               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.12.2020.
            COM(2020) 802 final
            2020/0354(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

               Sporazum o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje (Sporazum) prvi je pravno obvezujući međunarodni sporazum posebno usmjeren na nezakoniti, neprijavljeni i neregulirani ribolov (ribolov NNN).

               Njegov je glavni cilj sprečavanje ribolova NNN, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje tako da se plovilima koja se upotrebljavaju za ribolov NNN onemogući upotreba luka i stavljanje ulova na tržište. Na taj se način Sporazumom smanjuje poticaj za takva plovila da nastave obavljati ribolov te se ujedno sprečava da proizvodi ribarstva dobiveni ribolovom NNN stignu na nacionalna i međunarodna tržišta. Učinkovitom se provedbom Sporazuma u konačnici pridonosi dugoročnom očuvanju i održivom iskorištavanju živih morskih resursa i morskih ekosustava. Odredbe Sporazuma primjenjuju se na ribarska plovila koja traže odobrenje za ulazak u luku države koja nije njihova država zastave.

               Sporazum je dogovoren u pregovorima u okviru Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO), čija je članica Europska unija. Odobrila ga je Konferencija FAO-a na 36. sastanku održanom 22. studenoga 2009. Rezolucijom br. 12/2009 na temelju članka XIV. stavka 1. Statuta FAO-a. Stupio je na snagu 5. lipnja 2016. i trenutačno
                  1
                ima 67 stranaka.

               Europska unija, koja je Sporazumu pristupila 2011., bila je među prvim strankama Sporazuma
                  2
               .

               2.2.Sastanak stranaka

               U skladu sa Sporazumom sastanak stranaka jest tijelo za donošenje odluka, a sastaje se svake dvije godine ili češće ako tako odluči
                  3
               .

               Člankom 24. stavkom 2. Sporazuma predviđeno je da četiri godine nakon stupanja na snagu Sporazuma FAO saziva sastanak stranaka radi revizije i ocjene učinkovitosti ovog Sporazuma u postizanju njegova cilja
                  4
               . Nakon toga stranke, prema potrebi, odlučuju o daljnjim takvim sastancima.

               Izvanredni sastanci stranaka mogu se održavati kad to stranke smatraju potrebnim ili na pisani zahtjev bilo koje stranke
                  5
               .

               2.3.Odluke sa sastanka stranaka

               Sastanak stranaka ovlašten je donositi mjere za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje koje su obvezujuće za ugovorne stranke.

               U načelu stranke donose važne odluke konsenzusom, no ako predsjedatelj utvrdi da su iscrpljene sve mogućnosti za postizanje konsenzusa, odluka se donosi običnom većinom danih glasova
                  6
               .

               Izmjene Poslovnika za sastanke stranaka mogu se donijeti konsenzusom, a ako se konsenzus ne može postići, odluka se donosi dvotrećinskom većinom danih glasova, pod uvjetom da je takva većina veća od polovice ukupnog broja glasova svih stranaka
                  7
               . Unija ima pravo sudjelovanja i pravo glasa.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Predlaže se da se stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na sastancima stranaka utvrdi dvostupanjskim pristupom. Odlukom Vijeća utvrdit će se vodeća načela i smjernice za stajalište Unije na višegodišnjoj osnovi, koje se zatim prilagođava za svaki sastanak na temelju neslužbenih dokumenata Komisije o kojima će raspravljati radna skupina Vijeća.

               Taj se pristup trenutačno primjenjuje i u regionalnim organizacijama za upravljanje ribarstvom (RFMO) i na stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na tim sastancima.

               U ovoj odluci obuhvaćena su načela i smjernice zajedničke ribarstvene politike (ZRP) utvrđeni Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  8
                te se ona temelji na sustavu Zajednice za sprečavanje, nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje, koji je uspostavljen Uredbom (EZ) br. 1005/2008. Njome se uzimaju u obzir odredbe Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike
                  9
               , Uredbe Vijeća (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama
                  10
               , Uredbe Vijeća (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera
                  11
                i Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 404/2011 o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike
                  12
               .

               U ovoj se odluci uzimaju u obzir i međunarodne obveze EU-a prema Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. (UNCLOS), Sporazumu Ujedinjenih naroda u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i vrlo migratornim ribljim stokovima od 4. kolovoza 1995. (Sporazum UN-a o ribljim stokovima), Sporazumu o promicanju usklađivanja ribarskih plovila na otvorenom moru s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda (Sporazum FAO-a o usklađivanju) od 24. studenoga 1993., kao i prema drugim relevantnim multilateralnim i bilateralnim sporazumima.

               Ova odluka odražava ciljeve utvrđene u Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji ZRP-a
                  13
                i povezanim zaključcima Vijeća, zaključcima Vijeća o oceanima i morima
                  14
               , zaključcima Vijeća
                  15
                o Zajedničkoj komunikaciji Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod nazivom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana”
                  16
               , uključujući ciljeve povezane sa suradnjom s trećim zemljama za provedbu Sporazuma o mjerama države luke. Njome se uzimaju u obzir i aspekti ribolova NNN iz Strategije EU-a za pomorsku sigurnost
                  17
                i revidiranog akcijskog plana za njezinu provedbu
                  18
               .

               Naposljetku, odluka je nadahnuta izjavom Komisije u Komunikaciji o europskom zelenom planu
                  19
                da će početi primjenjivati pristup nulte tolerancije prema nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu, što je cilj koji je potom potvrđen u dvjema komunikacijama Komisije o „Strategiji EU-a za bioraznolikosti do 2030.”
                  20
                i „Strategiji ,od polja do stola’ za pravedan, zdrav i ekološki prihvatljiv prehrambeni sustav”
                  21
               .

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               „Akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaćaju akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaćaju i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  22
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Sastanak stranaka tijelo je osnovano na temelju sporazuma, odnosno Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje.

               Akti koje donosi sastanak stranaka proizvode pravne učinke. Predviđeni akti sa sastanka stranaka bit će obvezujući u skladu s međunarodnim pravom i mogu presudno utjecati na sadržaj sljedećih propisa EU-a:

               ·Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje
                  23
               ,

               ·Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike
                  24
               ,

               ·Uredba Vijeća (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama
                  25
               ,

               ·Uredba Vijeća (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera
                  26
               ,

               ·Provedbena uredba Komisije (EU) br. 404/2011 o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike
                  27
               .

               Međutim, predviđenim aktima ne dopunjuje se niti se mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime na onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na ribarstvo. Uredba (EU) br. 1380/2013 pravna je osnova u kojoj su utvrđena načela sadržana u ovom stajalištu.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 43. stavak 2. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 43. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0354 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje („Sporazum”) koji je dogovoren u pregovorima u okviru Organizacije za hranu i poljoprivredu (FAO), čija je Unija članica, Unija je odobrila Odlukom Vijeća (EU) 2011/443
                  28
               . Sporazum je stupio na snagu 5. lipnja 2016.

               (2)U skladu sa Sporazumom sastanak stranaka jest tijelo za donošenje odluka te je ovlašten donositi mjere za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje koje su obvezujuće za ugovorne stranke. Sastaje se svake dvije godine ili češće ako tako odluči.

               (3)Člankom 24. stavkom 2. Sporazuma predviđeno je da četiri godine nakon stupanja na snagu Sporazuma FAO saziva sastanak stranaka radi revizije i ocjene učinkovitosti ovog Sporazuma u postizanju njegova cilja. Nakon toga stranke, prema potrebi, odlučuju o daljnjim takvim sastancima. Izvanredni sastanci stranaka mogu se održavati kad to stranke smatraju potrebnim ili na pisani zahtjev bilo koje stranke.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na sastanku stranaka Sporazuma za prvi sastanak u svrhu revizije Sporazuma
                  29
                kako je utvrđeno u njegovu članku 24. stavku 2. i tri sljedeća sastanka stranaka koja se održavaju svake dvije godine te za sve povezane sastanke koji će se u tom pogledu održati između tih redovnih sastanaka od donošenja trenutačnog stajališta jer će mjere u skladu sa Sporazumom biti obvezujuće za Uniju i moći će presudno utjecati na sadržaj prava Unije, odnosno na uredbe Vijeća (EZ) br. 1005/2008
                  30
                i (EZ) br. 1224/2009
                  31
               , Uredbu (EU) 2017/2403
                  32
                Europskog parlamenta i Vijeća te Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 404/2011 o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike
                  33
               .

               (5)S obzirom na potrebu da se stajalištem Unije uzmu u obzir novi događaji, na temelju relevantnih informacija predstavljenih prije ili tijekom sastanaka stranaka, potrebno je utvrditi postupke u skladu s načelom lojalne suradnje među institucijama Unije sadržanim u članku 13. stavku 2. Ugovora o Europskoj uniji, radi godišnjeg utvrđivanja stajališta Unije za prvi sastanak u svrhu revizije Sporazuma kako je utvrđeno u njegovu članku 24. stavku 2., kao i za tri sljedeća sastanka stranaka koji se održavaju svake dvije godine i sve povezane sastanke između tih redovnih sastanaka.

               (6)Glavni je cilj Sporazuma sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN), odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje tako da se plovilima koja se upotrebljavaju za ribolov NNN onemogući upotreba luka i stavljanje ulova na tržište. Na taj se način Sporazumom smanjuje poticaj za takva plovila da nastave obavljati ribolov te se ujedno sprečava da proizvodi ribarstva dobiveni ribolovom NNN stignu na nacionalna i međunarodna tržišta.

               (7)Ribolov NNN jedna je od najozbiljnijih prijetnji održivom iskorištavanju živih vodenih bogatstava i njime se ugrožava sam temelj Unijine zajedničke ribarstvene politike te međunarodna nastojanja u pogledu promicanja boljeg upravljanja oceanima.

               (8)Sastanak stranaka Sporazuma odgovoran je za donošenje mjera osmišljenih kako bi se osigurala provedba Sporazuma, a time i osiguralo dugoročno očuvanje i održiva upotreba živih morskih resursa i morskih ekosustava. Unija bi na tim sastancima trebala imati aktivnu, učinkovitu i konstruktivnu ulogu kako bi osigurala provedbu Sporazuma i potaknula međunarodnu suradnju u pogledu ribolova NNN,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje utvrđeno je u Prilogu I.

               To je stajalište utvrđeno za prvi sastanak u svrhu revizije Sporazuma kako je utvrđeno u njegovu članku 24. stavku 2., kao i za tri sljedeća sastanka stranaka koja se održavaju svake dvije godine i za sve povezane sastanke koji se održavaju između tih redovnih sastanaka.

               Članak 2.

               Godišnje utvrđivanje stajališta Unije koje treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma navedeno u drugom stavku članka 1. provodi se u skladu s Prilogom II.

               Članak 3.

               Stajalište Unije utvrđeno u Prilogu I. Vijeće ocjenjuje i, prema potrebi, revidira na prijedlog Komisije najkasnije do sastanka stranaka Sporazuma koji se održava nakon trećeg sastanka iz članka 1. stavka 2.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                        Za Vijeće

                        Predsjednik

                     (1)

                        Listopad 2020.;
                  http://www.fao.org/port-state-measures/background/parties-psma/en/
                  .

                     (2)

                        Odluka Vijeća (EU) 2011/443 od 20. lipnja 2011. o odobrenju, u ime Europske unije, Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (SL L 191, 22.7.2011., str. 1).

                     (3)

                        Članak 5.1. Poslovnika za sastanke stranaka.

                     (4)

                        Taj sastanak, čiji je domaćin trebao biti EU, trebao je biti održan 2020., ali je odgođen za 2021. zbog pandemije bolesti COVID-19.

                     (5)

                        Članak 5.2. Poslovnika za sastanke stranaka.

                     (6)

                        Članci 7.2. i 7.3. Poslovnika za sastanke stranaka.
                        Članak XVII. stavak 3. točka (a) Općeg poslovnika Organizacije.

                     (7)

                        Članak 13. Poslovnika za sastanke stranaka.

                     (8)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (9)

                        SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

                     (10)

                        SL L 347, 28.12.2017., str. 81.

                     (11)

                        SL L 198, 25.7.2019., str. 105.

                     (12)

                        SL L 112, 30.4.2011., str. 1.

                     (13)

                        COM(2011) 424, 13.7.2011.

                     (14)

                        14249/19, 19.11.2019.

                     (15)

                        7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.

                     (16)

                        JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.

                     (17)

                        Dokument 11205/14 Vijeća Europske unije, 24.6.2014.

                     (18)

                        Dokument 10494/18 Vijeća Europske unije, 26.6.2018.

                     (19)

                        COM(2019) 640 final, 11.12.2019.

                     (20)

                        COM(2020) 380 final, 20.5.2020.

                     (21)

                        COM(2020) 381 final, 20.5.2020.

                     (22)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (23)

                        SL L 286, 29.10.2008., str. 1.

                     (24)

                        SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

                     (25)

                        SL L 347, 28.12.2017., str. 81.

                     (26)

                        SL L 198, 25.7.2019., str. 105.

                     (27)

                        SL L 112, 30.4.2011., str. 1.

                     (28)

                        Odluka Vijeća (EU) 2011/443 od 20. lipnja 2011. o odobrenju, u ime Europske unije, Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (SL L 191, 22.7.2011., str. 1).

                     (29)

                        Trenutačno planirano za razdoblje od 31. svibnja do 4. lipnja 2021.

                     (30)

                        SL L 286, 29.10.2008., str. 1.

                     (31)

                        SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

                     (32)

                        SL L 347, 28.12.2017., str. 81.

                     (33)

                        SL L 112, 30.4.2011., str. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.12.2020.
            COM(2020) 802 final
            PRILOZI

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

               PRILOG I.

               Stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

                1. NAČELA

               U okviru Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje Unija, među ostalim, poštuje sljedeća načela:

               (a)osigurava da mjere donesene na temelju Sporazuma budu u skladu sa samim Sporazumom te s međunarodnim pravom, a posebno s međunarodnim obvezama Unije u sklopu Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS)
                  1
               , Sporazuma UN-a iz 1995. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim stokovima i vrlo migratornim ribljim stokovima (UNFSA)
                  2
                te Sporazuma o promicanju usklađivanja ribarskih plovila na otvorenom moru s međunarodnim mjerama za očuvanje i gospodarenje iz 1993.
                  3
               ;

               (b)djeluje u skladu s ciljevima i načelima kojima Unija teži u okviru zajedničke ribarstvene politike utvrđene Uredbom (EU) 1380/2013 i u skladu s odredbama sustava Unije za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanja od njega i njegova zaustavljanja uspostavljenog Uredbom (EZ) br. 1005/2008;

               (c)djeluje u skladu sa zaključcima Vijeća od 19. ožujka 2012. o Komunikaciji Komisije o vanjskoj dimenziji zajedničke ribarstvene politike
                  4
                i nastoji da se vanjska dimenzija temelji na istim načelima te da se njome promiču isti standardi za upravljanje ribarstvom i za njegovu kontrolu koji se primjenjuju u vodama Unije; promiče ravnopravne uvjete, među ostalim radi podupiranja transparentne trgovine proizvodima ribarstva koja podliježe standardima koji se strogo poštuju i kontroliraju; te promiče inicijative koje se tičuuloge država luka i država zastave u borbi protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN);

               (d)djeluje u skladu sa zaključcima Vijeća o oceanima i morima
                  5
               , zaključcima Vijeća
                  6
                o Zajedničkoj komunikaciji Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije pod naslovom „Međunarodno upravljanje oceanima: plan za budućnost naših oceana”
                  7
                i promicanje mjera za potporu i poboljšanje učinkovite provedbe Sporazuma o mjerama države luke kao doprinosa održivom upravljanju oceanima u svim njegovim dimenzijama;

               (e)primjenjuje pristup nulte tolerancije prema ribolovu NNN, osobito uzimajući u obzir da su politički i socioekonomski uvjeti koji su nastali kao posljedica pandemije bolesti COVID-19 mogli stvoriti povoljno okruženje za beskrupulozne aktere da se počnu baviti ribolovom NNN ili da olakšaju trgovinu ulovom dobivenim tim aktivnostima, zbog čega je sve potrebnije poduzeti drastične mjere na temelju ovog Sporazuma.

               2. SMJERNICE

               Unija nastoji razviti i poduprijeti donošenje sljedećih mjera i smjernica kojima je cilj osigurati opće sudjelovanje u Sporazumu i njegovu učinkovitu provedbu:

               (a)osigurava usklađenost s drugim politikama Unije, osobito u području vanjskih odnosa, zaštite okoliša, trgovine, zapošljavanja, razvoja, istraživanja i inovacija te nastoji ostvariti usklađenosti i sinergije s politikama koje Unija provodi u kontekstu svojih bilateralnih odnosa s trećim zemljama u području ribarstva;

               (b)promiče stajališta u skladu s najboljom praksom regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO) i regionalnih tijela za ribarstvo te koordinira rad tih organizacija sa Sporazumom;

               (c)podupire donošenje globalnih programa za razvoj kapaciteta u okviru kojih bi se pružila potpora državama u razvoju u provedbi Sporazuma ili pripremi za nju, po potrebi uz istodobno osiguravanje njihove komplementarnosti s pomoći trećim zemljama koju pruža Unija za suzbijanje ribolova NNN;

               (d)promiče mjere za jačanje suradnje između stranaka Sporazuma i drugih globalnih i regionalnih organizacija, u okviru njihovih mandata, prema potrebi, kao i sa zemljama koje nisu stranke Sporazuma, kad je to poželjno i primjenjivo;

               (e)podupire mjere kojima se promiče ratifikacija Sporazuma u zemljama koje nisu njegove stranke, uključujući informiranjem i izgradnjom kapaciteta na svjetskoj razini kako bi se osiguralo da zemlje, ako postanu stranke, razumiju koristi Sporazuma, ali i zahtjeve povezane s njegovom provedbom;

               (f)podupire mjere za razvoj i promicanje upotrebe alata (tehnologije, sustavi za razmjenu informacija, registri itd.) radi podupiranja i olakšavanja provedbe Sporazuma i osiguravanja njihove kompatibilnosti s alatima razvijenima u Uniji u slične svrhe;

               (g)podupire mjere usmjerene na jačanje transparentnosti, dijaloga i suradnje s relevantnim dionicima, uključujući, ali ne ograničavajući se na, ribare, ribarsku industriju, organizacije civilnog društva, znanstvenike i akademsku zajednicu, u pogledu pitanja povezanih s provedbom Sporazuma te, prema potrebi, mjere usmjerene na poboljšanje uključivanja tih dionika i njihova sudjelovanja u aktivnostima povezanima s provedbom Sporazuma u skladu s uobičajenom praksom donesenom u okviru drugih multilateralnih sporazuma.

               PRILOG II.

               Godišnje utvrđivanje stajališta Unije koje treba zauzeti na sastancima stranaka Sporazuma o mjerama države luke za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje

               Prije svakog sastanka stranaka Sporazuma, kad se to tijelo pozove na donošenje odluka koje proizvode pravne učinke za Uniju, poduzimaju se potrebni koraci kako bi se stajalištem koje treba izraziti u ime Unije uzele u obzir najnovije znanstvene i druge relevantne informacije dostavljene Komisiji, u skladu s načelima i smjernicama utvrđenima u Prilogu I.

               U tu svrhu i na temelju tih podataka Komisija Vijeću pravovremeno prije svakog sastanka stranaka Sporazuma dostavlja pisani dokument u kojem se utvrđuju pojedinosti predloženog utvrđivanja stajališta Unije za raspravu i prihvaćanje pojedinosti stajališta koje treba iznijeti u ime Unije.

               Ako na sastanku stranaka Sporazuma ili na licu mjesta nije moguće postići dogovor kako bi se stajalištem Unije uzeli u obzir novi elementi, pitanje se upućuje Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima.

                     (1)

                        SL L 179, 23.6.1998., str. 3.

                     (2)

                        SL L 189, 3.7.1998., str. 16.

                     (3)

                        SL L 177, 16.7.1996., str. 26.

                     (4)

                        7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.

                     (5)

                        14249/19 od 19.11.2019.

                     (6)

                        7348/1/17 REV 1 od 24.3.2017.

                     (7)

                        JOIN(2016) 49 final od 10.11.2016.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 15.12.2020.
            COM(2020) 801 final
            2020/0355(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o podnošenju, u ime Europske unije, prijedloga odluke Izvršnog tijela o metodi prilagodbe kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji s obzirom na 41. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka i o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na tom zasjedanju

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj Prijedlog odluke Vijeća odnosi se na podnošenje, u ime Europske unije, Prijedloga odluke Izvršnog tijela o utvrđivanju metode prilagodbe tablica 2.–6. Priloga II. Protokolu o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona („Protokol iz Göteborga”), kako je izmijenjen 2012., u okviru Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka („Konvencija o zraku”), kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji. Prijedlog odluke Izvršnog tijela podnijet će se u okviru 41. zasjedanja Izvršnog tijela Konvencije o zraku.

               Ovim Prijedlogom odluke Vijeća obuhvaćeno je i pregovaračko stajalište Europske unije u pogledu odluke Izvršnog tijela u vezi s primjedbama drugih stranki na podnesak EU-a.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija o zraku i Protokol iz Göteborga (kako je izmijenjen 2012.)

               Konvencija o zraku, donesena 1979., najnapredniji je regionalni sporazum o zaštiti okoliša koji se bavi pitanjima kvalitete i onečišćenja zraka.

               Na temelju Konvencije o zraku, u studenome 1999. dogovoren je izvorni Protokol iz Göteborga. Protokol iz Göteborga izmijenjen je 2012. Izmijenjena verzija stupila je na snagu 7. listopada 2019. Izmijenjeni Protokol bio je temelj za utvrđivanje obveza smanjenja emisija od 2020. do 2029. u okviru Direktive (EU) 2016/2284 o smanjenju nacionalnih emisija određenih atmosferskih onečišćujućih tvari, kojom je izvan snage stavljena Direktiva 2001/81/EZ o nacionalnim gornjim granicama emisija.

               Europska unija stranka je Konvencije o zraku
                  1
                i Protokola iz Göteborga kako je izmijenjen 2012.
                  2
                Sve države članice stranke su Konvencije o zraku; njih 21 stranke su izvornog Protokola iz Göteborga
                  3
               , a 17 ih je dosad prihvatilo izmjenu Protokola iz 2012.
                  4

               2.2.Izvršno tijelo Konvencije o zraku

               Izvršno tijelo je upravljačko tijelo Konvencije o zraku i sastoji se od predstavnikâ stranaka Konvencije. Na temelju članka 10. Konvencije o zraku Izvršno tijelo preispituje provedbu i razvoj Konvencije o zraku i njezinih protokola.

               Izvršno tijelo odluke nastoji donijeti konsenzusom
                  5
               .

               2.3.Predviđeni akt Izvršnog tijela

               Europska unija i njezine države članice trebale bi podnijeti prijedlog odluke Izvršnog tijela o utvrđivanju metode prilagodbe tablica 2.–6. Priloga II. Protokolu o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona („Protokol iz Göteborga”), kako je izmijenjen 2012., kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta osigurati da se preispitivanja usklađenosti u okviru izmijenjenog Protokola provode na temelju točnih brojki za Europsku uniju. U tablicama od 2. do 6. Priloga II. navode se emisije na nacionalnoj razini država članica za 2005. (referentna vrijednost) i obveze smanjenja nacionalnih emisija od 2020. i nakon toga po onečišćujućoj tvari (za sumporov dioksid, dušikove okside, amonijak, hlapive organske spojeve i sitne lebdeće čestice). Sve tablice sadržavaju i redak u kojem su prikazani ukupni iznosi za EU (zbroj referentnih vrijednosti država članica EU-a u kilotonama emisija 2005.; i zbroj obveza država članica EU-a u pogledu smanjenja izražen kao ukupna promjena u % u odnosu na zbroj referentnih vrijednosti država članica EU-a). Postojeća vrijednost za EU u tim tablicama je zbroj za EU27 (2013.) koji odražava broj država članica Europske unije u vrijeme izmjene Protokola 2012. Stoga je potrebna izmjena Priloga II.

               Postojećim pravilima još nije predviđena metoda za ovaj konkretan slučaj tehničke prilagodbe, što je Izvršno tijelo zaključilo na 36. zasjedanju. Slična odluka Izvršnog tijela o mogućnosti prilagodbe gornjih graničnih vrijednosti emisija Europske unije u izvornom Protokolu iz Göteborga donesena je 2017.
                  6
               , nakon prijedloga Europske unije na zahtjev Izvršnog tijela na 36. zasjedanju. Budući da izmijenjeni Protokol iz Göteborga u to vrijeme još nije stupio na snagu, nije bio obuhvaćen odlukom Izvršnog tijela iz 2017.

               Odluku Izvršnog tijela o metodi prilagodbe vrijednosti za Europsku uniju u tablicama od 2. do 6. Priloga II. izmijenjenom Protokolu iz Göteborga potrebno je donijeti po mogućnosti na provizornom dodatnom zasjedanju Izvršnog tijela u svibnju 2021., a najkasnije tijekom zasjedanja Izvršnog tijela u prosincu 2021. kako bi se prilagodba tablica mogla zatražiti prije početka prvog preispitivanja usklađenosti podataka za 2020. (što se predviđa za drugo tromjesečje 2022.).

               Predviđeni akt primjenjivat će se od trenutka donošenja odluke Izvršnog tijela. Nakon donošenja predviđeni akt omogućit će Europskoj uniji da podnese tehnička ažuriranja potrebna kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji. Komisija će u ime Europske unije dovršiti zadatak podnošenja prilagodbi Tajništvu Konvencije o zraku kako bi se uzele u obzir promjene članstva.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Europska unija bi trebala podnijeti prijedlog odluke koju treba donijeti Izvršno tijelo Konvencije o zraku (vidjeti nacrt podneska u Prilogu I.).

               Cilj je ovog Prijedloga donijeti metodu kojom će se omogućiti tehnička prilagodba referentnih vrijednosti emisija i obveza Europske unije u pogledu smanjenja emisija prikazanih u tablicama 2.–6. Priloga II. izmijenjenom Protokolu iz Göteborga kako bi se osiguralo da vrijednosti za Europsku uniju u tim tablicama ispravno odražavaju zbroj referentnih vrijednosti emisija i obveza država članica za smanjenje emisija, u skladu s promjenama članstva u Europskoj uniji. Mogućnost prilagodbe tih tablica u posebnim okolnostima povezanima s promjenama članstva u Europskoj uniji potrebna je radi ispravnog preispitivanja usklađenosti Europske unije s obvezama na temelju izmijenjenog Protokola iz Göteborga.

               Ako druge stranke predlože nacrt izmjena predložene odluke Izvršnog tijela kojim bi se mogli postići isti ciljevi kao i oni na kojima se temelji prijedlog Europske unije, Europska unija bi u načelu mogla podržati takve prijedloge.

               Prijedlozi za prilagodbu nacionalnih gornjih granica emisija ili nacionalnih obveza država članica u pogledu smanjenja emisija (politički učinak) neće se podržati, ali će se uputiti na zasebnu raspravu, posebno s obzirom na preispitivanje izmijenjenog Protokola iz Göteborga koje je u tijeku.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Izvršno tijelo osnovano je na temelju sporazuma – Konvencije o zraku.

               Akt koji je Izvršno tijelo pozvano donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući prema međunarodnom pravu u skladu s člankom 13. stavkom 5. izmijenjenog Protokola iz Göteborga.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Konvencije o zraku ni Protokola iz Göteborga.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Europske unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na okoliš.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Nije primjenjivo.

               2020/0355 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o podnošenju, u ime Europske unije, prijedloga odluke Izvršnog tijela o metodi prilagodbe kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji s obzirom na 41. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka i o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na tom zasjedanju

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Protokol o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona u izmijenjenoj verziji donesenoj 2012. („izmijenjeni Protokol iz Göteborga”) uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka („Konvencija o zraku”) Europska unija je odobrila Odlukom Vijeća (EU) 2017/1757 te je taj protokol stupio na snagu 7. listopada 2019.

               (2)Na temelju članka 10. Konvencije o zraku Izvršno tijelo preispituje provedbu i razvoj Konvencije o zraku i njezinih protokola i može donijeti odluke kojima će se pojasniti provedba tih protokola.

               (3)Na 36. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije o zraku stranke Konvencije pozvale su Europsku uniju i njezine države članice da predlože metodu prilagodbe gornjih granica emisija Europske unije u tablici 1. Priloga II. izvornom Protokolu iz Göteborga (verzija donesena 1999.), kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji.

               (4)Na 37. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije o zraku donesena je odluka koju su naknadno predložile Europska unija i njezine države članice
                  8
               .

               (5)Metoda prilagodbe vrijednosti za Europsku uniju u tablicama od 2. do 6. Priloga II. izmijenjenom Protokolu iz Göteborga kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji potrebna je kako bi se na ispravan način uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji s obzirom na preispitivanje usklađenosti Europske unije s obvezama iz izmijenjenog Protokola iz Göteborga. To se ne odnosi na prilagodbu nacionalnih gornjih granica emisija ili nacionalnih obveza smanjenja emisija u istim tablicama.

               (6)Nakon što Izvršno tijelo donese metodu prilagodbe, Komisija bi u ime Europske unije izvršnom tajniku Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu trebala dostaviti potrebne prilagodbe na temelju te metode kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji nakon donošenja izmijenjenog Protokola iz Göteborga te na sličan način dostaviti sve potrebne prilagodbe u slučaju naknadnih promjena članstva u Europskoj uniji.

               (7)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Izvršnog tijela jer će odluka Izvršnog tijela biti obvezujuća za Europsku uniju.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.
                     Na 41. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije o zraku Europska unija nastoji ostvariti sljedeći cilj: uspostaviti metodu kojom će se omogućiti tehnička prilagodba referentnih vrijednosti emisija i obveza Europske unije u pogledu smanjenja emisija u tablicama 2.–6. Priloga II. izmijenjenom Protokolu iz Göteborga kako bi se osiguralo da vrijednosti za Europsku uniju u tim tablicama ispravno odražavaju ukupan zbroj referentnih vrijednosti emisija i obveza država članica u pogledu smanjenja emisija, u skladu s promjenama članstva u Europskoj uniji.

               2.
                     S obzirom na 41. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije o zraku te kako bi se postigao cilj utvrđen u stavku 1., Europska unija podnosi prijedlog potrebne metode prilagodbe koji je priložen ovoj Odluci.

               3.
                     Komisija, u ime Europske unije, dostavlja taj prijedlog Tajništvu Konvencije.

               Članak 2.

               Europska unija može podržati izmjene koje predlože druge stranke Konvencije pod uvjetom da doprinose postizanju ciljeva Europske unije navedenih u članku 1.

               Članak 3.

               S obzirom na razvoj događaja na 41. zasjedanju Izvršnog tijela Konvencije o zraku, predstavnici Europske unije mogu se uz savjetovanje s državama članicama, tijekom koordinacijskih sastanaka na licu mjesta, dogovoriti o doradi stajališta iz članaka 1. i 2. bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 4.

               Nakon što Izvršno tijelo Konvencije o zraku donese metodu kojom se omogućuju te prilagodbe, Komisija će u ime Europske unije dostaviti potrebne prilagodbe na temelju te metode.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        81/462/EEZ: Odluka Vijeća od 11. lipnja 1981. o zaključivanju Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, SL L 171, 27.6.1981., str. 11.–24.

                     (2)

                        2003/507/EZ: Odluka Vijeća od 13. lipnja 2003. o pristupanju Europske zajednice Protokolu o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine, SL L 179, 17.7.2003., str. 1.–2. Odluka Vijeća (EU) 2017/1757 od 17. srpnja 2017. o prihvatu, u ime Europske unije, izmjene Protokola iz 1999. o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona uz Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka iz 1979. godine, SL L 248, 27.9.2017., str. 3.–75.

                     (3)

                        Belgija, Bugarska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Hrvatska, Mađarska, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska (status ratifikacije 1. listopada 2020.).

                     (4)

                        Bugarska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Hrvatska, Latvija, Litva, Luksemburg, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Španjolska i Švedska (status ratifikacije 1. listopada 2020.).

                     (5)

                        Poslovnik za zasjedanja Izvršnog tijela Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka kako je donesen odlukom 2010/19 i izmijenjen odlukom 2013/1, pravilo 29.

                     (6)

                        Odluka Izvršnog tijela 2017/3,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

                     (7)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (8)

                        Odluka 2017/3 Izvršnog tijela Konvencije o zraku,
                  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/documents/2017/AIR/EB/EB_Decisions_2017_3-E.pdf

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 15.12.2020.
            COM(2020) 801 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o podnošenju, u ime Europske unije, prijedloga odluke Izvršnog tijela o metodi prilagodbe kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji s obzirom na 41. zasjedanje Izvršnog tijela Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka

               Prijedlog Europske unije za odluku Izvršnog tijela na temelju Konvencije o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka: metoda prilagodbe tablica 2.–6. Priloga II. Protokolu o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona („Protokol iz Göteborga”) kako je izmijenjen 2012., kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji.

               Nacrt odluke o prilagodbi Priloga II. Protokolu iz Göteborga kako je izmijenjen 2012. kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji

               Izvršno tijelo,

               uzimajući u obzir svoje odluke 2013/14 i 2016/4 o usklađenosti Europske unije s Protokolom o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona (Protokol iz Göteborga),

               primjećujući da je člankom 13. stavkom 2. Protokola iz Göteborga, kako je izmijenjen, predviđen postupak kojim stranka može predložiti prilagodbu svojih obveza smanjenja emisija utvrđenih u Prilogu II. Protokolu iz Göteborga, ali da se metode utvrđene u odlukama Izvršnog tijela 2012/3 i 2012/12 o prilagodbama ne bi primjenjivale na prilagodbu tih obveza smanjenja emisija uslijed promjena članstva u Europskoj uniji,

               uzimajući u obzir svoju Odluku 2017/3 o prilagodbama u okviru Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona kako bi se uzele u obzir promjene članstva u Europskoj uniji, donesenu na temelju prijedloga Europske unije i njezinih država članica kao odgovor na zahtjev stranaka Konvencije na 36. zasjedanju Izvršnog tijela (ECE/EB.AIR/137),

               pozdravljajući stupanje na snagu 7. listopada 2019. Protokola o suzbijanju zakiseljavanja, eutrofikacije i prizemnog ozona (Protokol iz Göteborga), kako je izmijenjen 2012.,

               1.Odlučuje, u skladu s člankom 13. stavkom 2. Protokola iz Göteborga, kako je izmijenjen, o utvrđivanju metode za prilagodbu referentnih vrijednosti emisija i obveza smanjenja emisija navedenih za Europsku uniju u tablicama od 2. do 6. Priloga II. Protokolu iz Göteborga, kako je izmijenjen, u slučaju promjena članstva u Europskoj uniji, kako slijedi:

               -Referentna vrijednost emisija Europske unije za svaku onečišćujuću tvar, izražena u razinama emisija u kilotonama iz 2005. u tablicama od 2. do 6. Priloga II. Protokolu iz Göteborga, kako je izmijenjen, zbroj je referentnih vrijednosti emisija za svaku onečišćujuću tvar za države članice Europske unije, uzimajući u obzir svako pristupanje Europskoj uniji ili povlačenje iz nje.

               -Obveze Europske unije u pogledu smanjenja emisija po onečišćujućoj tvari u tablicama od 2. do 6. Priloga II. Protokolu iz Göteborga, kako je izmijenjen, zbroj su obveza država članica Europske unije u pogledu smanjenja emisija izračunanih (a) primjenjujući na razine emisija svake države članice Europske unije iz 2005. navedene u tablicama od 2. do 6. Priloga II. Izmijenjenom Protokolu iz Göteborga obveze svake države članice Europske unije u pogledu smanjenja emisija za 2020. utvrđene u istim tablicama; i (b) izražavanjem zbroja rezultata pod (a) kao postotka zbroja razina emisija država članica Europske unije iz 2005.

               -Za ovu metodu, razine emisija iz 2005. su one navedene u tablicama 2.–6. Priloga II. Protokolu iz Göteborga, kako je izmijenjen, osim ako za određenu potpisnicu ili stranku nisu navedene razine emisija za 2005. u Prilogu II. U tom se slučaju koriste posljednje prijavljene emisije za 2005. Obveze smanjenja emisija za 2020. i nakon toga navedene su u tablicama od 2. do 6. Priloga II. Protokolu iz Göteborga, kako je izmijenjen, osim ako za određenu potpisnicu ili stranku nisu utvrđene obveze smanjenja emisija za 2020. i nakon toga u Prilogu II. U tomu slučaju Europska unija te informacije dostavlja u pisanom obliku izvršnom tajniku Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu.

               2.Odlučuje da Europska unija prilagodbe na temelju prethodno navedene metode može pisanim putem dostaviti izvršnom tajniku Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu, koji će o tim prilagodbama obavijestiti sve stranke.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.12.2020.
            COM(2020) 814 final
            2020/0357(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba izraziti, u ime Europske unije, na 64. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba izraziti u ime Unije na 64. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. Sjednica Komisije za opojne droge, 64. po redu, trebala bi se održati od 12. do 16. travnja 2021.2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1. Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.

               Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”)
                  1
                jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole koji funkcioniraju zajedno. Kao prvo, posjedovanje, upotreba, trgovanje, distribucija, uvoz, izvoz, izrada i proizvodnja droga nastoje se ograničiti isključivo u medicinske i znanstvene svrhe. Zatim se u okviru međunarodne suradnje bori protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama.

               Konvencijom UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  2
                uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga s jedne i njihovom terapeutskom vrijednošću s druge strane.

               Sve države članice EU-a stranke su tih dviju konvencija, a Unija nije.

               2.2.Komisija za opojne droge

               Komisija za opojne droge je komisija Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u tim dvjema konvencijama. Komisiju čine 53 države članice UN-a koje bira Gospodarsko i socijalno vijeće UN-a. Dvanaest država članica EU-a su članice Komisije za opojne droge koje u ožujku 2021. imaju pravo glasa
                  3
               . Unija ima status promatrača u Komisiji za opojne droge.

               2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge

               Komisija za opojne druge na temelju preporuka Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), koju savjetuje njezin Stručni odbor za ovisnosti o drogama, redovito mijenja popise tvari priložene navedenim konvencijama.

               WHO je preporučio glavnom tajniku UN-a da se na popise konvencija doda osam od 11 tvari koje je kritički preispitao Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama.

               Komisija za opojne droge poziva se da na svojoj 64. sjednici, koja će se održati u Beču od 12. do 16. travnja 2021., donese odluke o uvrštavanju tih tvari na popise u konvencijama.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Promjene popisa konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. stavku 1. Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom
                  4
                („Okvirna odluka”) navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima i bilo koja tvar navedena u Prilogu Okvirnoj odluci. Okvirna odluka stoga se primjenjuje na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već pod kontrolom u Uniji
                  5
               .

               Jedna od 11 tvari koje je preispitao Stručni odbor za ovisnosti o drogama podvrgnuta je kontrolnim mjerama u Uniji. Izotonitazen je uključen u definiciju „droge” prema Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP
                  6
               . Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama intenzivno prati jednu tvar, MDMB-4en-PINACA, koja je također predmet izvješća o procjeni rizika. Ostalih devet tvari prati Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama.

               Prijedlogom Komisije o stajalištu Unije predlaže se podupiranje preporuka WHO-a s obzirom na to da su u skladu s trenutačnim znanstvenim saznanjima. U pogledu novih psihoaktivnih tvari, uvrštavanje tih tvari na popise konvencija temelji se i na podacima dostupnima u Europskoj bazi podataka o novim drogama Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama.

               Vijeće mora utvrditi stajalište Unije za sastanak Komisije za opojne droge na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije u Komisiji za opojne droge, izraziti države članice koje će biti članice Komisije za opojne droge u ožujku 2021. Unija nije stranka tih konvencija, no ima isključivu nadležnost u tom području.

               U tu svrhu Komisija predlaže stajalište Unije o uvrštavanju tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima koje države članice koje će biti članice Komisije za opojne droge u ožujku 2021. trebaju, u ime Europske unije,  izraziti na 64. sjednici Komisije za opojne droge. Ovo je peti put da Komisija iznosi takav prijedlog o stajalištu Unije
                  7
               . Vijeće je zauzelo stajališta Unije
                  8
               , čime se EU-u omogućilo da jednoglasno nastupi na prošlim sastancima Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u Komisiji za opojne droge glasale za uvrštavanje na popise u skladu sa zauzetim stajalištem u ime Unije.

               4.PRAVNA OSNOVA

               4.1.Postupovna pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  9
               . Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  10
               .

               Komisija za opojne droge je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu koje je osnovalo Gospodarsko i socijalno vijeće UN-a, tijelo Ujedinjenih naroda, kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.

               Odluke Komisije za opojne droge o uvrštavanju na popise su „akt[i] koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke Komisije za opojne droge automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka u primjenjivom roku
                  11
                odluku podnese na preispitivanje Gospodarskom i socijalnom vijeću UN-a. Odluke Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a u takvim su predmetima konačne. Odluke Komisije za opojne droge o uvrštavanju na popise imaju pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije jer mogu presudno utjecati na sadržaj propisa EU-a, to jest na Okvirnu odluku Vijeća 2004/757/PUP. Promjene popisa konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije.

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom.

               Stoga je materijalnopravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. UFEU-a, kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom.

               4.3.Varijabilna geometrija

               Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP obvezujuća je za Dansku i primjenjuje se na nju do 21. studenoga 2018., a u njezinu se članku 1. navodi da „droge” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima.

               Budući da odluke Komisije za opojne droge o uvrštavanju na popise utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Dansku, Danska sudjeluje u donošenju odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose takve odluke o uvrštavanju na popise.

               4.4.Zaključak

               Pravna je osnova ovog prijedloga članak 83. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog nema utjecaj na proračun.

               2020/0357 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba izraziti, u ime Europske unije, na 64. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972.
                  12
               , („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.

               (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti dodati tvari na popise te konvencije. Ona može mijenjati popise samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da neće unijeti promjene koje preporuči WHO.

               (3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  13
                stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.

               (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka WHO-a, odlučiti dodati tvari na popise te konvencije ili ih izbrisati s njih. Ona ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može proizvoljno djelovati.

               (5)Promjene popisa obaju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP
                  14
                primjenjuje se na tvari navedene na popisima u tim konvencijama. Zbog toga svaka promjena popisa priloženih konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj 64. sjednici, okvirno zakazanoj od 12. do 16. travnja 2021. u Beču, donijeti odluke o dodavanju osam novih tvari na popise konvencija UN-a.

               (7)Unija nije stranka Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima. Ima status promatrača bez prava glasa u Komisiji za opojne droge, u kojoj u ožujku 2021. sudjeluje 12 njezinih država članica s pravom glasa
                  15
               . Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za izražavanje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na dodavanje novih tvari na te popise konvencija u isključivoj nadležnosti Unije.

               (8)WHO je preporučio uvrštavanje jedne nove tvari na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, četiri nove tvari na Popis II. i tri nove tvari na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (9)Sve tvari koje je preispitao Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama („Stručni odbor”) i koje je WHO preporučio za uvrštavanje na popise prati Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama kao nove psihoaktivne tvari u skladu s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
                  16
               .

               (10)Kako je procijenio Stručni odbor, izotonitazen (kemijski naziv: N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoksi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etanamin) sintetički je opioidni analgetik koji je blisko povezan s etonitazenom i klonitazenom, koji su stavljeni pod međunarodnu kontrolu na temelju Konvencije o opojnim drogama iz 1961. Ne postoje terapijske primjene izotonitazena niti je dobio odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se izotonitazen zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se izotonitazen uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (11)Izotonitazen je u uključen u definiciju „droge” prema Okvirnoj odluci 2004/757/PUP Delegiranom direktivom Komisije
                  17
               .

               (12)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se izotonitazen uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (13)Kako je procijenio Stručni odbor, tvar MDMB-4en-PINACA (kemijski naziv: metil-3,3-dimetil-2-(1-(pent-4-en-1-il)-1H-indazol-3-karboksamido)butanoat) sintetički je kanabinoid. Ne postoje terapijske primjene tvari MDMB-4en-PINACA niti je dobila odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se tvar MDMB-4en-PINACA zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar MDMB-4en-PINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (14)Tvar MDMB-4en-PINACA otkrivena je u 20 država članica i kontrolira se u 14 država članica. Dovedena je u vezu s devet smrtnih slučajeva; dovedena je i u vezu s 11 trovanja bez smrtnih posljedica. Tvar MDMB-4en-PINACA trenutačno je predmet detaljne istrage, na osnovi koje će Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama sastaviti izvješće o procjeni rizika.

               (15)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar MDMB-4en-PINACA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (16)Kako je procijenio Stručni odbor, tvar CUMYL-PeGACLONE (kemijski naziv: 2-(1-metil-1-fenil-etil)-5-pentil-pirido[4,3-b]indol-1-on) sintetički je kanabinoid. Čini se da tvari CUMYL-PeGACLONE nije dodijeljeno odobrenje za terapijske primjene niti je dobila odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se tvar CUMYL-PeGACLONE zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar CUMYL-PeGACLONE uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (17)Tvar CUMYL-PeGACLONE otkrivena je u 11 država članica i kontrolira se u najmanje pet država članica. Dovedena je u vezu s najmanje tri smrtna slučaja i otkrivena je u šest bioloških uzoraka povezanih s događajima s teškim posljedicama.

               (18)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar CUMYL-PeGACLONE uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (19)Kako je procijenio Stručni odbor, flubromazolam (kemijski naziv: 8-brom-6-(2-fluorfenil)-1-metil-4H-[1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]benzodiazepin) tvar je benzodiazepinskog tipa. Provedena su istraživanja flubromazolama zbog njegovih anksiolitičkih svojstava i smanjenih sedatativnih, hipnotičkih i ataksijskih nuspojava, ali čini se da mu nije dodijeljeno odobrenje za terapijske primjene niti je dobio odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se flubromazolam zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se flubromazolam uvrsti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (20)Flubromazolam je otkriven u 15 država članica i kontrolira se u najmanje sedam država članica. Doveden je u vezu s najmanje dva smrtna slučaja i sedam slučaja trovanja bez smrtnih posljedica; otkriven je i u 44 biološka uzorka povezana sa smrtnim slučajevima.

               (21)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se flubromazolam doda na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (22)Prema procjeni Stručnog odbora, klonazolam (poznat i kao klonitrazolam; kemijski naziv: 6-(2-klorfenil)-1-metil-8-nitro-4H-[1,2,4]triazolo[4,3-a][1,4]benzodiazepin) tvar je benzodiazepinskog tipa. Čini se da klonazolamu nije dodijeljeno odobrenje za terapijske primjene niti je dobio odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se klonazolam zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se klonazolam uvrsti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (23)Klonazolam je otkriven u 15 država članica i kontrolira se u najmanje četiri države članice. Doveden je u vezu s dva smrtna slučaja i pet slučajeva trovanja bez smrtnih posljedica.

               (24)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se klonazolam doda na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (25)Prema procjeni Stručnog odbora, diklazepam (poznat i kao Ro 5-3448; kemijski naziv: 7-klor-5-(2-klorfenil)-1-metil-1,3-dihidro-2H-1,4-benzodiazepin-2-on) tvar je benzodiazepinskog tipa. Čini se da diklazepamu nije dodijeljeno odobrenje za terapijske primjene niti je dobio odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se diklazepam zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se diklazepam uvrsti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (26)Diklazepam je otkriven u 16 država članica i kontrolira se u najmanje osam država članica. Doveden je u vezu s dva smrtna slučaja; otkriven je i u osam bioloških uzoraka povezanih sa smrtnim slučajevima.

               (27)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se diklazepam doda na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (28)Kako je procijenio Stručni odbor, tvar 3-MeO-PCP (kemijski naziv: 1-[1-(3-metoksifenil)cikloheksil]piperidin) tvar je disocijacijskog tipa. Čini se da tvari 3-MeO-PCP nije dodijeljeno odobrenje za terapijske primjene niti je dobila odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se tvar 3-MeO-PCP zloupotrebljava ili bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se tvar 3-MeO-PCP uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (29)Tvar 3-MeO-PCP je otkrivena u 18 država članica i kontrolira se u najmanje osam država članica. Dovedena je u vezu s najmanje sedam smrtnih slučajeva i pet slučajeva trovanja bez smrtnih posljedica; otkrivena je i u 18 bioloških uzoraka povezanih s događajima s teškim posljedicama.

               (30)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 3-MeO-PCP uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (31)Kako je procijenio Stručni odbor, difenidin (kemijski naziv: 1-(1,2-difeniletil)piperidin) tvar je disocijacijskog tipa. Čini se da difenidinu nije dodijeljeno odobrenje za terapijske primjene niti je dobio odobrenje da se stavi u promet kao lijek. Ima dovoljno dokaza da se difenidin zloupotrebljava ili bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javnozdravstveni i društveni problem pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Stoga WHO preporučuje da se difenidin uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (32)Difenidin je otkriven u 17 država članica i kontrolira se u najmanje osam država članica. Doveden je u vezu s najmanje dva slučaja trovanja bez smrtnih posljedica i otkriven u pet bioloških uzoraka povezanih s događajima s teškim posljedicama.

               (33)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se difenidin doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (34)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluke o raznim odlukama o uvrštavanju tih osam tvari na popise moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP.

               (35)Stajalište Unije zajednički trebaju izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               (36)Okvirna odluka 2004/757/PUP, kako se primjenjuje do 21. studenoga 2018., obvezujuća je za Dansku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (37)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 64. sjednici Komisije za opojne droge od 12. do 16. travnja 2021., kad je to tijelo pozvano donijeti odluke o dodavanju tvari na popise Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. zajednički izražavaju države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                        Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (2)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (3)

                        Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska i Švedska

                     (4)

                        SL L 335, 11.11.2004., str. 8., kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2017/2103 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom „droge” te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP, SL L 305, 21.11.2017., str. 12.

                     (5)

                        Vidjeti Prilog Okvirnoj odluci.

                     (6)

                        Delegirana direktiva Komisije (EU) 2020/1687 od 2. rujna 2020. o izmjeni Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP u pogledu obuhvaćanja nove psihoaktivne tvari N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoksi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etanamin (izotonitazen) definicijom „droge”, SL L379, 13.11.2020., str. 55.

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final; COM(2019) 631 final.

                     (8)

                        Donijelo Vijeće 7. ožujka 2017., 27. veljače 2018., 5. ožujka 2019. odnosno 11. veljače 2020.

                     (9)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (10)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (11)

                        Članak 3. stavak 7. Konvencije o opojnim drogama; članak 2. stavak 7. Konvencije o psihotropnim tvarima.

                     (12)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (13)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (14)

                        Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335, 11.11.2004., str. 8.).

                     (15)

                        Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska i Švedska

                     (16)

                        Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru za praćenje droga i ovisnosti o drogama (SL L 376, 27.12.2006., str. 1.).

                     (17)

                        Delegirana direktiva Komisije (EU) 2020/1687 od 2. rujna 2020. o izmjeni Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP u pogledu obuhvaćanja nove psihoaktivne tvari N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoksi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etanamin (izotonitazen) definicijom „droge”, C(2020) 5897 final, SL L 379, 13.11.2020., str. 55.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.12.2020.
            COM(2020) 814 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba izraziti, u ime Europske unije, na 64. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               PRILOG

               Stajalište koje države članice koje su članice Komisije za opojne droge trebaju izraziti, djelujući zajednički u interesu Unije, na 64. sjednici Komisije za opojne droge, okvirno zakazanoj od 12. do 16. travnja 2021., u pogledu promjena opsega kontrole tvari:

               (1)izotonitazen treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama;

               (2)tvar MDMB-4en-PINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (3)tvar CUMYL-PeGACLONE treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (4)flubromazolam treba uvrstiti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (5)klonazolam treba uvrstiti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (6)diklazepam treba uvrstiti na Popis IV. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (7)tvar 3-MeO-PCP treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               (8)difenidin treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.