               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.8.2020.
            COM(2020) 436 final
            2020/0208(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Baltičkome moru za 2021. te o izmjeni Uredbe (EU) 2020/123 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               U skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (ZRP), živi morski biološki resursi iskorištavaju se tako da se populacije lovljenih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu proizvesti najviši održivi prinos (MSY). Utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u obliku ukupnih dopuštenih ulova (TAC) i kvota na godišnjoj osnovi važan je instrument za postizanje tog cilja.

               Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana upravljanja za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove (dalje u tekstu „višegodišnji plan”) dodatno se utvrđuju vrijednosti ribolovne smrtnosti izražene kao rasponi koji se upotrebljavaju u ovom prijedlogu kako bi se postigli ciljevi ZRP-a, posebno postizanje i održavanje MSY-ja.

               Cilj je ovog prijedloga utvrditi ribolovne mogućnosti država članica za 2021. u pogledu komercijalno najvažnijih ribljih stokova u Baltičkom moru. Radi pojednostavnjenja i pojašnjenja godišnjih odluka o TAC-ovima i kvotama, ribolovne mogućnosti u Baltičkom moru od 2006. utvrđuju se zasebnom uredbom.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Prijedlogom se utvrđuju kvote na razinama koje su u skladu s ciljevima Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Predložene mjere u skladu su s ciljevima i pravilima zajedničke ribarstvene politike i dosljedne s Unijinom politikom održivog razvoja.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.

               •Proporcionalnost

               Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz razlogâ u nastavku.

               Zajednička ribarstvena politika jedna je od zajedničkih politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.

               Predmetnom Uredbom Vijeća ribolovne mogućnosti dodjeljuju se državama članicama. Uzimajući u obzir članak 16. stavke 6. i 7. te članak 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013, države članice slobodne su te mogućnosti raspodijeliti među regijama ili subjektima u skladu s kriterijima utvrđenima u navedenim člancima. Države članice stoga imaju širok manevarski prostor za odlučivanje o socioekonomskom modelu koji će odabrati za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene.

               Prijedlog nema nove financijske posljedice za države članice. Ovu vrstu uredbe Vijeće donosi svake godine, a javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su osigurana.

               •Odabir instrumenta

               Predloženi instrument: uredba.

               Riječ je o prijedlogu za upravljanje ribarstvom koji se temelji na članku 43. stavku 3. UFEU-a.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

               Na temelju Komunikacije Komisije o savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2021. u okviru zajedničke ribarstvene politike (COM(2020) 248 final) održano je savjetovanje sa Savjetodavnim vijećem za Baltičko more (BSAC). Prijedlog se temelji na znanstvenim savjetima Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES). Preliminarna stajališta različitih dionika izražena u vezi sa svim predmetnim ribljim stokovima razmotrena su i uzeta u obzir u ovom prijedlogu u najvećoj mogućoj mjeri vodeći računa o tome da nisu u suprotnosti s postojećim politikama ili da ne uzrokuju pogoršanje stanja osjetljivih resursa.

               O znanstvenim savjetima o ograničenjima ulova i stanju stokova raspravljalo se i s državama članicama na regionalnom forumu BALTFISH u lipnju 2020.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Znanstvena organizacija s kojom se savjetovalo bilo je Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES).

               Unija svake godine od ICES-a traži znanstvene savjete o stanju važnih ribljih stokova. Primljeni savjeti odnose se na sve baltičke stokove, a TAC-ovi se predlažu za komercijalno najvažnije stokove (http://www.ices.dk/advice/Pages/Latest-Advice.aspx).

               •Procjena učinka

               Prijedlog je dio dugoročnog pristupa čiji je cilj prilagoditi ribolov dugoročno održivim razinama i na tim ga razinama zadržati. Očekuje se da će taj pristup dovesti do stabilnog ribolovnog pritiska i većih kvota, a time i boljih prihoda za ribare i njihove obitelji. Očekuje se da će povećani broj iskrcaja donijeti koristi ribarskoj industriji, potrošačima, prerađivačkoj industriji i maloprodaji te ostalim pomoćnim industrijama povezanima s gospodarskim i rekreacijskim ribolovom.

               Zahvaljujući odlukama o ribolovnim mogućnostima na Baltiku donesenima posljednjih godina, ribolovna smrtnost za stokove na temelju savjeta MSY-ja do 2019. usklađena je s rasponima MSY-ja u trenutku utvrđivanja TAC-a za sve stokove osim haringe u zapadnom Baltiku te su stokovi obnovljeni, a ribolovni kapacitet usklađen je s ribolovnim mogućnostima. Nažalost, bakalar u istočnom Baltiku bio je pod velikim pritiskom 2019., a ICES procjenjuje da će taj stok najvjerojatnije ostati u teškom stanju idućih godina. Stoga je potreban daljnji napredak kako bi se svi stokovi, od kojih su neki još ispod sigurnih granica biomase, obnovili i uskladili s MSY-jem.

               U najnovijim najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima procjenjuje se da je biomasa dvaju stokova ispod zdrave granice (haringa u središnjem Baltiku i bakalar u zapadnom Baltiku), a za dva čak ispod sigurnih bioloških granica (bakalar u zapadnom Baltiku i bakalar u istočnom Baltiku). Osim bakalara u istočnom Baltiku, za tri druga stoka izdan je savjet utemeljen na načelu predostrožnosti (haringa u Botničkom zaljevu i dva stoka lososa). Za dva stoka izdan je savjet MSY-ja i na zdravoj su razini (papalina i haringa u Riškom zaljevu). Iverak zlatopjeg sastoji se od dvaju stokova, od kojih je za jedan izdan savjet MSY-ja, a za drugi savjet utemeljen na načelu predostrožnosti.

               Uzimajući u obzir prethodno navedeno, u prijedlogu Komisije predlaže se smanjenje ribolovnih mogućnosti za stok haringe u zapadnom Baltiku za 50 %, za stok bakalara u istočnom Baltiku za 70 %, za stok bakalara u zapadnom Baltiku za 11 %, za stok haringe u središnjem za 36 % i za stok lososa u Finskom zaljevu za 10 %. Prijedlogom Komisije povećale bi se ribolovne mogućnosti za haringu u Riškom zaljevu za 15 % i za lososa u glavnom bazenu za 9 %, dok bi se razine za haringu u Botničkom zaljevu, papalinu i iverka zlatopjega zadržale.

               Stoga će gospodarski učinak prijedlogâ za 2021. biti smanjenje flota u svim državama članicama. Komisija predlaže ukupno otprilike 425 000 tona za ribolovne mogućnosti za Baltik, što je za 11,3 % manje u odnosu na 2020.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

               U prijedlogu se zadržava fleksibilnost u okviru mehanizama razmjene kvota uvedenih uredbama o ribolovnim mogućnostima u Baltičkome moru iz prethodnih godina. Ne predlažu se novi elementi ili novi administrativni postupci za javna tijela na nacionalnoj razini i na razini Unije kojima bi se povećalo administrativno opterećenje.

               Prijedlog se odnosi na godišnju uredbu za 2021. te ne uključuje klauzulu o reviziji.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog ne utječe na proračun EU-a.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Praćenje iskorištavanja ribolovnih mogućnosti u obliku TAC-ova i kvota utvrđeno je Uredbom Vijeća (EZ) br. 1224/2009.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Prijedlogom se utvrđuju ribolovne mogućnosti za 2021. za određene stokove ili skupine stokova za države članice koje obavljaju ribolov u Baltičkom moru.

               Uredba (EU) 2016/1139 o utvrđivanju višegodišnjeg plana za Baltičko more stupila je na snagu 20. srpnja 2016. U skladu s odredbama tog plana ribolovne mogućnosti utvrđuju se u skladu s ciljevima plana i moraju biti u skladu s ciljanim rasponima vrijednosti ribolovne smrtnosti navedenima u najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima, osobito savjetima ICES-a ili sličnog neovisnog znanstvenog tijela. Za stokove koji ostvaruju koristi od savjeta MSY-ja, u članku 4. stavku 3. višegodišnjeg plana upravljanja predviđeno je da se TAC u načelu određuje u najvišoj vrijednosti FMSY ili nižoj (takozvani „niži raspon FMSY”), iako se on može uvijek utvrditi ispod raspona FMSY u skladu s člankom 4. stavkom 4. višegodišnjeg plana upravljanja. TAC se za zdrave stokove može, pod uvjetima utvrđenima u članku 4. stavku 5. višegodišnjeg plana upravljanja, utvrditi iznad najviših vrijednosti FMSY (takozvani „gornji raspon FMSY”). Za stokove s biomasom ispod zdravih granica (takozvani „Btrigger”), u članku 5. stavku 1. višegodišnjeg plana upravljanja predviđeno je da se trebaju poduzeti prikladne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na zdrave razine te da se posebno TAC treba utvrditi na razini sniženoj ispod raspona FMSY, uzimajući u obzir smanjenje biomase. Ako je biomasa stoka čak ispod sigurnih bioloških granica (takozvani „Blim”), u članku 5. stavku 2. višegodišnjeg plana upravljanja predviđeno je poduzimanje daljnjih korektivnih mjera. U skladu s Osnovnom uredbom o ZRP-u, ribolovne mogućnosti za stokove za koje je izdan savjet utemeljen na načelu predostrožnosti trebaju se utvrditi na razinama koje osiguravaju barem usporediv stupanj očuvanja. Naposljetku, u uvodnoj izjavi 8. Osnovne uredbe navedeno je da bi odluke o upravljanju u mješovitom ribolovu trebale uzeti u obzir poteškoće izlova svih stokova u mješovitom ribolovu uz najviši održivi prinos u isto vrijeme, osobito kada znanstveni savjet pokaže da je vrlo teško izbjeći fenomen vrsta koje ograničavaju ribolov povećanjem selektivnosti ribolovnih alata koji se koriste.

               Ribolovne mogućnosti predlažu se u skladu s člankom 16. stavkom 1. (o načelu relativne stabilnosti) i člankom 16. stavkom 4. (o ciljevima zajedničke ribarstvene politike i pravilima predviđenima višegodišnjim planovima) Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               Radi utvrđivanja kvota EU-a za stokove koje EU dijeli s Ruskom Federacijom, odgovarajuće količine tih stokova oduzete su od TAC-ova koje je preporučio ICES, ako je to bilo potrebno. TAC-ovi i kvote dodijeljeni državama članicama navedeni su u Prilogu Uredbi.

               Prema procjeni ICES-a veličina stoka haringe u zapadnom Baltiku i dalje je manja od granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje može doći do smanjene reproduktivne sposobnosti (Blim) kako ju je utvrdio ICES. Uzimajući u obzir daljnje smanjenje procijenjene biomase haringe u zapadnom Baltiku na samo 48 % minimalne referentne vrijednosti (Blim), Komisija predlaže da se TAC u skladu s člankom 5. stavkom 2. i člankom 4. stavkom 4. višegodišnjeg plana utvrdi na razini nižoj od raspona FMSY. Komisija kao korektivnu mjeru predlaže upotrebu vrijednosti nižeg raspona i dodavanje dodatnog smanjenja. To dovodi do TAC-a od 1 575 tona (–50 %).

               Kada je riječ o bakalaru u istočnom Baltiku, ICES je prošle godine opet mogao provesti analitičku procjenu. Međutim, ICES nije mogao utvrditi vrijednosti raspona ribolovne smrtnosti na razini MSY-ja, pa je stoga izdao savjet utemeljen na načelu predostrožnosti. Nadalje, ICES je procijenio da je veličina stoka ispod sigurnih bioloških granica (Blim) i da će srednjoročno ostati ispod njih čak i uz potpuni prestanak ribolova. ICES procjenjuje da se biomasa dodatno smanjila od prošle godine, pa je za 2021. ponovio svoj savjet o nultoj stopi ulova. Međutim, kao i prošle godine, utvrđivanjem nultog TAC-a ograničila bi se većina ribarstva u Baltičkom moru. ICES je u svibnju 2020. dostavio ažurirane savjete o razinama usputnog ulova bakalara u drugim vrstama ribarstva. Stoga Komisija na temelju sličnog pristupa kao što je onaj donesen prošle godine predlaže utvrđivanje TAC-a koji je ograničen na neizbježan usputni ulov u drugom ribarstvu, uz iznimku čisto znanstvenog ribolova. Na temelju tih znanstvenih savjeta Komisija predlaže da se ribolovne mogućnosti utvrde na razinu koja odgovara razini usputnog ulova od 20 %. Nadalje, s obzirom na stanje stoka bakalara u istočnom Baltiku i savjet ICES-a da zabrana ribolova na području mrijestilišta može imati dodatne koristi za stok koje se ne mogu ostvariti isključivo TAC-om (npr. povećanje stoka neometanim mriješćenjem), Komisija predlaže zadržavanje postojećeg ljetnog razdoblja zabrane ribolova u području mrijestilišta uz iznimku čisto znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova pasivnim alatima. Konačno, Komisija predlaže zadržavanje zabrane rekreacijskog ribolova u podzonama 25 i 26 jer bi ulovljene količine bile znatne u usporedbi s TAC-om iz usputnog ulova.

               U pogledu bakalara u zapadnom Baltiku ICES je prošle godine naveo da je stanje stoka bilo nestabilno i da se ponovno pogoršava. Stoga su ribolovne mogućnosti utvrđene u donjem dijelu donjeg raspona FMSY te je ponovno uvedeno produljeno zimsko razdoblje zabrane ribolova u području mrijestilišta za podzone 22–23 – uz iznimku čisto znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova pasivnim alatima – s obzirom na to da ICES smatra da takva zabrana može imati dodatne koristi koje se ne mogu postići samim TAC-om. S obzirom na to da rekreacijski ribolov znatno doprinosi ribolovnoj smrtnosti, ograničenje ulova za rekreacijski ribolov smanjuje se u istom opsegu kao TAC. Konačno, s obzirom na to da se bakalar u istočnom Baltiku i bakalar u zapadnom Baltiku miješaju u podzoni 24 i uzimajući u obzir hitne mjere donesene 2019., zabranjuje se usmjereni ribolov bakalara, a na udaljenosti većoj od šest nautičkih milja od obale u podzoni 24 smije se loviti samo kao neizbježni usputni ulov, uz iznimku čisto znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova pasivnim alatima. Nadalje, kako bi se uspostavili jednaki uvjeti kao i na području upravljanja za bakalara u istočnom Baltiku, zabranjuje se rekreacijski ribolov na udaljenosti većoj od šest nautičkih milja od obale u podzoni 24 jer se bakalar u istočnom Baltiku uglavnom nalazi na tim područjima, a ljetno razdoblje zabrane ribolova u području mrijestilišta uvedeno je od 1. lipnja do 31. srpnja, uz iznimku isključivo znanstvenog ribolova i određenog malog priobalnog ribolova s pasivnim alatima. Unatoč očekivanom pozitivnom ishodu prošle godine, biomasa stoka ostala je ispod zdravih razina (Btrigger). Komisija stoga za 2021. predlaže da popratne mjere ostanu nepromijenjene uz usklađivanje razdoblja zabrane ribolova u podzoni 24 s razdobljem zabrane ribolova u podzonama 25–26, tj. za raddoblje od 1. svibnja do 31. kolovoza, i da se ribolovne mogućnosti odrede na nižoj točki vrijednosti (Flower) uz dodavanje količina za usputni ulov bakalara u podzoni 24 koji predviđa ICES, a koji odgovara razini usputnog ulova od 20 %, osim za mali priobalni ribolov pasivnim alatima, za koji se dodaje 100 % jer taj ribolov nije obuhvaćen ograničenjem usputnog ulova.

               ICES procjenjuje da je biomasa haringe u središnjem Baltiku pala ispod zdravih razina (Btrigger). U skladu s člankom 5. stavkom 1., Komisija stoga predlaže da se ribolovne mogućnosti odrede ispod gornjeg raspona FMSY. ICES procjenjuje da će se biomasa uz tu razinu ribolovne smrtnosti vratiti na zdrave razine već 2021.

               Predloženi TAC-ovi za haringu u Riškom zaljevu i papalinu odgovaraju rasponu ribolovne smrtnosti na razini MSY-ja iz članka 4. stavka 3. Uredbe (EU) 2016/1139. Stok papaline i dalje se oslanja samo na jedno dobro godište, a njegova procijenjena biomasa revidirana je naniže te se smanjila. Posljednje godišnje 2019., za koje se procjenjuje da je iznadprosječno, trebalo bi stoga očuvati za budućnost. Nadalje, trebalo bi uzeti u obzir razmatranja među vrstama jer se papalina lovi u mješovitom ribolovu s haringom, čiji se TAC mora znatno smanjiti u skladu s pravilima višegodišnjeg plana. Pod tim okolnostima i kako bi se izbjegao rizik od pogoršanja smanjenja u budućnosti, Komisija predlaže da se TAC ne povećava i stoga predlaže zadržavanje postojećih razina.

               TAC za iverka zlatopjega predlaže se u skladu sa savjetom na temelju MSY-ja za stok u podzonama 21–23 i ICES-ovim pristupom za stokove za koje su podaci ograničeni u podzonama 24–32. Komisija predlaže zadržavanje zbog razmatranja među vrstama. Bakalar je neizbježan usputni ulov u ribolovu iverka zlatopjega, a Komisija predlaže smanjenje ribolovnih mogućnosti za bakalara.

               TAC-ovi za lososa u glavnom bazenu, lososa u Finskom zaljevu i haringu u Botničkom zaljevu odgovaraju pristupu koji je razvio ICES i koji se primjenjuje na stokove za koje su podaci ograničeni. Komisija predlaže da se ribolovne mogućnosti utvrde u skladu s količinama koje je preporučio ICES. Kada je riječ o lososu u glavnom bazenu, Finska i Estonija zatražile su da se zadrži ograničena fleksibilnost među područjima uvedena prije dvije godine. S obzirom na to da Komisija predlaže povećanje ribolovnih mogućnosti u glavnom bazenu, a njihovo smanjenje u Finskom zaljevu, Komisija predlaže povećanje fleksibilnosti među područjima na 25 % i 500 primjeraka.

               Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članka 3. za zaštitne stokove i članka 4. za analitičke stokove. U skladu s člankom 2. te uredbe Vijeće pri utvrđivanju TAC-ova treba odlučiti na koje se stokove ne primjenjuje članak 3. ili 4., posebno na temelju biološkog stanja stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđen mehanizam fleksibilnosti za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa i ometalo ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike, trebalo pojasniti da se članak 3. i članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju samo ako se države članice ne koriste fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe 1380/2013.

               2020/0208 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Baltičkome moru za 2021. te o izmjeni Uredbe (EU) 2020/123 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
                zahtijeva se da se mjere očuvanja donose uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, ako je to relevantno, izvješća koja su sastavili Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo i druga savjetodavna tijela, kao i savjete primljene od savjetodavnih vijeća osnovanih za odgovarajuća geografska područja ili područja nadležnosti te zajedničke preporuke država članica.

               (2)Zadatak je Vijeća donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, prema potrebi uključujući određene uvjete koji su s njima funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi dodijeliti državama članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki stok ili ribarstvo te uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike (ZRP) utvrđene u Uredbi (EU) br. 1380/2013.

               (3)U članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđa se da je cilj ZRP-a postizanje stope iskorištavanja kojom se osigurava najviši održivi prinos (MSY) ako je to moguće do 2015., a progresivno i postupno najkasnije do 2020. za sve stokove.

               (4)Ukupne dopuštene ulove (TAC) trebalo bi stoga, u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013, utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i socioekonomske aspekte, istodobno osiguravajući pravedno postupanje prema različitim sektorima ribarstva te uzimajući u obzir mišljenja iznesena tijekom savjetovanja s dionicima.

               (5)Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
                utvrđuje se višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove („plan”). Planom se želi osigurati da se iskorištavanjem živih morskih bioloških resursa populacije izlovljavanih vrsta obnavljaju i održavaju iznad razina koje mogu proizvesti MSY. U tu svrhu ciljanu stopu ribolovne smrtnosti za dotične stokove, izraženu u obliku rasponâ vrijednosti, treba postići što prije, a progresivno i postupno do 2020. Ograničenja ulova koja se 2021. primjenjuju na stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru stoga treba utvrditi u skladu s ciljevima plana.

               (6)Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) navelo je da je biomasa haringe u zapadnom Baltiku u podzonama 20–24 samo 48 % granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje može doći do smanjene reproduktivne sposobnosti (Blim). Prema godišnjem znanstvenom savjetu ICES-a o stokovima od 29. svibnja 2020., ne bi smjelo biti ulova. U skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139, stoga se donose sve primjerene korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak predmetnog stoka na razine koje su iznad razine koja može proizvesti MSY. Nadalje, tom se odredbom zahtijeva donošenje dodatnih korektivnih mjera. U tu svrhu potrebno je uzeti u obzir vremenski okvir za postizanje ciljeva ZRP-a općenito i plana, posebno s obzirom na očekivani učinak poduzetih korektivnih mjera, istodobno poštujući ciljeve postizanja gospodarskih i društvenih koristi te koristi za zapošljavanje kako je utvrđeno u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Stoga je, u skladu s člankom 4. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1139, primjereno da se ribolovne mogućnosti za haringu u zapadnom Baltiku utvrde ispod raspona ribolovne smrtnosti kako bi se u obzir uzelo smanjenje biomase.

               (7)Kad je riječ o stoku bakalara u istočnom Baltiku, ICES je mogao temeljiti svoj savjet utemeljen na načelu predostrožnosti na procjeni bogatijoj podacima od 2019. ICES procjenjuje da je biomasa ispod razine Blim i da se dodatno smanjila od prošle godine. ICES je stoga ponovio svoj savjet prema kojem ne bi smjelo biti ulova bakalara u istočnom Baltiku 2021. Međutim, ICES nije mogao utvrditi vrijednosti rasponâ ribolovne smrtnosti.  Kao i prošle godine, kada bi ribolovne mogućnosti za stok bakalara u istočnom Baltiku utvrdile na razini navedenoj u znanstvenom savjetu, obveza iskrcavanja svih ulova u mješovitom ribolovu s usputnim ulovom bakalara u istočnom Baltiku dovela bi do pojave vrsta koje ograničavaju ribolov. Kako bi se postigla odgovarajuća ravnoteža između daljnjeg obavljanja ribolova zbog mogućih teških socioekonomskih posljedica njegova prekida i potrebe za postizanjem dobrog biološkog stanja stoka, uzimajući u obzir poteškoće pri istovremenom lovu svih stokova u mješovitom ribolovu na razini koja osigurava najviši održivi prinos, primjereno je utvrditi poseban TAC za usputne ulove bakalara u istočnom Baltiku. Ribolovne mogućnosti treba odrediti u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139.

               (8)ICES je u svibnju 2020. dostavio ažurirane savjete o razinama usputnog ulova bakalara u drugim vrstama ribarstva. Primjereno je utvrditi ribolovne mogućnosti u skladu s tim posebnim savjetom, uz iznimku ribolovnih operacija koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja i koje su potpuno u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               . Nadalje, u skladu s člankom 5. stavkom 2. Uredbe (EU) 2016/1139 treba poduzeti dodatne korektivne mjere kako bi se osigurao brz povratak stoka na razine koje su iznad razine koja može proizvesti MSY. Budući da znanstveni savjeti upućuju na to da zabrana ribolova na području mrijestilišta prije svega može imati dodatne koristi za stok koje se ne mogu ostvariti isključivo TAC-om, na primjer, povećanje stoka neometanim mriješćenjem, primjereno je zadržati postojeće ljetno razdoblje zabrane na području mrijestilišta. Nadalje, znanstveni savjeti upućuju na to da relativna važnost rekreacijskog ribolova bakalara u istočnom Baltiku ovisi o razini TAC-a. S obzirom na vrlo smanjeni TAC, količine ulovljene u rekreacijskom ribolovu smatraju se znatnima, pa je stoga primjereno zadržati zabranu rekreativnog ribolova bakalara u podzonama 25–26, u kojima je bakalar u istočnom Baltiku najbrojniji.

               (9)Kad je riječ o stoku bakalara u zapadnom Baltiku, ICES je revidirao procijenjenu biomasu naniže i procjenjuje da se biomasa stoka bakalara u zapadnom Baltiku nije oporavila iznad granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje treba poduzeti prikladne aktivnosti upravljanja (Btrigger). Stoga je primjereno zadržati popratne mjere uvedene za 2020. i utvrditi ribolovne mogućnosti u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1139, uzimajući u obzir razine usputno ulovljenog bakalara u drugom ribolovu u podzoni 24 u skladu sa savjetom ICES-a radi koherencije s pristupom koji se slijedi u području upravljanja za bakalar u istočnom Baltiku. Nadalje, znanstveni savjeti upućuju na to da se stokovi bakalara u istočnom Baltiku i bakalara u zapadnom Baltiku miješaju u podzoni 24. Kako bi se zaštitio stok bakalara u istočnom Baltiku i osigurali jednaki uvjeti kao na području upravljanja za bakalar u istočnom Baltiku, uporaba TAC-a u podzoni 24 trebala bi biti ograničena na usputni ulov bakalara, osim u isključive svrhe znanstvenih istraživanja i u potpunosti u skladu s člankom 25. Uredbe (EU) 2019/1241 i ribare koji se bave malim obalnim ribolovom pasivnim alatima u područjima do šest nautičkih milja od obale gdje je dubina vode manja od 20 metara jer se u tim plitkim obalnim područjima uglavnom pojavljuje zapadni stok bakalara. Nadalje, razdoblje zabrane ribolova u podzoni 24 trebalo bi uskladiti s razdobljem zabrane ribolova u podzonama 25 – 26 kako bi se osigurala jednaka zaštita u skladu sa savjetima ICES-a.

               (10)U skladu s tim i kako bi se osigurali jednaki uvjeti kao u podzonama 25 i 26, rekreacijski ribolov bakalara u podzoni 24 trebao bi ostati zabranjen na udaljenosti većoj od šest nautičkih milja od obale. Nadalje, budući da se u znanstvenom savjetu navodi da rekreativni ribolov značajno doprinosi ukupnoj ribolovnoj smrtnosti tog stoka te uzimajući u obzir status tog stoka i smanjenje TAC-a, dnevno ograničenje po ribaru trebalo bi zadržati. Time se ne dovodi u pitanje načelo relativne stabilnosti koje se primjenjuje na komercijalne ribolovne aktivnosti. Konačno, s obzirom na osjetljivo stanje stoka i činjenicu da je u znanstvenom savjetu navedeno da zabrana ribolova na području mrijestilišta prije svega može imati dodatne koristi za stok koje se ne mogu ostvariti samim TAC-om, na primjer povećanje stoka neometanim mriješćenjem, zimsko razdoblje zabrane ribolova trebalo bi zadržati, uz iznimku određenog malog priobalnog ribolova i prethodno spomenutih znanstvenih istraživanja.

               (11)ICES procjenjuje da je biomasa haringe u središnjem Baltiku pala ispod granične referentne točke za biomasu stoka u mrijestu, ispod koje treba poduzeti prikladne aktivnosti upravljanja (Btrigger). Stoga je primjereno utvrditi ribolovne mogućnosti u skladu s člankom 5. stavkom 1. Uredbe (EU) 2016/1139.

               (12)Prema savjetima ICES-a bakalar je usputni ulov u ribolovu iverka zlatopjega. Nadalje, papalina se lovi u miješanom ribolovu s haringom i ona je plijen za bakalara. Stoga je primjereno uzeti u obzir ta razmatranja među vrstama pri utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za iverka zlatopjega i papalinu.

               (13)Kako bi se zajamčilo potpuno iskorištavanje mogućnosti obalnog ribolova, od 2019. uvedena je ograničena fleksibilnost među područjima za lososa iz podzona ICES-a 22–31 do podzone ICES-a 32. S obzirom na promjene u ribolovnim mogućnostima za ta dva stoka primjereno je povećati tu fleksibilnost.

               (14)Uvođenje zabrane ribolova morske pastrve na udaljenosti većoj od četiri nautičke milje od obale i ograničenja usputnog ulova morske pastrve na 3 % kombiniranog ulova morske pastrve i lososa snažno je doprinijelo znatnom smanjenju prethodno značajnog pogrešnog prikazivanja ulova u ribolovu lososa, posebno kao ulova morske pastrve. Stoga je primjereno zadržati tu odredbu kako bi se zadržala niska razina pogrešnog prikazivanja.

               (15)Iskorištavanje ribolovnih mogućnosti utvrđenih u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009
                  4
               , a posebno njezinim člancima 33. i 34., koji se odnose na evidentiranje ulova i ribolovnog napora te na dostavljanje podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti Komisiji. Stoga bi ovom Uredbom trebalo utvrditi oznake za iskrcavanja stokova koji podliježu ovoj Uredbi, a te oznake države članice trebale bi upotrebljavati pri dostavljanju podataka Komisiji.

               (16)Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96
                  5
                uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članka 3. za zaštitne i članka 4. za analitičke TAC-ove. U skladu s člankom 2. te Uredbe Vijeće pri utvrđivanju TAC-ova treba odlučiti na koje se stokove članak 3. ili 4. ne primjenjuje, posebno na temelju biološkog stanja stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti iz godine u godinu za sve stokove koji podliježu obvezi iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja živih morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva ZRP-a i pogoršalo biološko stanje stokova, trebalo utvrditi da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo ako se ne iskorištava fleksibilnost iz godine u godinu iz članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               (17)Štoviše, s obzirom na to da je biomasa stoka bakalara u istočnom Baltiku ispod razine Blim te da su 2021. dopušteni samo usputni ulovi i ribolov u znanstvene svrhe, države članice obvezale su se da za taj stok 2021. neće primjenjivati članak 15. stavak 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 kako ulovi 2021. ne bi premašili utvrđeni TAC.

               (18)Na temelju novih znanstvenih savjeta trebalo bi utvrditi preliminarni TAC za norvešku ugoticu u zoni ICES-a 3a i vodama Unije u zoni ICES-a 2a i potpodručju ICES-a 4 za razdoblje od 1. studenoga 2020. do 31. listopada 2021.

               (19)Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, a ribarima iz Unije osigurala sredstva za život, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2021. Međutim, na norvešku ugoticu u zoni ICES-a 3a i vodama Unije u zoni ICES-a 2a i potpodručju ICES-a 4 ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. studenoga 2020. do 31. listopada 2021. Zbog hitnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               POGLAVLJE I.

               OPĆE ODREDBE

               Članak 1.

               Predmet

               Ovom Uredbom utvrđuju se ribolovne mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkome moru za 2021. i mijenjaju određene ribolovne mogućnosti u drugim vodama utvrđene Uredbom (EU) 2020/123
                  6
               .

               Članak 2.

               Područje primjene

               1. Ova se Uredba primjenjuje na ribarska plovila Unije koja djeluju u Baltičkom moru.

               2. Ova se Uredba primjenjuje i na rekreacijski ribolov kada se on izričito spominje u odgovarajućim odredbama.

               Članak 3.

               Definicije

               Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:

               (1)„podzona” znači podzona ICES-a za Baltičko more kako je određena u Prilogu III. Uredbi Vijeća (EZ) br. 218/2009
                  7
               ;

               (2)„ukupni dopušteni ulov” („TAC”) znači količina svakog stoka koju se smije uloviti tijekom razdoblja od jedne godine;

               (3)„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji, državi članici ili trećoj zemlji;

               (4)„rekreacijski ribolov” znači nekomercijalne ribolovne aktivnosti kojima se morski biološki resursi iskorištavaju u svrhe kao što su rekreacija, turizam ili sport.

               POGLAVLJE II.

               RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI

               Članak 4.

               TAC-ovi i raspodjele

               TAC-ovi, kvote i, prema potrebi, s njima funkcionalno povezani uvjeti utvrđeni su u Prilogu.

               Članak 5.

               Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti

               Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno ovom Uredbom ne dovode se u pitanje:

               (a)razmjene izvršene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

               (b)smanjenja i preraspodjele na temelju članka 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;

               (c)dodatna iskrcavanja dopuštena u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili u skladu s člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

               (d)količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili prenesene u skladu s člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

               (e)smanjenja izvršena u skladu s člancima 105. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.

               Članak 6.

               Uvjeti za iskrcavanje ulova i usputnog ulova

               Stokovi neciljanih vrsta unutar sigurnih bioloških granica iz članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 koji ispunjavaju uvjete za odstupanje od obveze oduzimanja ulova od relevantne kvote utvrđeni su u Prilogu ovoj Uredbi.

               Članak 7.

               Mjere u pogledu rekreacijskog ribolova bakalara u podzonama 22–26

               1. U rekreacijskom ribolovu u podzonama 22 i 23 te u podzoni 24 unutar šest nautičkih milja, mjereno od polaznih crta, dnevno se smije zadržati najviše pet primjeraka bakalara po ribaru.

               2. Odstupajući od stavka 1., u razdoblju od 1. veljače do 31. ožujka 2021. u podzonama 22 i 23 te u podzoni 24 unutar šest nautičkih milja, mjereno od polaznih crta, dnevno se smiju zadržati najviše dva primjerka bakalara po ribaru.

               3. Rekreacijski ribolov zabranjen je u podzoni 24 na udaljenosti većoj od šest nautičkih milja mjereno od polaznih crta te u podzonama 25 i 26.

               3. Stavcima 1., 2. i 3. ne dovode se u pitanje strože nacionalne mjere.

               Članak 8.

               Mjere koje se odnose na ribolov morske pastrve i lososa u podzonama 22–32

               1. Ribolov morske pastrve na udaljenosti većoj od četiri nautičke milje od polaznih crta u podzonama 22–32 zabranjen je za ribarska plovila od 1. siječnja do 31. prosinca 2021. U ribolovu lososa u tim vodama usputni ulov morske pastrve ne smije premašiti 3 % ukupnog ulova lososa i morske pastrve koji se u bilo kojem trenutku nalazi na plovilu ili je iskrcan nakon svakog izlaska u ribolov.

               2. Stavkom 1. ne dovode se u pitanje strože nacionalne mjere.

               Članak 9.

               Fleksibilnost

               1. Osim ako je u Prilogu ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnim TAC-ovima, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te Uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkom TAC-u.

               2. Članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ne primjenjuju se ako se država članica koristi fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               Članak 10.

               Prijenos podataka

               Kad u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 države članice Komisiji šalju podatke o ulovljenim ili iskrcanim količinama stokova, dužne su upotrebljavati oznake stokova iz Priloga ovoj Uredbi.

               POGLAVLJE III.

               ZAVRŠNE ODREDBE

               Članak 11.

               Izmjena Uredbe (EU) 2020/123

               U Prilogu I.A, tablica s ribolovnim mogućnostima za norvešku ugoticu i povezani usputni ulov u zoni ICES-a 3a i vodama Unije u zoni ICES-a 2a i potpodručju ICES-a 4 zamjenjuje se sljedećim:

               „

                        Vrsta:

                        norveška ugotica i povezani usputni ulov

                        Zona:

                        3.a: vode Unije u zonama 2a i 4

                        Trisopterus esmarkii

                        (NOP/2A3A4.)

                        Godina

                        2020.

                        2021.

                        Analitički TAC

                        Danska

                        64 940

                        (1)(3)

                        p.m.

                        (1)(6)

                        Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Njemačka

                        12

                        (1)(2)(3)

                        p.m.

                        (1)(2)(6)

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Nizozemska

                        48

                        (1)(2)(3)

                        p.m.

                        (1)(2)(6)

                        Unija

                        65 000

                        (1)(3)

                        p.m.

                        (1)(6)

                        Norveška

                        14 500

                        (4)

                        p.m.

                        (4)

                        Farski Otoci

                        5 000

                        (5)

                        p.m.

                        (5)

                        TAC

                        nije relevantno

                        nije relevantno

                        (1)

                        Do 5 % kvote smije se sastojati od usputnih ulova koljaka i pišmolja (OT2/*2A3A4). Usputni ulovi koljaka i pišmolja oduzeti od kvote na temelju ove odredbe i usputni ulovi vrsta oduzeti od kvote na temelju članka 15. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zajedno ne smiju premašiti 9 % kvote.

                        (2)

                        U okviru te kvote smije se loviti samo u vodama Unije u zonama ICES-a 2a, 3a i 4.

                        (3)

                        Kvota Unije smije se loviti samo od 1. studenoga 2019. do 31. listopada 2020.

                        (4)

                        Mora se rabiti odvajajuća rešetka.

                        (5)

                        Mora se rabiti odvajajuća rešetka. Uključuje najviše 15 % neizbježnih usputnih ulova (NOP/*2A3A4), koje treba oduzeti od te kvote.

                        (6)

                        Kvota Unije smije se loviti od 1. studenoga 2020. do 31. listopada 2021.

               ”

               Članak 12.

               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2021. Međutim, članak 11. primjenjuje se od 1. studenoga 2020. do 31. listopada 2021.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Zajedničkoj ribarstvenoj politici te o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EC (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (2)

                        Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).

                     (3)

                        Uredba (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 i (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 (SL L 198, 25.7.2019, str. 105.).

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (

                     SL L 343, 22.12.2009., str. 1.

                  ).

                     (5)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).

                     (6)

                        Uredba Vijeća (EU) 2020/123 od 27. siječnja 2020. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2020. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 25, 30.1.2020., str. 1.)

                     (7)

                        Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (preinačena) (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.8.2020.
            COM(2020) 436 final
            PRILOG

            Prijedlogu UREDBE VIJEĆA
            o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Baltičkome moru za 2021. te o izmjeni Uredbe (EU) 2020/123 u pogledu određenih ribolovnih mogućnosti u drugim vodama

               TAC-ovi PRIMJENJIVI NA RIBARSKA PLOVILA UNIJE NA PODRUČJIMA ZA KOJA SU TAC-ovi UTVRĐENI PREMA VRSTI I PODRUČJU

               U tablicama u nastavku utvrđeni su TAC-ovi i kvote (u tonama žive mase, osim ako je navedeno drukčije) za svaki stok te s njima funkcionalno povezani uvjeti.

               Osim ako je navedeno drukčije, upućivanja na ribolovne zone jesu upućivanja na zone ICES-a.

               Riblji stokovi navode se prema abecednom redu latinskog naziva vrste.

               Za potrebe ove Uredbe navodi se sljedeća usporedna tablica latinskih i uobičajenih naziva:

                        Znanstveni naziv

                        Troslovna oznaka (alpha-3)

                        Hrvatski naziv

                        Clupea harengus

                        HER

                        haringa

                        Gadus morhua

                        COD

                        bakalar

                        Pleuronectes platessa

                        PLE

                        iverak zlatopjeg

                        Salmo salar

                        SAL

                        losos

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        papalina

                        Vrsta:

                        haringa

                        Zona:

                        podzone 30–31

                        Clupea harengus

                        (HER/30/31.)

                        Finska

                        53 306

                        Švedska

                        11 712

                        Unija

                        65 018

                        TAC

                        65 018

                        Zaštitni TAC

                        Vrsta:

                        haringa

                        Zona:

                        podzone 22–24

                        Clupea harengus

                        (HER/3BC+24)

                        Danska

                        221

                        Njemačka

                        869

                        Finska

                        0

                        Poljska

                        205

                        Švedska

                        280

                        Unija

                        1 575

                        TAC

                        1 575

                        Analitički TAC

                        Ne primjenjuje se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Vrsta:

                        haringa

                        Zona:

                        vode Unije u podzonama 25–27, 28.2, 29 i 32

                        Clupea harengus

                        (HER/3D-R30)

                        Danska

                        2 146

                        Njemačka

                        569

                        Estonija

                        10 960

                        Finska

                        21 393

                        Latvija

                        2 705

                        Litva

                        2 848

                        Poljska

                        24 304

                        Švedska

                        32 626

                        Unija

                        97 551

                        TAC

                        nije relevantno

                        Analitički TAC

                        Primjenjuje se članak 6. ove Uredbe.

                        Vrsta:

                        haringa

                        Zona:

                        podzona 28.1

                        Clupea harengus

                        (HER/03D.RG)

                        Estonija

                        18 216

                        Latvija

                        21 230

                        Unija

                        39 446

                        TAC

                        39 446

                        Analitički TAC

                        Primjenjuje se članak 6. ove Uredbe.

                        Vrsta:

                        bakalar

                        Zona:

                        vode Unije u podzonama 25–32

                        Gadus morhua

                        (COD/3DX32.)

                        Danska

                        137

                        (1)(2)

                        Njemačka

                        54

                        (1)(2)

                        Estonija

                        13

                        (1)(2)

                        Finska

                        10

                        (1)(2)

                        Latvija

                        51

                        (1)(2)

                        Litva

                        33

                        (1)(2)

                        Poljska

                        159

                        (1)(2)

                        Švedska

                        138

                        (1)(2)

                        Unija

                        595

                        (1)(2)

                        TAC

                        nije relevantno

                        Zaštitni TAC

                        Ne primjenjuje se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        __________

                        (1) Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov.

                        Odstupajući od prvog stavka, ribolovne operacije koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja mogu se usmjeriti na bakalara pod uvjetom da se ta istraživanja provode u potpunosti u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241.

                        (2) U podzonama 25 i 26 zabranjeno je loviti u okviru ove kvote od 1. svibnja do 31. kolovoza.

                        Odstupajući od prvog stavka, ribolovne operacije koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja mogu se obavljati pod uvjetom da se ta istraživanja provode u potpunosti u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241.

                        Odstupajući od prvog stavka, to razdoblje zabrane ribolova ne primjenjuje se na ribarska plovila Unije ukupne duljine manje od 12 metara koja ribolov obavljaju mrežama stajaćicama, zaplećućim mrežama ili trostrukim mrežama stajaćicama, stajaćim (pridnenim) parangalima, plutajućim parangalima, ručnim povrazom i opremom za ribolov umjetnim mamcima ili drugim pasivnim alatima na područjima na kojima je dubina vode manja od 20 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela. Zapovjednici tih ribarskih plovila osiguravaju da njihovu ribolovnu aktivnost u svakom trenutku mogu pratiti kontrolna tijela države članice.

                        Vrsta:

                        bakalar

                        Zona:

                        podzone 22–24

                        Gadus morhua

                        (COD/3BC+24)

                        Danska

                        1 481

                        (1)(2)

                        Njemačka

                        725

                        (1)(2)

                        Estonija

                        33

                        (1)(2)

                        Finska

                        29

                        (1)(2)

                        Latvija

                        123

                        (1)(2)

                        Litva

                        80

                        (1)(2)

                        Poljska

                        396

                        (1)(2)

                        Švedska

                        528

                        (1)(2)

                        Unija

                        3 395

                        (1)(2)

                        TAC

                        3 395

                        (1)(2)

                        Analitički TAC

                        Ne primjenjuje se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        __________

                        (1) U podzoni 24 isključivo za usputne ulove. U okviru ove kvote nije dopušten usmjereni ribolov u podzoni 24.

                        Odstupajući od prvog stavka, ribolovne operacije koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja mogu se usmjeriti na bakalara pod uvjetom da se ta istraživanja provode u potpunosti u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241.

                        Odstupajući od prvog stavka, ribolov u okviru ove kvote u podzoni 24 dopušten je ribarskim plovilima Unije ukupne duljine manje od 12 metara koja ribolov obavljaju mrežama stajaćicama, zaplećućim mrežama ili trostrukim mrežama stajaćicama, stajaćim (pridnenim) parangalima, plutajućim parangalima, ručnim povrazom i opremom za ribolov umjetnim mamcima ili sličnim pasivnim alatima na područjima do šest nautičkih milja mjereno od polaznih crta na kojima je dubina vode manja od 20 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela. Zapovjednici tih ribarskih plovila osiguravaju da njihovu ribolovnu aktivnost u svakom trenutku mogu pratiti kontrolna tijela države članice.

                        (2) U podzonama 22 i 23 zabranjeno je loviti u okviru ove kvote od 1. siječnja do 31. ožujka, a u podzoni 24 od 1. svibnja do 31. kolovoza.

                        Odstupajući od prvog stavka, ribolovne operacije koje se provode isključivo u svrhu znanstvenih istraživanja mogu se obavljati pod uvjetom da se ta istraživanja provode u potpunosti u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 25. Uredbe (EU) 2019/1241.

                        Odstupajući od prvog stavka, to razdoblje zabrane ribolova ne primjenjuje se na ribarska plovila Unije ukupne duljine manje od 12 metara koja ribolov obavljaju mrežama stajaćicama, zaplećućim mrežama ili trostrukim mrežama stajaćicama, stajaćim (pridnenim) parangalima, plutajućim parangalima, ručnim povrazom i opremom za ribolov umjetnim mamcima ili drugim pasivnim alatima u podzonama 22 i 23 na područjima na kojima je dubina vode manja od 20 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela te u podzoni 24 na područjima do šest nautičkih milja mjereno od polaznih crta na kojima je dubina vode manja od 20 metara prema koordinatama na službenoj pomorskoj karti koju su izdala nadležna nacionalna tijela. Zapovjednici tih ribarskih plovila osiguravaju da njihovu ribolovnu aktivnost u svakom trenutku mogu pratiti kontrolna tijela države članice.

                        Vrsta:

                        iverak zlatopjeg

                        Zona:

                        vode Unije u podzonama 22–32

                        Pleuronectes platessa

                        (PLE/3BCD-C)

                        Danska

                        4 939

                        Njemačka

                        549

                        Poljska

                        1 034

                        Švedska

                        372

                        Unija

                        6 894

                        TAC

                        6 894

                        Analitički TAC

                        Primjenjuje se članak 6. ove Uredbe.

                        Vrsta:

                        losos

                        Zona:

                        vode Unije u podzonama 22–31

                        Salmo salar

                        (SAL/3BCD-F)

                        Danska

                        19 582

                        (1)

                        Njemačka

                        2 179

                        (1)

                        Estonija

                        1 990

                        (1)(2)

                        Finska

                        24 417

                        (1)

                        Latvija

                        12 455

                        (1)

                        Litva

                        1 464

                        (1)

                        Poljska

                        5 940

                        (1)

                        Švedska

                        26 469

                        (1)

                        Unija

                        94 496

                        (1)

                        TAC

                        nije relevantno

                        Zaštitni TAC

                        Ne primjenjuje se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        __________

                        (1) Izraženo brojem jedinki.

                        (2) Posebni uvjet: u vodama Unije u podzoni 32 (SAL/*3D32) smije se izloviti do 25 % i ne više od 500 primjeraka ove kvote.

                        Vrsta:

                        losos

                        Zona:

                        vode Unije u podzoni 32

                        Salmo salar

                        (SAL/3D32.)

                        Estonija

                        893

                        (1)

                        Finska

                        7 821

                        (1)

                        Unija

                        8 714

                        (1)

                        TAC

                        nije relevantno

                        Zaštitni TAC

                        __________

                        (1) Izraženo brojem jedinki.

                        Vrsta:

                        papalina

                        Zona:

                        vode Unije u podzonama 22–32

                        Sprattus sprattus

                        (SPR/3BCD-C)

                        Danska

                        20 730

                        Njemačka

                        13 133

                        Estonija

                        24 072

                        Finska

                        10 851

                        Latvija

                        29 073

                        Litva

                        10 517

                        Poljska

                        61 697

                        Švedska

                        40 074

                        Unija

                        210 147

                        TAC

                        nije relevantno

                        Analitički TAC

                        Primjenjuje se članak 6. ove Uredbe.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.8.2020.
            COM(2020) 437 final
            2020/0209(CNS)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o otvaranju i upravljanju autonomnim carinskim kvotama Unije za uvoz određenih proizvoda ribarstva na Kanarske otoke u razdoblju od 2021. do 2027.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Uredbom Vijeća 1412/2013
                  1
                predviđene su autonomne carinske kvote (carinska stopa 0 %) za 30 000 tona uvoza proizvoda ribarstva na Kanarske otoke za razdoblje od 2014. do 2020. Mjere su opravdane jer zbog iznimnog zemljopisnog položaja Kanarskih otoka u pogledu izvora opskrbe proizvodima ribarstva, koji su od iznimne važnosti za domaću potrošnju, nastaju troškovi koji su veliko opterećenje za taj sektor.

               Ta situacija nije nova. Prije pristupanja Španjolske EU-u Kanarski otoci imali su „bescarinski” režim za robu koja ulazi u regiju. Nakon što je Španjolska postala članica EU-a na proizvode ribarstva uvezene na Kanarske otoke do 2001. primjenjivali su se posebni režimi u obliku carinskih suspenzija. Otad se na Kanarske otoke primjenjuju carinske kvote.

               Trenutačne carinske kvote prestaju važiti 31. prosinca 2020. Za razdoblje nakon 2020. Uredbom 1412/2013 propisano je da Komisija prouči utjecaj mjera i na temelju svojih zaključaka podnese sve relevantne prijedloge za razdoblje nakon 31. prosinca 2020.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Na Kanarske otoke i druge najudaljenije regije primjenjuju se razne slične mjere (autonomna smanjenja carina). Na primjer, Uredbom Vijeća (EU) br. 1386/2011 od 19. prosinca 2011. predviđene su slične mjere za uvoz industrijskih proizvoda na Kanarske otoke.

               Prije pristupanja Španjolske EU-u Kanarski otoci imali su „bescarinski” režim za robu koja ulazi u regiju. Nakon što je Španjolska postala članica EU-a na proizvode ribarstva uvezene na Kanarske otoke do 2001. primjenjivali su se posebni režimi u obliku carinskih suspenzija. Otad se na Kanarske otoke primjenjuju carinske kvote. Ovom se Uredbom produljuju te mjere.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Nije primjenjivo

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Europska unija ima isključivu odgovornost za carine Zajedničke carinske tarife. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.

               •Proporcionalnost

               Odabir politike proporcionalan je jer je dopuštena samo ograničena količina, u skladu sa stopom iskorištenosti.

               •Odabir instrumenta

                  Nije primjenjivo

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo

               •Savjetovanja s dionicima

               U okviru Savjetodavnog odbora za tržišta i Savjetodavnog vijeća za najudaljenije regije provedeno je savjetovanje sa svim relevantnim dionicima. Savjetodavno vijeće za najudaljenije regije od Komisije je zatražilo da ponovno procijeni zaključke s obzirom na smanjenje turizma na Kanarskim otocima zbog pandemije bolesti COVID-19. Međutim, vrlo je teško procijeniti posljedice za sedmogodišnje razdoblje, a ukidanje ili smanjenje kvota moglo bi spriječiti potencijalni gospodarski oporavak tijekom tih sedam godina. Komisija stoga predlaže da se mjere produlje kako je planirano.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Kako bi proučila utjecaj mjera u skladu s Uredbom, Komisija je od španjolskih tijela zatražila potrebne informacije. Španjolska tijela dostavila su podatke o predmetnim proizvodima koji su uvezeni na Kanarske otoke i u te su podatke uključila analizu tih proizvoda.

               Druga izvješća pružaju relevantne informacije o Kanarskim otocima u područjima koja su važna za proučavanje utjecaja carinskih kvota, a to su Komunikacija Komisije o najudaljenijim regijama iz 2017.
                  2
                i izvješće „Ostvarivanje potencijala najudaljenijih regija za održiv plavi rast”
                  3
               .

               Prikupljene su i informacije o posebnim temama, kao što su zapošljavanje (Zavod za statistiku Kanarskih otoka – ISTAC), turizam (službene statistike o turizmu na Kanarskim otocima) i potrošnja (Eurobarometar).

               •Procjena učinka

               Procjena učinka nije provedena. Prijedlogom se produljuje postojeći pravni akt koji prestaje važiti krajem 2020. Procjena učinka nije opravdana zbog vrlo ograničenog područja primjene mjera i činjenice da se prijedlog odnosi na produljenje takvih mjera i da nema znatnih promjena u pogledu njihovih očekivanih učinaka.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog ne utječe na proračun Komisije.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Nije primjenjivo

               •Dokumenti s objašnjenjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Nije primjenjivo

               2020/0209 (CNS)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o otvaranju i upravljanju autonomnim carinskim kvotama Unije za uvoz određenih proizvoda ribarstva na Kanarske otoke u razdoblju od 2021. do 2027.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,

               u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Izniman zemljopisni položaj Kanarskih otoka u pogledu izvora opskrbe određenim proizvodima ribarstva, koji su od iznimne važnosti za domaću potrošnju, povlači za sobom dodatne troškove za taj sektor. Taj prirodni nedostatak, prepoznat u članku 349. Ugovora, koji je posljedica izoliranosti, udaljenosti i iznimno perifernog smještaja, može se među ostalim ublažiti privremenom suspenzijom uvoznih carina na predmetne proizvode iz trećih zemalja u okviru autonomnih carinskih kvota Unije odgovarajućeg obujma.

               (2)Uredba Vijeća (EU) br. 1412/2013
                  4
                omogućila je otvaranje i upravljanje autonomnim carinskim kvotama Unije za uvoz određenih proizvoda ribarstva na Kanarske otoke u razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2020.

               (3)Komisija je u srpnju 2019. Vijeću dostavila analizu utjecaja mjera i predložila mogućnosti za razdoblje nakon 31. prosinca 2020.

               (4)Analiza je pokazala da je stopa iskorištenosti kvota 09.2997 i 09.2651 znatna. U okviru kvote 09.2651 nije korištena oznaka KN 0308.

               (5)Carinske kvote slične onima otvorenima Uredbom (EU) br. 1412/2013 za određene proizvode ribarstva opravdane su jer bi obuhvatile potrebe domaćeg tržišta Kanarskog otočja i ujedno osigurale da uvoz bez carinske pristojbe u Uniju ostane predvidljiv i jasno prepoznatljiv.

               (6)Stoga, kako bi se gospodarskim subjektima osigurala dugoročna perspektiva i omogućilo im da dostignu razinu aktivnosti kojom se stabilizira gospodarsko i socijalno okruženje na Kanarskim otocima, potrebno je i dalje nastaviti sa sustavom autonomnih carinskih kvota Zajedničke carinske tarife za određenu robu navedenu u Prilogu ovoj Uredbi.

               (7)Kako bi se izbjeglo ugrožavanje cjelovitosti i dosljednosti unutarnjeg tržišta trebalo bi poduzeti mjere kojima se osigurava da proizvodi ribarstva za koje se odobrava suspenzija budu isključivo namijenjeni domaćem tržištu na Kanarskim otocima.

               (8)Trebalo bi poduzeti mjere kako bi se osiguralo da se Komisiju redovito izvješćuje o obujmu predmetnog uvoza kako bi se, u slučaju potrebe, mogli poduzeti koraci za sprječavanje bilo kakvih špekulativnih kretanja ili preusmjeravanja trgovinskih tokova.

               (9)Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti primjene ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje joj omogućuju da privremeno povuče suspenzije u slučaju preusmjeravanja trgovinskih tokova. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               . Konačnu odluku o tome treba li suspenziju i dalje primjenjivati ili je definitivno povući trebalo bi, međutim, donijeti Vijeće, u skladu s člankom 349. Ugovora unutar vremenskog razdoblja tijekom kojeg je Komisija privremeno povukla suspenziju.

               (10)Mjere predviđene ovom Uredbom trebale bi osigurati kontinuitet nakon što Uredba (EZ) br. 1412/2013 prestane važiti. Stoga je primjereno da se mjere iz ove Uredbe primjenjuju od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               1.Carine Zajedničke carinske tarife, koje se primjenjuju na uvoz proizvoda ribarstva iz Priloga ovoj Uredbi na Kanarske otoke, u cijelosti se suspendiraju u količinama navedenima u tom Prilogu od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

               2.Suspenzija iz stavka 1. dodjeljuje se isključivo za proizvode namijenjene domaćem tržištu na Kanarskim otocima. Odnosi se samo na proizvode ribarstva koji se istovaruju s broda ili iz zrakoplova prije nego li se carinska deklaracija radi puštanja u slobodni promet dostavi carinskim službama na Kanarskim otocima.

               Članak 2.

               Carinskim kvotama utvrđenima u članku 1. upravlja se u skladu s člancima od 49. do 54. Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2447
                  6
               .

               Članak 3.

               Do 30. lipnja 2026. nadležna španjolska tijela Komisiji podnose izvješće o provedbi mjera predviđenih člankom 1. Komisija proučava utjecaj tih mjera i na temelju svojih zaključaka Vijeću podnosi relevantne prijedloge za razdoblje nakon 2027.

               Članak 4.

               1.Ako ima razloga vjerovati da su suspenzije utvrđene i ovoj Uredbi dovele do preusmjeravanja trgovinskih tokova određenog proizvoda, Komisija može donijeti provedbene akte kojima se suspenzija privremeno povlači na razdoblje od najviše 12 mjeseci. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom pregleda iz članka 5. stavka 2.

               Plaćanje uvoznih carina na proizvode za koje je suspenzija privremeno povučena osigurava se jamstvom, a puštanje navedenih proizvoda u slobodni promet na domaćem tržištu Kanarskih Otoka uvjetovano je dostavom takvog jamstva.

               2.Unutar razdoblja ne duljeg od 12 mjeseci navedenog u stavku 1. Vijeće, u skladu s člankom 349. Ugovora, donosi konačnu odluku o tome hoće li suspenziju i dalje primjenjivati ili je konačno povući. Ako je suspenzija konačno povučena, iznosi carina osigurani jamstvom naplaćuju se konačno.

               3.Ako se u razdoblju ne duljem od 12 mjeseci ne donese konačna odluka u skladu sa stavkom 2., jamstva se oslobađaju.

               Članak 5.

               1.Komisiji pomaže Odbor za Carinski zakonik, osnovan člankom 285. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
               . Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

               2.Pri pozivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

               Članak 6.

               Komisija i carinske službe država članica usko surađuju kako bi osigurale ispravno upravljanje i nadzor nad primjenom ove Uredbe.

               Članak 7.

               Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Vidjeti Prilog 1.: Uredba Vijeća 1412/2013 o otvaranju i upravljanju autonomnim carinskim kvotama Unije za uvoz određenih proizvoda ribarstva na Kanarske otoke u razdoblju od 2014. do 2020.

                     (2)

                        COM(2017) 623 final: „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”

                     (3)

                  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/information/publications/reports/2017/realising-the-potential-of-the-outermost-regions-for-sustainable-blue-growth

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EU) br. 1412/2013 od 17. prosinca 2013. o otvaranju i upravljanju autonomnim carinskim kvotama Unije za uvoz određenih proizvoda ribarstva na Kanarske otoke u razdoblju od 2014. do 2020. (SL L 353, 28.12.2013., str. 1.).

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011.o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

                     (6)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih
                         pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013.o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.8.2020.
            COM(2020) 437 final
            PRILOG

            Prijedlogu uredbe Vijeća
            o otvaranju i upravljanju autonomnim carinskim kvotama Unije za uvoz određenih proizvoda ribarstva na Kanarske otoke u razdoblju od 2021. do 2027.

               PRILOG

                        Serijski br.

                        Oznaka KN

                        Opis

                        Godišnja količina kvote (u tonama)

                        Carina unutar kvote

                        09.2997

                        0303

                        Riba, smrznuta, isključujući riblje filete i ostalo riblje meso iz tarifnog broja 0304

                        15 000

                        0 %

                        0304

                        Riblji fileti i ostalo riblje meso (neovisno o tome je li mljeveno), svježe, rashlađeno ili smrznuto

                        0 %

                        09.2651

                        0306

                        Rakovi, neovisno o tome jesu li u ljusci ili ne, živi, svježi, rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni rakovi, neovisno o tome jesu li u ljusci ili ne, neovisno o tome jesu li kuhani prije ili tijekom postupka dimljenja ili ne; rakovi, u ljusci, kuhani u vodi ili na pari, neovisno o tome jesu li rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri ili ne; brašno, krupica i pelete od rakova, prikladni za prehranu ljudi

                        15 000

                        0 %

                        0307

                        Mekušci, neovisno o tome jesu li u ljusci ili ne, živi, svježi, rashlađeni, smrznuti, sušeni, soljeni ili u salamuri; dimljeni mekušci, neovisno o tome jesu li u ljusci ili ne, neovisno o tome jesu li kuhani prije ili tijekom postupka dimljenja ili ne; brašno, krupica i pelete od mekušaca, prikladni za prehranu ljudi

                        0 %