovnih mogućnosti trebao bi postojati prag za raspon vrijednosti FNOP pri normalnoj upotrebi i, uz uvjet da se smatra da je predmetni stok u dobrom stanju, viša granica za određene slučajeve. Ribolovne mogućnosti trebalo bi se moći utvrditi do više granice samo ako je na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza to potrebno za postizanje ciljeva iz ove Uredbe u mješovitom ribolovu ili ako je to nužno kako bi se izbjegla šteta za stokove zbog dinamike stoka unutar vrste ili među vrstama odnosno kako bi se ograničile promjene ribolovnih mogućnosti koje se ponavljaju iz godine u godinu.

               (14)Ako nisu dostupni ciljevi povezani s NOP-om, trebalo bi primjenjivati načelo predostrožnog pristupa.

               (15)Za stokove za koje su oni dostupni te radi primjene zaštitnih mjera potrebno je utvrditi referentne točke očuvanja izražene kao NOP Btrigger i Blim za stokove inćuna i srdela. Ako stokovi padnu ispod vrijednosti NOP Btrigger, ribolovnu smrtnost trebalo bi smanjiti ispod vrijednosti FNOP.

               (16)Trebalo bi provesti dodatne zaštitne mjere ako veličina stoka padne ispod referentne točke Blim. Zaštitne mjere trebale bi obuhvaćati smanjenje ribolovnih mogućnosti i konkretne mjere očuvanja kad se u znanstvenom mišljenju navede da je stok ugrožen. Te bi mjere prema potrebi trebalo dopuniti drugim mjerama, kao što su Komisijine mjere u skladu s člankom 12. Uredbe (EU) br. 1380/2013 ili mjere država članica u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               (17)Na stokove za koje nisu dostupne referentne točke trebalo bi primjenjivati načelo predostrožnog pristupa. U posebnom slučaju stokova ulovljenih kao usputni ulov, u nedostatku znanstvenog mišljenja o razinama minimalne biomase u mrijestu u takvim stokovima, trebalo bi donijeti posebne mjere očuvanja kada se u znanstvenom mišljenju navodi da su potrebne korektivne mjere.

               (18)Radi omogućivanja provedbe obveze iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013, planom bi trebalo predvidjeti donošenje dodatnih mjera upravljanja. Takve bi mjere trebalo utvrditi delegiranim aktima.

               (19)Trebalo bi utvrditi rok za podnošenje zajedničkih preporuka država članica koje imaju izravan upravljački interes kako je propisano Uredbom (EU) br. 1380/2013.

               (20)Planom bi trebalo predvidjeti i određene popratne tehničke mjere koje će se donijeti delegiranim aktima kako bi se pridonijelo postizanju ciljeva plana, osobito u pogledu zaštite juvenilne ribe ili radi poboljšanja selektivnosti.

               (21)Kako bi se osigurala potpuna usklađenost s mjerama utvrđenima u ovoj Uredbi, trebalo bi donijeti posebne mjere kontrole radi dopune onih predviđenih Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009
                  46
               .

               (22)Imajući u vidu da plovila koja u Jadranskom moru love male pelagijske vrste obavljaju kratke izlaske u ribolov, primjenu prethodnih obavijesti kako se zahtijeva člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi prilagoditi tako da se prethodne obavijesti dostavljaju najmanje sat i trideset minuta prije predviđenog vremena dolaska u luku. Ipak, uzimajući u obzir ograničeni učinak izlazaka u ribolov koji obuhvaćaju vrlo male količine ribe na predmetne stokove, prikladno je uspostaviti prag za takve prethodne obavijesti ako ta plovila drže na brodu najmanje 1 tonu inćuna ili srdele.

               (23)Imajući u vidu da se elektroničkim alatima za nadzor osigurava bolji i pravodobniji nadzor ribarstva, a posebno prostorne raspodjele ribolovnih aktivnosti i iskorištavanja stokova, primjenu sustava za praćenje plovila i elektroničkog očevidnika kako se zahtijeva na temelju članka 9., odnosno članka 15. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 trebalo bi proširiti na sva ribarska plovila ukupne duljine od osam metara.

               (24)Trebalo bi utvrditi pragove za ulove inćuna i srdele iznad kojih ribarsko plovilo mora ribu iskrcati u određenoj luci ili na mjestu u blizini obale u skladu s člankom 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009. Osim toga, pri određivanju tih luka ili mjesta u blizini obale države članice trebale bi primijeniti kriterije iz članka 43. stavka 5. te Uredbe tako da se osigura učinkovita kontrola stokova.

               (25)Kako bi se ova Uredba pravodobno i na razmjeran način prilagodila tehničkom i znanstvenom napretku te kako bi se osigurala fleksibilnost i omogućio razvoj određenih mjera, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s dopunom ove Uredbe u pogledu korektivnih mjera za očuvanje skuše i šaruna, provedbe obveze iskrcavanja i tehničkih mjera. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

               (26)U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1380/2013, trebalo bi utvrditi odredbe za periodičnu ocjenu Komisije u pogledu primjerenosti i učinkovitosti primjene ove Uredbe. Takva bi ocjena trebala se provesti nakon periodične evaluacije plana koja se temelji na znanstvenom mišljenju i temeljiti se na njoj. Plan bi trebalo ocjenjivati svakih pet godina. Tim se razdobljem omogućuje potpuna provedba obveze iskrcavanja te donošenje i provedba regionaliziranih mjera i ostvarivanje njihova učinka na stokove i ribolov. To je ujedno i najkraće razdoblje koje zahtijevaju znanstvena tijela.

               (27)U skladu s člankom 9. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013, prije izrade plana primjereno je procijeniti njegov vjerojatan gospodarski i društveni učinak
                  47
               .

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               POGLAVLJE I.
                  OPĆE ODREDBE

               Članak 1.

               Predmet i područje primjene

               1.Ovom se Uredbom uspostavlja višegodišnji plan za male pelagijske stokove u Jadranskom moru.

               2.Uredba se primjenjuje na stokove inćuna (Engraulis encrasicolus) i srdele (Sardina pilchardus) u Jadranskom moru („predmetni stokovi”) i na ribarstvo u okviru kojeg se iskorištavaju ti stokovi. Primjenjuje se i na usputni ulov skuše (Scomber spp.) i šaruna (Trachurus spp.) u Jadranskom moru, ulovljenih pri ribolovu jednog predmetnog stoka ili njih obaju.

               Članak 2.

               Definicije

               1.Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u članku 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, članku 4. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 i članku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006.

               2.Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)„Jadransko more” znači geografska potpodručja GFCM-a 17 i 18;

               (b)„geografsko potpodručje GFCM-a” znači geografsko potpodručje Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  48
               ;

               (c)„malih pelagijski stokovi” znači stokovi navedeni u članku 1. stavku 2. ove Uredbe i sve njihove kombinacije;

               (d)„raspon vrijednosti FNOP” znači raspon vrijednosti pri kojima sve razine ribolovne smrtnosti unutar znanstveno utvrđenih granica tog raspona, u slučajevima mješovitog ribolova i u skladu sa znanstvenim mišljenjem, dugoročno dovode do najvećeg održivog prinosa (NOP) u postojećim prosječnim ekološkim uvjetima bez znatnog utjecaja na proces reprodukcije dotičnih stokova;

               (e)„NOP Btrigger” znači najniža referentna točka za biomasu u mrijestu ispod koje treba poduzeti konkretne i prikladne mjere upravljanja kako bi se u okviru stopa iskorištavanja u kombinaciji s prirodnim promjenama stokovi obnovili iznad razina koje dugoročno mogu proizvesti NOP;

               (f)„ribolovna mogućnost” znači količinski određeno zakonsko pravo na ribolov, izraženo u količini ulova i/ili ribolovnom naporu.

               Članak 3.

               Ciljevi

               1.Višegodišnjim planom pridonosi se postizanju ciljeva zajedničke ribarstvene politike navedenih u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013, a posebno primjenom načela predostrožnog pristupa za upravljanje ribarstvom, te se pokušava zajamčiti da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa obnavlja populacija ulovljenih vrsta i održava iznad razina koje mogu proizvesti NOP.

               2.Višegodišnjim planom pruža se učinkovit, jednostavan i stabilan okvir za upravljanje iskorištavanjem malih pelagijskih stokova u Jadranskom moru.

               3.Višegodišnjim planom pridonosi se eliminiranju odbačenog ulova tako što se, koliko god je to moguće, izbjegava i smanjuje neželjeni ulov, te provedbi obveze iskrcavanja utvrđene člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za vrste na koje se ona primjenjuje i na koje se primjenjuje ova Uredba.

               4.U okviru višegodišnjeg plana primjenjuje se pristup upravljanju ribarstvom temeljen na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju moguću mjeru. On je u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, a posebno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. kako je utvrđen u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ.

               5.Konkretno, ciljevi su višegodišnjeg plana sljedeći:

               (a)osiguravanje ispunjenja uvjeta opisanih u deskriptoru 3 iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ i

               (b)doprinos ispunjenju drugih relevantnih deskriptora iz Priloga I. Direktivi 2008/56/EZ razmjerno ulozi koju ribolov ima u njihovu ispunjavanju.

               POGLAVLJE II.
                  CILJEVI, ZAŠTITNE MJERE I POSEBNE MJERE

               Članak 4.

               Ciljevi za inćun i srdelu

               1.Ciljne vrijednosti ribolovne smrtnosti za predmetne stokove postižu se što prije, progresivno i postupno do 2020., a potom se održavaju unutar raspona određenih u Prilogu I. te u skladu s ciljevima iz članka 3. stavka 1.

               2.Ribolovne mogućnosti u skladu su s ciljnim rasponima vrijednosti ribolovne smrtnosti određenima u stupcu A Priloga I. ovoj Uredbi.

               3.Ne dovodeći u pitanje stavke 1. i 2., ribolovne mogućnosti mogu se utvrditi na razinama koje odgovaraju razinama ribolovne smrtnosti nižima od onih određenih u stupcu A Priloga I.

               4.Ne dovodeći u pitanje stavke 2. i 3., ribolovne mogućnosti za pojedini se stok mogu utvrditi u skladu s rasponima ribolovne smrtnosti iz stupca B Priloga I. uz uvjet da je predmetni stok iznad referentnih točaka za minimalnu biomasu u mrijestu iz stupca A Priloga II.:

               (a)ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno za postizanje ciljeva iz članka 3. u slučaju mješovitog ribolova;

               (b)ako je to na temelju znanstvenog mišljenja ili dokaza potrebno kako bi se spriječilo nanošenje ozbiljne štete stokovima prouzročene dinamikom stoka unutar vrste ili među vrstama ili

               (c)kako bi se promjene ribolovnih mogućnosti između dvije uzastopne godine ograničile na najviše 20 %.

               Članak 5.

               Zaštitne mjere

               1.Referentne točke očuvanja izražene kao minimalne i granične razine biomase stoka u mrijestu koje se primjenjuju kako bi se zaštitila puna reproduktivna sposobnost predmetnih stokova utvrđuju se u Prilogu II.

               2.Kada se u znanstvenom mišljenju navede da je biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg od predmetnih stokova ispod referentne točke minimalne biomase stoka u mrijestu iz stupca A Priloga II. ovoj Uredbi, donose se sve prikladne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka na razine koje su iznad razina koje mogu proizvesti NOP. Posebno, odstupajući od članka 4. stavka 2. i članka 4. stavka 4. ove Uredbe, ribolovne se mogućnosti za predmetne stokove utvrđuju na razini koja je u skladu s ribolovnom smrtnošću koja je smanjena ispod raspona iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi, pri čemu se u obzir uzima smanjenje biomase tog stoka.

               3.Kada se u znanstvenom mišljenju upućuje na to da je biomasa stoka u mrijestu bilo kojeg od predmetnih stokova ispod referentne točke granične biomase stoka u mrijestu (Blim) iz stupca B Priloga II. ovoj Uredbi, provode se dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka na razine koje su iznad razine koja može proizvesti NOP. Konkretno, te korektivne mjere mogu uključivati, odstupajući od članka 4. stavaka 2. i 4., obustavljanje ciljanog ribolova za predmetni stok i primjereno smanjenje ribolovnih mogućnosti.

               Članak 6.

               Posebne mjere za očuvanje

               Kada se u znanstvenom mišljenju navede da su potrebne korektivne radnje za očuvanje malih pelagijskih stokova navedenih u članku 1. stavku 2. ove Uredbe ili, u slučaju inćuna i srdela, kad se biomasa u mrijestu bilo kojeg od tih stokova za određenu godinu nalazi ispod referentnih točaka očuvanja iz stupca A Priloga I. ovoj Uredbi, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 16. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u pogledu sljedećeg:

               (a)karakteristika ribolovnih alata, osobito veličine oka mrežnog tega, konstrukcije ribolovnog alata, veličine alata ili upotrebe selektivnih uređaja kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost;

               (b)upotrebe ribolovnih alata i dubine upotrebe alata, kako bi se zajamčila ili poboljšala selektivnost;

               (c)zabrane ili ograničenja ribolova u određenim područjima radi zaštite ribe u mrijestu i juvenilne ribe odnosno ribe ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili neciljanih vrsta riba;

               (d)zabrane ili ograničenja ribolova ili upotrebe određenih vrsta ribolovnog alata u određenim razdobljima radi zaštite ribe u mrijestu i ribe ispod najmanje referentne veličine za očuvanje ili neciljanih vrsta riba;

               (e)najmanje referentne veličine za očuvanje radi zaštite juvenilnih morskih organizama;

               (f)drugih karakteristika u vezi sa selektivnošću.

               POGLAVLJE III.
                  ODREDBE KOJE SE ODNOSE NA OBVEZU ISKRCAVANJA

               Članak 7.

               Odredbe koje se odnose na obvezu iskrcavanja za male pelagijske vrste koje se lovi u Jadranskom moru

               Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 15. ove Uredbe i člankom 18. Uredbe (EU) br. 1380/2013 u pogledu sljedećeg:

               (a)izuzeća od primjene obveze iskrcavanja za vrste za koje se znanstvenim dokazima potvrde visoke stope preživljavanja, uzimajući u obzir karakteristike alata, ribarskih praksi i ekosustava kako bi se olakšala provedba obveze iskrcavanja i

               (b)izuzeća de minimis radi omogućivanja provedbe obveze iskrcavanja; ta se izuzeća de minimis omogućuju za slučajeve iz članka 15. stavka 5. točke (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013 i u skladu s određenim uvjetima određenima u toj točki;

               (c)posebnih odredbi o dokumentaciji o ulovu, posebno radi praćenja provedbe obveze iskrcavanja i

               (d)utvrđivanja najmanjih referentnih veličina za očuvanje radi zaštite juvenilnih morskih organizama.

               POGLAVLJE IV.
                  REGIONALIZACIJA

               Članak 8.

               Regionalna suradnja

               1.Članak 18. stavci od 1. od 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuju se na mjere iz članaka 6. i 7. ove Uredbe.

               2.Za potrebe stavka 1. ovog članka, države članice koje imaju izravan upravljački interes mogu podnijeti zajedničke preporuke u skladu s člankom 18. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 prvi put najkasnije dvanaest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe i zatim dvanaest mjeseci nakon svakog dostavljanja ocjene višegodišnjeg plana u skladu s člankom 14. ove Uredbe. Takve preporuke mogu podnijeti i kad one to smatraju potrebnim, a posebno u slučaju bilo kakvih naglih promjena stanja u vezi s bilo kojim od stokova na koje se primjenjuje ova Uredba. Zajedničke preporuke za mjere koje se odnose na određenu kalendarsku godinu podnose se najkasnije 1. lipnja prethodne godine.

               3.Ovlastima koje se dodjeljuju člancima 6. i 7. ove Uredbe ne dovode se u pitanje ovlasti dodijeljene Komisiji na temelju drugih odredbi prava Unije, uključujući odredbe iz Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               POGLAVLJE V.
                  KONTROLA I PROVEDBA

               Članak 9.

               Odnos prema Uredbi (EZ) br. 1224/2009

               Mjere kontrole predviđene u ovom poglavlju primjenjuju se uz one predviđene Uredbom (EZ) br. 1224/2009, osim ako je u ovom poglavlju određeno drukčije.

               Članak 10.

               Prethodno obavješćivanje

               1.Odstupajući od članka 17. stavka 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, prethodno obavješćivanje iz tog članka izvršava se najmanje sat i trideset minuta prije predviđenog dolaska u luku. Nadležna tijela obalnih država članica mogu, na temelju svakog pojedinačnog slučaja, dati odobrenje za raniji ulazak u luku.

               2.Obveza prethodnog obavješćivanja primjenjuje se na zapovjednike ribarskih plovila Unije koji na brodu drže najmanje jednu tonu inćuna ili jednu tonu srdela.

               Članak 11.

               Sustav za praćenje plovila

               1.Za potrebe ove Uredbe, primjena odredbi utvrđenih člankom 9. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 proširuje se na ribarska plovila ukupne duljine osam metara ili više koja se bave ribolovom malih pelagijskih vrsta u Jadranu.

               2.Izuzeće iz članka 9. stavka 5. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 ne primjenjuje se na plovila koja se bave ribolovom malih pelagijskih vrsta u Jadranu u skladu s ovom Uredbom, bez obzira na njihovu duljinu.

               Članak 12.
               Elektroničko bilježenje i slanje očevidnika o ribolovu

               1.Za potrebe ove Uredbe, obveza vođenja elektroničkog očevidnika o ribolovu i njegova slanja elektroničkim putem najmanje jedanput dnevno nadležnom tijelu države članice zastave utvrđena u članku 15. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 proširuje se na zapovjednike ribarskih plovila Unije ukupne duljine osam metara ili više koja se bave ciljanim ribolovom inćuna ili srdele.

               2.Izuzeće iz članka 15. stavka 4. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 ne primjenjuje se na zapovjednike plovila koja se bave ciljanim ribolovom inćuna ili srdele, bez obzira na njihovu duljinu.

               Članak 13.

               Određene luke

               Prag koji se primjenjuje na živu masu vrsta iz predmetnog stoka na koje se primjenjuje višegodišnji plan iznad kojeg ribarsko plovilo mora iskrcati svoje ulove u određenoj luci ili na mjestu blizu obale, kako je navedeno u članku 43. Uredbe (EZ) br. 1224/2009, iznosi:

               (a)2000 kg inćuna;

               (b)2000 kg srdela.

               POGLAVLJE VI.
                  PREISPITIVANJE

               Članak 14.

               Evaluacija višegodišnjeg plana

               Pet godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga Komisija provodi evaluaciju učinka višegodišnjeg plana na stokove na koje se primjenjuje ova Uredba i na ribarstvo u okviru kojeg se iskorištavaju ti stokovi. Komisija dostavlja rezultate te evaluacije Europskom parlamentu i Vijeću.

               POGLAVLJE VII.
                  POSTUPOVNE ODREDBE

               Članak 15.

               Izvršavanje delegiranja ovlasti

               1.Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               2.Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članaka 6. i 7. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

               3.Europski parlament ili Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članaka 6. i 7. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

               4.Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

               5.Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

               6.Delegirani akt donesen na temelju članaka 6. i 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

               POGLAVLJE VIII.
                  ZAVRŠNE ODREDBE

               Članak 16.

               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                     http://www.fao.org/3/a-ax817e.pdf

                  .

                     (2)

                     GFCM (2016.) The State of Mediterranean and Black Sea Fisheries

                   (Stanje ribarstva u Sredozemlju i Crnom moru).

                     (3)

                     FAO catch production statistics (Statistički podatci FAO-a o ulovu), podatci preuzeti 10. svibnja 2016.

                     (4)

                     Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006.

                   o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (SL L 36, 8.2.2007., str. 6.)

                     (5)

                     Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1392/2014

                   od 20. listopada 2014. o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnom moru (SL L 370, 30.12.2014., str. 21.)

                     (6)

                     Preporuka GFCM/37/2013/1

                   o višegodišnjem planu upravljanja za ribarstvo malih pelagijskih stokova u geografskom potpodručju GFCM-a 17 (sjeverno Jadransko more) i o prijelaznim mjerama očuvanja za ribarstvo malih pelagijskih stokova u geografskom potpodručju 18 (južno Jadransko more)

                     (7)

                     Preporuka GFCM/38/2014/1

                   o izmjeni Preporuke GFCM/37/2013/1 i o mjerama predostrožnosti i hitnim mjerama za 2015. o malim pelagijskim stokovima u geografskom potpodručju GFCM-a 17;

                     Preporuka GFCM/39/2015/1

                   o uspostavi dodatnih mjera predostrožnosti i hitnih mjera za 2016. o malim pelagijskim stokovima u Jadranskom moru (geografska potpodručja 17 i 18) i Preporuka GFCM/40/2016/3 o uspostavi dodatnih hitnih mjera za 2017. i 2018. o malim pelagijskim stokovima u Jadranskom moru (geografska potpodručja 17 i 18). Sve su preporuke dostupne na: http://www.fao.org/gfcm/decisions/en/.

                     (8)
                  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

                     (9)

                     STECF (2015.) – Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (Mali pelagijski stokovi u Jadranskom moru. Procjene u Sredozemlju, dio 1.) (STECF-15-14)

                   Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 str.

                     (10)

                     Odluka Komisije od 26. kolovoza 2005. o osnivanju Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (2005/629/EZ).

                     (11)

                     Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF), Assessment of Mediterranean Sea stocks - part 2 (Procjena stokova u Sredozemnom moru – dio 2.) (STECF-11-14)

                     (12)

                     Izvješća Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) Izvješće sa 51. plenarne sjednice (PLEN-16-01).

                   2016. Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, EUR 27917 EN, JRC 101442, 95 str.

                     (13)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009.o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.)

                     (14)
                  Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.)

                     (15)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 850/98 od 30. ožujka 1998. o očuvanju ribolovnih resursa putem tehničkih mjera za zaštitu nedoraslih morskih organizama (SL L 125, 27.4.1998., str. 1.)

                     (16)
                  COM(2016)0134 final – 2016/074 (COD)

                     (17)

                     Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

                   od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.)

                     (18)

                     http://www.med-ac.eu/

                  .

                     (19)
                  8. listopada 2014., Split (Hrvatska); 20. studenoga 2014., Rim (Italija); 11. ožujka 2015., Rim (Italija); 23. travnja 2015., Marseille (Francuska); 11. lipnja 2015., Madrid (Španjolska); 17. veljače 2016., Rim (Italija)

                     (20)

                     MEDAC (2016.) MEDAC Advice on LTMP for Small Pelagics in GSA 17 (Northern Adriatic) of 11 March 2016 (Mišljenje MEDAC-a o planu dugoročnog upravljanja malim pelagijskim vrstama u geografskom potpodručju 17 (sjeverni Jadran) od 11. ožujka 2016.) (Prot. 94/2016).

                     (21)
                  Wakeford et al. (2016.) Retrospective evaluation study of the Mediterranean Sea Regulation (Studija o retrospektivnoj evaluaciji Uredbe o Sredozemnom moru) Završno izvješće (srpanj 2016.)

                     http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/index_en.htm

                     (22)

                        http://ec.europa.eu/dgs/maritimeaffairs_fisheries/consultations/northern-adriatic-multiannual/index_hr.htm

                      – Područjem primjene javnog savjetovanja bio je obuhvaćen samo sjeverni Jadran jer se ondje odvija velika većina ribolovnih aktivnosti u pogledu malih pelagijskih vrsta te je Komisija u početku namjeravala sastaviti prijedlog višegodišnjeg plana za sjeverni Jadran, no poslije je odlučila neznatno proširiti područje primjene kako bi bio obuhvaćeno cijelo Jadransko more. Odluka o proširenju područja primjene donesena je kako bi se obuhvatilo cijelo područje na kojem se pojavljuju stokovi te radi izbjegavanja nerazmjernih troškova buduće izrade zasebnog višegodišnjeg plana samo za južni Jadran s obzirom na mali udio tog ribarstva (6 % inćuna i srdela ulovljenih u Jadranu (2013.) iskrcava se u južnom Jadranu, a većina tog ulova zapravo se odvija u sjevernom Jadranu). Udio iskrcaja u južnom Jadranu neprestano se smanjuje od 2008.

                     (23)
                  Lembo et al. (2015.) „Improved knowledge of the main socio-economic aspects related to the most important fisheries in the Adriatic Sea (SEDAF)” (Unaprjeđenje znanja o glavnim društveno-ekonomskim aspektima povezanima s najvažnijim vrstama ribarstva u Jadranskom moru (SEDAF)). Posebni ugovor br. 10 u okviru Okvirnog ugovora MAREA.

                     http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/index_en.htm

                     (24)
                  Spedicato et al. (2016.) „Study on the evaluation of specific management scenarios for the preparation of multi-annual management plans in the Mediterranean and the Black Sea” (Studija o ocjeni posebnih scenarija upravljanja za pripremu višegodišnjih planova upravljanja na području Sredozemlja i Crnog mora) – CALL MARE/2014/27.

                     http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/index_en.htm

                     (25)

                     Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo– Izvješće sa 49. plenarne sjednice

                   (PLEN-15-02), 6. – 10. srpnja 2015., Varese

                     (26)
                  „Mediterranean halieutic resources evaluation and advice” (Ocjena i savjeti u pogledu ribolovnih resursa na Sredozemlju) – posebni ugovor br. 9 u okviru Okvirnog ugovora MAREA, zadatak 4. – Ad hoc znanstveno mišljenje za potporu provedbi Zajedničke ribarstvene politike, „Scientific advice on the conformity of management plans with the requirements of the Common Fisheries Policy in the Mediterranean Sea” (Znanstveno mišljenje o usklađenosti planova upravljanja sa zahtjevima Zajedničke ribarstvene politike u Sredozemnom moru) – Revidirano izvješće, 8.8.2014.

                     (27)

                     GFCM (2016.) Report of the workshop on bio-economic assessment of management measures (Izvješće s radionice o bioekonomskoj procjeni mjera upravljanja) (WKMSE), 1. – 3. veljače 2016.

                     (28)
                  Izračunane uzimajući u obzir prosječnu ribolovnu smrtnost iz 2012., 2013. i 2014.

                     (29)

                     http://ec.europa.eu/fisheries/reform/impact_assessments_en.htm

                  .

                     (30)

                     Izvješće sa 45. plenarne sjednice Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (PLEN-14-01).

                     (31)

                     http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/540360/IPOL_STU(2015)540360_EN.pdf

                  .

                     (32)

                     http://ec.europa.eu/fisheries/documentation/studies/socio_economic_dimension/index_en.htm

                  .

                     (33)

                     Radni dokument službi Komisije, Procjena učinka priložena dokumentu Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera

                  , o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1343/2011 i (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005, SWD/2016/057 final – 2016/074 (COD)

                     (34)

                     Povelja Europske unije o temeljnim pravima

                   (2012/C 326/02) (SL C 326, 26.10.2012., str. 391.)

                     (35)

                     Uredba Vijeća (EZ) br. 199/2008 od 25. veljače 2008.

                   o uspostavi okvira Zajednice za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (SL L 60, 5.3.2008., str. 1.)

                     (36)

                     http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/market/market_observatory/index_en.htm

                  .

                     (37)

                     Report of the STECF Study Group on the Evaluation of Fishery Multi-Annual Plans (SGMOS 09-02)

                   (Izvješće studijske grupe STECF-a o evaluaciji višegodišnjih planova za ribarstvo (SGMOS 09-02)).

                     (38)

                        SL C […], […], str. […].

                     (39)
                  Stajalište Europskog parlamenta od ... (još nije objavljeno u Službenom listu) i Odluka Vijeća od ... (još nije objavljena u Službenom listu)

                     (40)
                  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.)

                     (41)
                  Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.)

                     (42)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 1967/2006 od 21. prosinca 2006. o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1626/94 (Uredba o Sredozemnom moru) (SL L 36, 8.2.2007., str. 6.)

                     (43)

                     Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF), Assessment of Mediterranean Sea stocks - part 2 (Procjena stokova u Sredozemnom moru – dio 2.) (STECF-11-14)

                     (44)

                     Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1392/2014

                   od 20. listopada 2014. o uspostavi plana za odbačeni ulov za ribolov određenih malih pelagijskih vrsta u Sredozemnom moru (SL L 370, 30.12.2014., str. 21.)

                     (45)

                     Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) – Small pelagic stocks in the Adriatic Sea. Mediterranean assessments part 1 (Mali pelagijski stokovi u Jadranskom moru. Procjene u Sredozemlju, dio 1.) (STECF-15-14)

                   2015. [Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg, EUR 27492 EN, JRC 97707, 52 str.] [The second part of this reference seems to be mistaken.OPOCE, please check. – Drugi dio ovog upućivanja čini se pogrešnim. OPOCE, molimo provjeru.]

                     (46)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.)

                     (47)
                  Procjena učinka... [dodati upućivanje nakon objave]

                     (48)
                  Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.)

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.2.2017.
            COM(2017) 97 final
            PRILOZI

            Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća
            o utvrđivanju višegodišnjeg plana za male pelagijske stokove u Jadranskom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove
            {SWD(2017) 63 final}{SWD(2017) 64 final}

               PRILOG I.

               Ciljni rasponi vrijednosti ribolovne smrtnosti

               (članak 4.)

                        Stok

                        Ciljni raspon vrijednosti ribolovne smrtnosti u skladu s postizanjem najvećeg održivog prinosa (FNOP)

                        Stupac A

                        Stupac B

                        Inćun

                        0,23 – 0,30

                        0,30 – 0,364

                        Srdela

                        0,065 – 0,08

                        0,08 – 0,11

               PRILOG II.

               Referentne točke očuvanja

               (članak 5.)

                        Stok

                        Referentna točka minimalne biomase stoka u mrijestu (u tonama) (NOP Btrigger)

                        Referentna točka granične biomase (u tonama) (NOP Blim)

                        Stupac A

                        Stupac B

                        Inćun

                        139 000

                        69 500

                        Srdela

                        180 000

                        36 000