				|

		52013PC0535

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Agenciji Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) /* COM/2013/0535 final - 2013/0256 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE

1.
KONTEKST PRIJEDLOGA

Eurojust je
osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP[1]
u cilju jačanja borbe protiv teških oblika organiziranog kriminala u
Europskoj uniji. Od svojeg je osnivanja Eurojust olakšavao koordinaciju i
suradnju između nacionalnih istražnih tijela i tijela kaznenog progona u
predmetima koji su uključivali različite države članice. Pomogao
je u izgradnji međusobnog povjerenja i premošćivanju različitih
pravnih sustava i tradicija diljem EU-a. Brzim rješavanjem pravnih pitanja i
utvrđivanjem nadležnih tijela u drugim zemljama, Eurojust je olakšao
izvršavanje zahtjeva za suradnju i instrumenata uzajamnog priznavanja. Tokom
godina ta se organizacija dalje razvijala u organizaciju koja je danas glavni subjekti
u pravosudnoj suradnji u kaznenim stvarima.
Borba protiv organiziranog kriminala i zaustavljanje
djelovanja kriminalnih organizacija i dalje su izazov s kojim se svakodnevno
susreće. Nažalost, posljednjih je godina došlo do naglog porasta
prekograničnog kriminala. Neki od primjera su trgovina drogom, trgovina
ljudima, terorizam i kibernetički kriminal, uključujući
dječju pornografiju. Zajedničko je obilježje svih tih kaznenih djela
prekogranična dimenzija te činjenica da ih počinjavaju vrlo
mobilne i fleksibilne skupine koje djeluju u više nadležnosti i kaznenih
sektora. Za učinkovitu borbu protiv tih skupina potreban je koordinirani
paneuropski odgovor.
Sve veća prekogranična dimenzija
kriminala i diversifikacija na aktivnosti koje uključuju više kaznenih
djela otežavaju pojedinim državama članicama otkrivanje i suzbijanje
prekograničnog kriminala, posebno organiziranog kriminala. U tom je kontekstu
od ključne važnosti Eurojustova uloga unaprijeđenja pravosudne
suradnje i koordinacije između nadležnih pravosudnih tijela država
članica i pomaganje u istragama u koje su uključene treće
zemlje.
Lisabonskim ugovorom uvedene su nove
mogućnosti jačanja Eurojustove učinkovitosti u suzbijanju tih
oblika kriminala. U članku 85. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
(UFEU) izričito se priznaje Eurojustova misija da podupire i ojača usklađivanje
i suradnju među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni
progon u vezi s teškim kriminalitetom koji pogađa dvije ili više država
članica ili koji zahtijeva zajednički kazneni progon. Stoga je važno
osigurati da se Eurojust iskoristi u najboljoj mogućnoj mjeri i da se
uklone prepreke njegovu učinkovitom radu[2].
Tijekom sveobuhvatne reforme Eurojusta u 2008.
godini donesena je Odluka o jačanju Eurojusta.[3] Rok za prenošenje u nacionalno
zakonodavstvo bio je 4. lipnja 2011. Pravilna provedba izmijenjene Odluke važna
je, ali njome se ne bi trebao sprječavati napredak u suočavanju s
novim izazovima i unaprjeđivanju rada Eurojusta, zadržavajući pritom one
elemente kojima je ojačana njegova operativna učinkovitost.
Člankom 85. UFEU-a propisuju se i
Eurojustov ustroj, funkcioniranje, područje djelovanja i zadaće koje
će se utvrditi uredbama donesenima u skladu s redovnim zakonodavnim
postupkom. U tom se članku zahtjeva i da se tim uredbama utvrde rješenja za
uključivanje Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u ocjenu
aktivnosti Eurojusta.
Nadalje, nakon Komisijine Komunikacije
„Europske agencije: kako napredovati“[4], Europski parlament,
Vijeće i Komisija složili su se oko pokretanja međuinstitucionalnog
dijaloga u cilju poboljšanja dosljednosti, učinkovitosti i funkcioniranja decentraliziranih
agencija, što je dovelo do osnivanja Međuinstitucionalne radne skupine (IIWG)
u ožujku 2009. Ona se bavila nizom ključnih pitanja, uključujući
ulogu i položaj agencija u EU-ovoj institucionalnoj strukturi, njihovo
osnivanje, ustroj i funkcioniranje, financiranje, proračun, nadzor i
upravljanje.
Te su aktivnosti dovele do zajedničkog pristupa
decentraliziranim agencijama EU-a koji su donijeli Europski parlament, Vijeće
i Komisija u srpnju 2012. i koji se mora uzeti u obzir prilikom donošenja svih
budućih odluka o decentraliziranim agencijama EU-a, nakon analize
pojedinačnih predmeta.
Ovim prijedlogom Uredbe uzimaju se u obzir svi
ti elementi i daje jedinstven i obnovljen pravni okvir za novu Agenciju za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) koja je
pravni slijednik Eurojusta osnovanog Odlukom Vijeća 2002/187/PUP.
Zadržavajući one elemente koji su se
pokazali učinkovitima u Eurojustovu upravljanju i funkcioniranju, ovom se
Uredbom modernizira njegov pravni okvir i racionalizira njegovo funkcioniranje
i ustrojstvo u skladu s Lisabonskim ugovorom i zahtjevima zajedničkog pristupa,
u mjeri u kojoj to dopušta njegova priroda.
Budući da se prijedlog ove Uredbe donosi
u isto vrijeme kao i prijedlog Uredbe o osnivanju Ureda europskog javnog
tužitelja, uključene su odredbe kojima se osigurava osnivanje tog Ureda od
Eurojusta, kako se zahtijeva člankom 86. UFEU-a, i mogućnost da mu
Eurojust pruža potporu.

2.
REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA

Kako bi pripremila ovu Uredbu, Komisija se u
nekoliko prilika savjetovala sa stručnim dionicima. Cilj je ovog
prijedloga iskoristiti priliku koja se nudi Lisabonskim ugovorom i
modernizirati Eurojust dajući mu poboljšanu upravljačku strukturu
kojom će se smanjiti administrativni teret kojim je trenutačno
opterećen Kolegij i omogućiti mu da se usredotoči na svoju
glavnu misiju.
Dana 18. listopada 2012. Komisija je
organizirala savjetovanje sa stručnjacima iz država članica, predstavnicima
tajništva Vijeća, Europskog parlamenta i Eurojusta o pitanjima u vezi s
mogućom reformom u skladu s člankom 85. UFEU-a. Pitanja su
uključivala bolje upravljanje, uključenost Europskog parlamenta i
nacionalnih parlamenata i moguće dodatne ovlasti te povezanost s
osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja (UEJT). Na sastanku je pružena
potpora poboljšanju upravljačke strukture i učinkovitosti Eurojusta.
Eurojust je isto tako izravno sudjelovao u
postupku savjetovanja dajući svoj doprinos i sastajući se s
Komisijom. Osim toga, rasprave o reformi odvijale su se i u okviru
različitih seminara, kao što su strateški seminar „Eurojust i Lisabonski
ugovor: prema učinkovitijem djelovanju“ (Bruges 20. 22. rujna 2010.) i konferencija
Eurojust-ERA „10 godina Eurojusta: operativna postignuća i budući
izazovi“ koja je održana u Haagu 12. i 13. studenoga 2012.. Nadalje, o
Eurojustovoj se budućnosti raspravljalo na posebnom neformalnom sastanku
Vijeća prilikom Eurojustove desete godišnjice, u veljači 2012.
Stajališta dionika
prikupljena su i putem „Studije o jačanju Eurojusta“[5], koju je
zatražila Komisija i u kojoj je dan dobar pregled postojećih pitanja i
prikazano nekoliko mogućnosti politika za njihovo rješavanje.

3.
PRIJEDLOG
3.1.
Pravna osnova

Članak 85. UFEU-a pravna je osnova prijedloga.
U njemu je propisano da se mora koristiti Uredba.

3.2.
Supsidijarnost i proporcionalnost

Postoji potreba za djelovanjem na razini EU-a
jer predviđene mjere imaju svojstvenu europsku dimenziju, budući da
podrazumijevaju osnivanje tijela čija je misija podržati i ojačati usklađivanje
i suradnju među nacionalnim pravosudnim tijelima u vezi s teškim kaznenim
djelima koja pogađaju dvije ili više država članica ili koja
zahtijevaju zajednički kazneni progon. Taj se cilj može ostvariti samo na
razini Unije, u skladu s načelom supsidijarnosti.
U skladu s načelom proporcionalnosti, ova
Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

3.3.
Obrazloženje prijedloga po poglavljima

Glavni su ciljevi prijedloga sljedeći:
·
poboljšati učinkovitost Eurojusta novom upravljačkom
strukturom,
·
poboljšati operativnu učinkovitost Eurojusta
istovrsnom definicijom položaja i ovlasti nacionalnih članova,
·
propisati ulogu Europskog parlamenta i nacionalnih
parlamenata u ocjenjivanju Eurojustovih aktivnosti u skladu s Lisabonskim
ugovorom,
·
uskladiti Eurojustov pravni okvir sa zajedničkim
pristupom, poštujući pritom u potpunosti njegovu posebnu ulogu u
koordinaciji istraga koje su u tijeku;
·
osigurati da Eurojust može blisko surađivati s
Uredom europskog javnog tužitelja, nakon njegova osnivanja.

3.3.1.
Poglavlje I.: Ciljevi i zadaće

Tim se poglavljem uređuje osnivanje
Agencije Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) kao
pravnog slijednika Eurojusta koji je osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP. U
njemu se definiraju i njegove zadaće i nadležnost. Ovo potonje je posebno
definirano u nacrtu Uredbe u Prilogu.

3.3.2.
Poglavlje II.: Struktura i ustrojstvo Eurojusta

To poglavlje sadržava neke od glavnih
elemenata reforme.
Odjeljak II. posvećen je nacionalnim
članovima Eurojusta. Reformom se zadržava njihova povezanost s državom
članicom podrijetla, ali se istovremeno izričito navode operativne
ovlasti koje svi oni imaju. To im omogućuje učinkovitiju
međusobnu suradnju i suradnju s nacionalnim vlastima.
Odjeljcima III., IV. i V. uspostavlja se nova
struktura Eurojusta i uređuju Kolegij, Izvršni odbor i upravni direktor.
Eurojustova uprava poboljšava se jasnim razlikovanjem između dva sastava
Kolegija, ovisno o tome izvršava li operativne ili upravljačke funkcije.
Operativne se funkcije odnose na glavnu djelatnost Eurojusta da podupire i
koordinira nacionalne istrage. Upravljačke su funkcije povezane,
primjerice, s donošenjem programa rada agencije, godišnjeg proračuna ili
godišnjeg izvješća. Novo tijelo, Izvršni odbor, osnovano je radi pripreme odluka
uprave Kolegija te radi preuzimanja određenih administrativnih
zadaća. Komisija je predstavljena u Kolegiju kada on izvršava svoje
upravljačke funkcije i u Izvršnom odboru. Naposljetku, postupak
imenovanja, odgovornosti i zadaće Upravnog direktora jasno su opisani.
Na taj se način uvodi dvostruka razina
upravljanja predviđena u zajedničkom pristupu i zadržava Eurojustova
posebna priroda i štiti njegova neovisnost. To je troškovno učinkovit
pristup koji pridonosi Eurojustovoj učinkovitosti jer nacionalni
članovi dobivaju pomoć u proračunskim i administrativnim
pitanjima, što im omogućuje da se usredotoče na svoje operativne
zadaće.

3.3.3.
Poglavlje III.: Operativna pitanja

U tom se poglavlju zadržavaju postojeći
mehanizmi za operativnu učinkovitost Eurojusta, uključujući Dežurni
koordinacijski ured (OCC) i Nacionalni koordinacijski sustav Eurojusta (ENCS),
razmjenu informacija i daljnje djelovanje u skladu sa zahtjevima Eurojusta.
Arhitektura Eurojustova sustava vođenja predmeta ostaje ista.

3.3.4.
Poglavlje IV.: Obrada podataka

U tom se poglavlju upućuje na Uredbu 45/2001[6] kojom se propisuje režim koji
se primjenjuje na obradu svih osobnih podataka u Eurojustu. Nadalje, u toj se
Uredbi podrobno opisuje i nadopunjuje Uredba 45/2001 u odnosu na operativne
osobne podatke uzimajući u obzir posebnost aktivnosti pravosudne suradnje
i potrebu za dosljednošću i sukladnošću s mjerodavnim načelima
zaštite podataka. Ograničenja obrade osobnih podataka i dalje su
moguća.
U poglavlju se usklađuju i odredbe o pravima
subjekata obrade podataka s Uredbom 45/2001 i uzimaju u obzir standardi zaštite
predviđeni paketom reforme zaštite podataka koji je Komisija donijela u
siječnju 2012. Nadalje, u poglavlju se predviđa i važna promjena u
mehanizmu nadzora. Utvrđuju se odgovornosti Europskog nadzornika za zaštitu
podataka (EDPS) u odnosu na nadzor svake obrade osobnih podataka u Eurojustu.
EDPS preuzima zadaće zajedničkog nadzornog tijela koji je osnovan
Odlukom Vijeća o Eurojustu.

3.3.5.
Poglavlje V.: Odnosi s partnerima

To poglavlje odražava važnost partnerstva i
suradnje između Eurojusta i drugih institucija, tijela i agencija EU-a u
borbi protiv kriminala. To se u prvom redu odnosi na odnose s tajništvima Europske
pravosudne mreže, Stručne mreže zajedničkih istražnih timova i Mreže
za genocid koji se sastaju u Eurojustu. Uključena je i posebna odredba o
odnosima s Uredom europskog javnog tužitelja.
Kao drugo, suradnja s Europolom od posebne je važnosti,
posebno u vezi s njegovom ulogom davanja informacija Eurojustu u skladu s
člankom 85. UFEU-a. Uvedena je posebna odredba kojom se definira
povlašteni odnos između dvije agencije u cilju jačanja njihove
učinkovitosti u borbi protiv teških oblika međunarodnog kriminala u
njihovoj nadležnosti. To uključuje mehanizam uzajamne provjere njihovih informacijskih
sustava i osiguravanje razmjene podataka. Praktične pojedinosti utvrdit će
se sporazumom.
U slučajevima teškog i organiziranog
kriminala često postoji povezanost s trećim zemljama zbog čega
je bliska suradnja s takvim zemljama od ključne važnosti. Lisabonskim
ugovorom promijenjen je način na koji Europska unija vodi svoje vanjske
odnose i te promjene utječu i na njezine agencije. Uslijed toga, agencije
više neće moći same pregovarati o međunarodnim sporazumima. Takvi
će se sporazumi morati sklapati u skladu s člankom 218. UFEU-a.
Međutim, Eurojust će moći sklapati sporazume o suradnji radi
jačanja suradnje s nadležnim tijelima trećih zemalja,
uključujući razmjenom informacija. Postojeći međunarodni
sporazumi ostaju na snazi.

3.3.6.
Poglavlje VI.: Financijske odredbe

Cilj je tih odredaba modernizirati
proračun Eurojusta, njegovu uspostavu i provedbu, podnošenje financijskih
izvještaja i davanje razrješnice.

3.3.7.
Poglavlje VII.: Odredbe o osoblju

Te odredbe odražavaju načela zajedničkog
pristupa, pritom vodeći računa o posebnostima Eurojusta. Hibridna
priroda Eurojusta i važnost operativnih veza između nacionalnih centara i
država članica podrijetla ukazuju na to da su države članice
odgovorne za plaće i prihode osoblja koje obavlja te poslove. Upravnog
direktora Eurojusta i dalje će imenovati Kolegij Eurojusta, ali na temelju
užeg popisa kandidata koji je pripremila Komisija na temelju javnog i
transparentnog natječaja. Na taj se način poštuje neovisnost agencije
i jamči strogo ocjenjivanje kandidata. Sličan je postupak
predviđen za razrješenje dužnosti Upravnog direktora.

3.3.8.
Poglavlje VIII.: Ocjenjivanje i izvješćivanje

Tim se poglavljem usklađuje pravni okvir
Eurojusta sa sve većom demokratskom legitimnošću Eurojusta koja se zahtijeva
Lisabonskim ugovorom. Opisuje se uključenost Europskog parlamenta i
nacionalnih parlamenata u ocjenjivanje aktivnosti Eurojusta. To se obavlja na
troškovno učinkovit način, na temelju godišnjeg izvješća
Eurojusta i pritom se zadržava njegova operativna neovisnost. Predviđena
je i povremena ukupna ocjena Eurojusta u skladu sa zajedničkim pristupom.

3.3.9.
Poglavlje IX.: Opće i završne odredbe

U tom se poglavlju nalaze odredbe kojima se
Uredba o Eurojustu usklađuje sa zajedničkim pristupom i odredbe koje
se odnose na stupanje na snagu Uredbe.

4.
UTJECAJ NA PRORAČUN

Reforma
upravljanja nema nikakvih troškovnih implikacija (administrativne funkcije
Kolegija) i u prijedlogu nisu predviđene nove zadaće za Eurojust,
osim pružanja potpore Uredu europskog javnog tužitelja što će se obavljati
bez dodatnih troškova.
2013/0256 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o Agenciji Europske unije za suradnju u
kaznenom pravosuđu (Eurojust)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 85.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za zaštitu
podataka,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)
Eurojust je osnovan Odlukom Vijeća 2002/187/PUP[7] kao tijelo Europske unije koje
ima pravnu osobnost s ciljem da potakne i poboljša koordinaciju i suradnju
među nadležnim pravosudnim tijelima država članica, posebno u vezi s
teškim oblicima organiziranog kriminala. Odlukom Vijeća 2003/659/PUP[8] i Odlukom Vijeća 2009/426/PUP[9] o jačanju Eurojusta
izmijenjen je pravni okvir Eurojusta.
(2)
Člankom 85. Ugovora predviđa se da se
Eurojust uređuje uredbom donesenom u skladu s redovnim zakonodavnim
postupkom. Njime se zahtjeva i utvrđivanje aranžmana za uključivanje
Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u ocjenu aktivnosti Eurojusta.
(3)
U članku 85. Ugovora propisano je i da je misija
Eurojusta poduprijeti i ojačati usklađivanje i suradnju među nacionalnim
tijelima nadležnima za istragu i kazneni progon u vezi s teškim kriminalitetom
koji pogađa dvije ili više država članica ili koji zahtijeva
zajednički kazneni progon, na temelju provedenih radnji i informacija koje
su pribavila tijela država članica i Europol.
(4)
Budući da se Ured europskog javnog tužitelja treba
osnovati od Eurojusta, ova Uredba uključuje nužne odredbe za
uređivanje odnosa između Eurojusta i Ureda europskog javnog tužitelja.
(5)
Dok Ured europskog javnog tužitelja treba imati
isključivu nadležnost za istragu i kazneni progon kaznenih djela koja
utječu na financijske interese Unije, Eurojust treba biti u
mogućnosti pružiti potporu nacionalnim tijelima pri provođenju istrage
i kaznenom progonu takvih oblika kriminala u skladu s Uredbom o osnivanju Ureda
europskog javnog tužitelja.
(6)
Kako bi Eurojust mogao ispuniti svoju misiju i
razviti svoj potencijal u borbi protiv teških oblika prekograničnog
kriminala, njegove operativne funkcije trebalo bi ojačati smanjenjem
administrativnog opterećenja nacionalnih članova, a njegovu europsku
dimenziju ojačati sudjelovanjem Komisije u upravljanju agencijom i
većim uključivanjem Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u
ocjenu njegovih aktivnosti.
(7)
Prema tome, Odluku Vijeća 2002/187/PUP potrebno
je staviti izvan snage i zamijeniti ovom Uredbom kojom se utvrđuju aranžmani
za uključivanje parlamenata, modernizira njegova struktura i pojednostavnjuje
postojeći pravni okvir Eurojusta, zadržavajući one elemente koji su
se pokazali učinkovitima u njegovom radu.
(8)
Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i
načela priznata posebno Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.
(9)
Potrebno je propisati oblike teških kaznenih djela
koja pogađaju dvije ili više država članica, a koja su u nadležnosti
Eurojusta. Nadalje, potrebno je definirati slučajeve koji ne
uključuju dvije ili više država članica, ali zahtijevaju
zajednički kazneni progon. Takvi slučajevi trebaju uključivati
istrage i kazneni progon koji pogađaju samo jednu državu članicu i
treću zemlju te slučajeve koji pogađaju samo jednu državu
članicu i Uniju.
(10)
Dok obnaša svoje operativne funkcije u odnosu na specifične
kaznene predmete, na zahtjev nadležnih tijela država članica ili na
vlastitu inicijativu, Eurojust treba djelovati ili putem jednog ili više nacionalnih
članova ili kao Kolegij.
(11)
Kako bi se osiguralo da Eurojust može pružiti
odgovarajuću potporu i koordinirati prekogranične istrage, nužno je
da svi nacionalni članovi imaju iste operativne ovlasti radi
učinkovitije međusobne suradnje i suradnje s nacionalnim tijelima
Nacionalnim članovima trebaju se dodijeliti one ovlasti kojima se omogućuje
Eurojustu da ostvaruje svoju misiju na odgovarajući način. Te ovlasti
trebaju uključivati pristup mjerodavnim informacijama u nacionalnim javnim
registrima, izdavanje i izvršavanje zahtjeva za uzajamnu pomoć i
priznavanje, izravno kontaktiranje i razmjena informacija s nadležnim tijelima,
sudjelovanje u zajedničkim istražnim timovima i, u suradnji s nadležnim
nacionalnim tijelom ili u hitnim slučajevima, nalaganje istražnih mjera i
kontroliranih isporuka.
(12)
Nužno je Eurojustu dati administrativnu i
upravljačku strukturu kojom mu se omogućuje da izvršava zadaće na
učinkovitiji način i koja je u skladu s načelima koja se
primjenjuju na agencije Unije, zadržavajući pritom posebna obilježja
Eurojusta i štiteći njegovu neovisnost u obnašanju svojih operativnih
funkcija. U tom je cilju potrebno pojasniti funkcije nacionalnih članova,
Kolegija i upravnog direktora te uspostaviti Izvršni odbor.
(13)
Potrebno je propisati odredbe u cilju jasnog
razlikovanja između operativnih i upravljačkih funkcija Kolegija,
smanjenja administrativnog opterećenja nacionalnih članova na minimum
kako bi mogli naglasak staviti na operativne poslove Eurojusta.
Upravljačke zadaće Kolegija trebaju uključivati donošenje
programa rada Eurojusta, proračuna, godišnjeg izvješća o radu, odgovarajućih
financijskih pravila i sporazuma o suradnji s partnerima. On bi trebao imati
ovlast imenovanja osoblja agencije, uključujući upravnog direktora.
(14)
Radi poboljšanja upravljanja Eurojustom i racionalizacije
postupaka, potrebno je uspostaviti Izvršni odbor koji će Kolegiju pomagati
s upravljačkim funkcijama i omogućiti racionalizirano donošenje
odluka o neoperativnim i strateškim pitanjima.
(15)
Komisiju trebaju predstavljati Kolegij, kada
izvršava svoje upravljačke funkcije, i Izvršni odbor, kako bi se osigurao
neoperativni nadzor i strateško vodstvo Eurojusta.
(16)
Kako bi se osiguralo učinkovito svakodnevno
upravljanje Eurojustom, upravni direktor treba biti njegov pravni zastupnik i
upravitelj koji za svoj rad odgovara Kolegiju i Izvršnom odboru. Upravni
direktor treba pripremati i provoditi odluke Kolegija i Izvršnog odbora.
(17)
Osnivanje Dežurnog koordinacijskog ureda (OCC) u
okviru Eurojusta, nužno je radi osiguravanja dostupnosti Eurojusta 24 sata
dnevno i omogućivanja njegove intervencije u hitnim slučajevima.
Svaka država članica treba biti odgovorna osigurati da su njezini
predstavnici u OCC-u sposobni djelovati 24 sata dnevno 7 dana u tjednu.
(18)
U državama članicama trebaju se osnovati nacionalni
koordinacijski sustavi Eurojusta koji će koordinirati rad nacionalnih
dopisnika za Eurojust, nacionalnog dopisnika za Eurojust za pitanja terorizma,
nacionalnog dopisnika za Europsku pravosudnu mrežu i do tri druge kontaktne
točke, te predstavnika u Mreži zajedničkih istražnih timova i drugim
mrežama koje su uspostavljene Odlukom Vijeća 2002/494/PUP od 13. lipnja 2002.
o osnivanju europske mreže kontaktnih točaka u vezi s osobama odgovornima za
genocid, zločine protiv čovječnosti i ratne zločine[10], Odlukom Vijeća 2007/845/PUP
od 6. prosinca 2007. o suradnji među uredima za oduzimanje imovinske
koristi država članica u području praćenja i utvrđivanja
imovinske koristi ostvarene kaznenim djelom ili druge imovine povezane s
kaznenim djelom[11]
i Odlukom Vijeća 2008/852/PUP od 24. listopada 2008. o mreži kontaktnih
točaka u borbi protiv korupcije[12].
(19)
U svrhu poticanja i jačanja koordinacije i
suradnje među nacionalnim tijelima nadležnima za istrage i kazneni progon,
od ključne je važnosti da Eurojust od nacionalnih tijela primi informacije
koje su nužne za izvršavanje njegovih zadaća. U tom cilju, nacionalna
nadležna tijela trebaju obavijestiti svoje nacionalne članove o osnivanju
i rezultatima zajedničkih istražnih timova, o predmetima koji su u nadležnosti
Eurojusta i izravno uključuju barem tri države članice i u odnosu na
koje su poslani zahtjevi ili odluke o pravosudnoj suradnji barem dvjema
državama članicama kao i, u određenim okolnostima, informacije o
sukobima nadležnosti, kontroliranim isporukama i stalnim problemima u
pravosudnoj suradnji.
(20)
Dok se na obradu osobnih podataka u Eurojustu
primjenjuje Uredba (EZ) 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18.
prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u
institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka[13], na obradu osobnih podataka od
strane država članica i prijenos takvih podataka Eurojustu primjenjuje se
Konvencija Vijeća Europe br. 108 [koju će zamijeniti mjerodavna
direktiva na snazi u trenutku donošenja].
(21)
Kada Eurojust prenosi osobne podatke nadležnom
tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ili Interpolu na
temelju međunarodnog sporazuma koji je sklopljen u skladu s člankom 218.
Ugovora, odgovarajućim mehanizmima zaštite privatnosti i temeljnih prava i
sloboda pojedinaca mora se osigurati poštovanje odredaba za zaštitu podataka
ove Uredbe.
(22)
Eurojust treba biti ovlašten obrađivati
određene osobne podatke o osobama koje su, u skladu s nacionalnim
zakonodavstvom predmete države članice, osumnjičene da su
počinile ili da su sudjelovale u počinjenju kaznenog djela koje je u
nadležnosti Eurojusta, ili koje su osuđene za počinjenje takvog
kaznenog djela. Nije predviđeno da Eurojust provodi automatiziranu
usporedbu DNK profila ili otisaka prstiju.
(23)
Eurojustu je potrebno dati mogućnost za
produženje rokova pohrane osobnih podataka uz poštovanje načela ograničenja
svrhe koje se primjenjuje na obradu osobnih podataka u kontekstu svih
Eurojustovih aktivnosti, u cilju ostvarenja njegovih ciljeva. Takve se odluke trebaju
donositi na temelju pažljivog razmatranja svih interesa, uključujući
interese subjekata obrade podataka. O produženju rokova za obradu osobnih
podataka, ako je došlo do zastare u odnosu na kazneni progon u svim predmetnim
državama članicama, odlučuje se samo ako postoji posebna potreba za
pružanjem pomoći u skladu s ovom Uredbom.
(24)
Eurojust treba održati povlašteni odnos s Europskom
pravosudnom mrežom koji se temelji na savjetovanju i nadopunjavanju. Ovom se
Uredbom treba pomoći u pojašnjavanju uloga Eurojusta i Europske pravosudne
mreže te njihovih međusobnih odnosa pri čemu treba poštovati
posebnosti Europske pravosudne mreže.
(25)
Eurojust treba nastaviti suradnju s drugim tijelima
i agencijama Unije, Uredom europskog javnog tužitelja, nadležnim tijelima
trećih zemalja te međunarodnim organizacijama u mjeri u kojoj je to
potrebno za izvršavanje njegovih zadaća.
(26)
U cilju jačanja operativne suradnje
između Eurojusta i Europola, a posebno radi povezivanja podataka koje
jedno ili oba ta tijela već posjeduju, Eurojust treba omogućiti Europolu
pristup i pretraživanje podataka koji su dostupni u Eurojustu.
(27)
Eurojust treba biti u mogućnosti razmjenjivati
osobne podatke s drugim tijelima Unije u mjeri u kojoj je to potrebno za
izvršavanje njegovih zadaća.
(28)
Treba predvidjeti mogućnost da Eurojust šalje
suce za vezu u treće zemlje u cilju ostvarenja ciljeva koji su slični
ciljevima sudaca za vezu koje države članice upućuju na temelju
Zajedničke akcije Vijeća 96/277/PUP od 22 travnja 2006. u pogledu
sustava za razmjenu sudaca za vezu, za poboljšanje pravosudne suradnje
između država članica Europske unije[14].
(29)
Treba omogućiti da Eurojust koordinira
izvršavanja zahtjeva za pravosudnu suradnju koje je izdala treća zemlja kada
se ti zahtjevi odnose na jednu istragu i zahtijevaju izvršavanje u barem dvije
države članice.
(30)
U cilju jamčenja potpune neovisnosti i
autonomije Eurojusta treba mu odobriti neovisan proračun koji će se
puniti na temelju doprinosa iz proračuna Unije, osim u odnosu na
plaće i prihode nacionalnih članova i pomoćnog osoblja, za koje su
odgovorne države članice podrijetla. Proračunski postupak Unije treba
se primjenjivati u odnosu na doprinos Unije i druge subvencije koje se
isplaćuju iz općeg proračuna. Reviziju financijskih izvještaja
treba obavljati Revizorski sud.
(31)
U cilju povećanja transparentnosti i
demokratskog nadzora Eurojusta, nužno je osigurati mehanizme za
uključivanje Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata u ocjenjivanje
aktivnosti Eurojusta. To ne bi smjelo utjecati na načela neovisnosti u
vezi s radnjama koje se poduzimaju u posebnim operativnim slučajevima ili
obvezu diskrecije i povjerljivosti.
(32)
Prikladno je vršiti redovne ocjene primjene ove
Uredbe.
(33)
Uredba (EU, EURATOM) br. 966/2012 o
financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o
stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002[15] treba se primjenjivati na
Eurojust.
(34)
Uredba (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta
i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za
borbu protiv prijevara (OLAF)[16]
treba se primjenjivati na Eurojust.
(35)
Nužne odredbe o smještaju za Eurojust u državi
članici u kojoj se nalazi njegovo sjedište, odnosno u Nizozemskoj, i
posebna pravila koja se primjenjuju na svo osoblje Eurojusta i članove
njihovih obitelji trebaju biti propisana u sporazumu o sjedištu. Nadalje,
država članica domaćin treba osigurati najbolje moguće uvjete za
pravilno funkcioniranje Eurojusta, uključujući škole za djecu i
prijevoz, kako bi privukla najkvalitetnije ljudske potencijale iz što šireg
zemljopisnog područja.
(36)
Budući da Eurojust koji se osniva ovom Uredbom
zamjenjuje i nasljeđuje Eurojust koji je osnovan Odlukom 2002/187/PUP, on
treba biti Eurojustov pravni slijednik u odnosu na sve njegove ugovorne
obaveze, uključujući ugovore o radu, obveze i stečenu imovinu.
Međunarodni ugovori koje je sklopio Eurojust osnovan tom Odlukom trebaju ostati
na snazi.
(37)
Budući da države članice ne mogu u
potpunosti ostvariti cilj ove Uredbe, odnosno, osnivanje tijela koje je
odgovorno za pružanje potpore i jačanje koordinacije i suradnje među pravosudnim
tijelima država članica u vezi s teškim kaznenim djelima koja pogađaju
dvije ili više država članica ili zahtijevaju zajednički progon, i
stoga se, zbog opsega i učinaka djelovanja, ti ciljevi mogu lakše
ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere, u skladu s načelom
supsidijarnosti, kako je predviđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj
uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je predviđeno u
tome članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog
cilja.
(38)
[U skladu s člankom 3. Protokola (br. 21) o
stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode,
sigurnosti i pravde priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, te su države članice prijavile želju sudjelovanja
u donošenju i primjeni ove Uredbe.] ILI [Ne dovodeći u pitanje članak
4. Protokola (br. 21) o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu
područja slobode, sigurnosti i pravde priloženog Ugovoru o Europskoj uniji
i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Ujedinjena Kraljevina i Irska ne
sudjeluju u donošenju ove Uredbe i ona za njih nije obvezujuća niti se na
njih primjenjuje.]
(39)
U skladu s člancima 1. i 2. Protokola (br. 22)
o stajalištu Danske priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe i ona
nije obvezujuća za Dansku niti se na nju primjenjuje,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I.
CILJEVI I ZADAĆE
Članak 1.
Agencija Europske unije za
suradnju u kaznenom pravosuđu
1.           Ovime se osniva Agencija Europske
unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust).
2.           Eurojust, osnovan ovom Uredbom,
pravni je slijednik Eurojusta osnovanog Odlukom Vijeća 2002/187/PUP.
3.           U svakoj od država članica
Eurojust uživa najširu mogućnu pravnu sposobnost koja se priznaje pravnim
osobama na temelju nacionalnog zakonodavstva. On posebno može stjecati pokretnu
i nepokretnu imovinu i njome raspolagati te biti stranka u pravnim postupcima.
Članak 2.
Zadaće
1.           Eurojust podupire i jača usklađivanje
i suradnju među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i kazneni
progon u vezi s teškim kaznenim djelima koja pogađaju dvije ili više
država članica ili zahtijevaju zajednički kazneni progon, na temelju radnji
koje provode i informacija koje dostavljaju nadležna tijela država članica
i Europol.
2.           U provedbi svojih zadaća Eurojust
čini sljedeće:
a)      uzima u obzir zahtjeve nadležnog tijela
države članice ili podatke koje dostavlja bilo koje tijelo nadležno na
temelju odredaba donesenih u okviru Ugovora ili koje je prikupio sam Eurojust;
b)      olakšava izvršavanje zahtjeva za
pravosudnu suradnju i odluka o pravosudnoj suradnji, uključujući one
utemeljene na instrumentima kojima se provodi načelo uzajamnog priznavanja.
3.           Eurojust izvršava svoje zadaće
na zahtjev nadležnih tijela država članica ili na vlastitu inicijativu.
Članak 3.
Nadležnost Eurojusta
1.           Nadležnost Eurojusta obuhvaća oblike
kaznenih djela iz Priloga 1. Međutim, on nije nadležan za kaznena djela za
koja je nadležan Ured europskog javnog tužitelja.
2.           Nadležnost Eurojusta obuhvaća
povezana kaznena djela. Sljedeća se kaznena djela smatraju povezanim
kaznenim djelima:
a)      kaznena djela koja su počinjena kako
bi se osigurala sredstva za počinjenje kaznenih djela navedenih u Prilogu 1.;
b)      kaznena djela koja su počinjena kako
bi se olakšala ili izvršila djela navedena u Prilogu 1.;
c)      kaznena djela koja su počinjena kako
bi se osiguralo nekažnjavanje za djela navedena u Prilogu 1.
3.           Na zahtjev nadležnog tijela države
članice, Eurojust može pomoći u istragama i kaznenom progonu koji pogađa
samo tu državu članicu i treću zemlju ako je s tom trećom
zemljom sklopljen sporazum o suradnji ili dogovor o suradnji u skladu s
člankom 43. ili kada u posebnom slučaju postoji bitan interes za
pružanje takve pomoći.
4.           Na zahtjev nadležnog tijela države
članice ili Komisije, Eurojust može pomoći u istragama i kaznenom
progonu koji pogađa samo tu državu članicu i Uniju.
Članak 4.
Operativne funkcije Eurojusta
1.           Eurojust radi sljedeće:
a)      informira nadležna tijela države
članice o istragama i kaznenom progonu o kojima je obaviješten i koji imaju
posljedice na razini Unije ili koji mogu pogađati druge države
članice, osim onih na koje se izravno odnose;
b)      pomaže nadležnim tijelima država
članica da se osigura najbolja moguća koordinacija istraga i kaznenog
progona;
c)      pruža potporu u cilju unaprjeđenja
suradnje među nadležnim tijelima država članica, posebno na temelju
Europolovih analiza;
d)      surađuje i savjetuje se s Europskom
pravosudnom mrežom u kaznenim stvarima, uključujući korištenjem
dokumentarne baze podataka Europske pravosudne mreže i pridonošenjem njezinu
unaprjeđenju;
e)      pruža operativnu, tehničku i
financijsku potporu prekograničnim operacijama i istragama država
članica, uključujući zajedničke istražne timove.
2.           Prilikom obavljanja svojih
zadaća, Eurojust može, uz obrazloženje, tražiti od nadležnih tijela
predmetnih država članica da:
a)      provedu istragu ili kazneni progon
određenih djela;
b)      prihvate da je jedna od njih možda u
boljem položaju da provede istragu ili da kazneno progoni određena djela;
c)      uspostave koordinaciju među nadležnim
tijelima dotičnih država članica;
d)      uspostave zajednički istražni tim u
skladu s mjerodavnim instrumentima za suradnju;
e)      mu dostave sve informacije koje su nužne
za obavljanje njegovih zadaća;
f)       poduzmu posebne istražne mjere;
g)      poduzmu sve druge mjere koje su opravdane
za istragu ili kazneni progon;
3.           Eurojust isto tako može:
a)      davati Europolu mišljenja na temelju
analiza koje provodi Europol;
b)      pružati logističku potporu,
uključujući pomoć za prijevod, tumačenje i organizaciju
koordinacijskih sastanaka.
4.           Ako se dvije ili više država
članica ne mogu dogovoriti oko toga koja bi od njih trebala provesti istragu
ili kazneni progon na temelju zahtjeva dostavljenog u skladu s točkom (b)
stavkom 2., Eurojust o tome priprema pisano mišljenje. Mišljenje se odmah
prosljeđuje dotičnim državama članicama.
5.           Na zahtjev nadležnog tijela,
Eurojust priprema pisano mišljenje o stalnom odbijanju zahtjeva ili
teškoćama u vezi s izvršavanjem zahtjeva za pravosudnu suradnju i odlukama
o tome, uključujući one utemeljene na instrumentima kojima se provodi
načelo uzajamnog priznavanja, pod uvjetom da se to nije moglo riješiti
međusobnim sporazumom između nadležnih nacionalnih vlasti ili
uključivanjem dotičnih nacionalnih članova. Mišljenje se odmah
prosljeđuje dotičnim državama članicama.
Članak 5.
Izvršavanje operativnih
funkcija
1.           Prilikom poduzimanja bilo koje od
radnji iz članka 4. stavka 1. ili 2. , Eurojust djeluje putem jednog ili
više dotičnih nacionalnih članova.
2.           Eurojust djeluje kao Kolegij:
a)      pri poduzimanju bilo koje radnje iz
članka 4. stavka 1. ili 2.:
(i)      kada tako zatraže jedan ili više
nacionalnih članova na koje se odnosi predmet kojim se bavi Eurojust;
(ii)      kada predmet uključuje istrage ili
kazneni progon koji imaju posljedice na razini Unije ili bi mogli pogoditi
države članice osim onih koje su izravno uključene;
b)      pri poduzimanju bilo kojih radnji iz
članka 4. stavaka 3., 4. ili 5.;
c)      kada se radi o općem pitanju koje se
odnosi na ostvarenje njegovih operativnih ciljeva;
d)      ako je drukčije predviđeno u
ovoj Uredbi.
3.           Pri obavljanju svojih zadaća,
Eurojust navodi djeluje li putem jednog ili više nacionalnih članova ili
kao Kolegij.
POGLAVLJE II.
STRUKTURA I USTROJSTVO EUROJUSTA
Odjeljak I.
Struktura
Članak 6.
Struktura Eurojusta
Struktura Eurojusta
obuhvaća:
a)           nacionalne članove;
b)           Kolegij;
c)           Izvršni odbor;
d)           upravnog direktora.
Odjeljak II.
Nacionalni članovi
Članak 7.
Položaj nacionalnih
članova
1.           Svaka država članica
upućuje jednog nacionalnog člana u Eurojust u skladu s svojim pravnim
sustavom i njegovo je stalno radno mjesto u sjedištu Eurojusta.
2.           Svakom nacionalnom članu pomažu
jedan zamjenik i jedan pomoćnik. Zamjenik i pomoćnik imaju stalno
radno mjesto u Eurojustu. Nacionalnom članu može pomagati više zamjenika
ili pomoćnika i oni mogu, ako je to potrebno i uz suglasnost Kolegija,
imati stalno radno mjesto u Eurojustu.
3.           Nacionalni članovi i zamjenici
imaju položaj tužitelja, suca ili policijskih službenika jednake nadležnosti.
Nadležna nacionalna tijela dodjeljuju im ovlasti utvrđene u ovoj Uredbi
kako bi mogli obavljati svoje zadaće.
4.           Zamjenik može djelovati u ime ili
kao zamjena nacionalnog člana. Pomoćnik isto može djelovati u ime ili
kao zamjena nacionalnog člana ako on ima položaj iz stavka 3.
5.           Operativne informacije koje
razmjenjuju Eurojust i države članice upućuju se putem nacionalnih
članova.
6.           Nacionalni se članovi
obraćaju izravno nadležnim tijelima države članice.
7.           Plaće i prihodi nacionalnih
članova, zamjenika i pomoćnika isplaćuju njihove države
članice podrijetla.
8.           Ako nacionalni članovi,
zamjenici i pomoćnici djeluju u okviru Eurojustovih zadaća, odgovarajući
rashodi povezani s tim aktivnostima smatraju se operativnim rashodima.
Članak 8.
Ovlasti nacionalnih
članova
1.           Nacionalni članovi imaju
sljedeće ovlasti:
a)      olakšati ili na neki drugi način
poduprijeti odobravanje i izvršavanje zahtjeva za uzajamnu pravnu pomoć
ili zahtjeva za uzajamno priznavanje ili ih sami odobravaju i izvršavaju;
b)      izravno se obraćati i razmjenjivati informacije
s bilo kojim nacionalnim nadležnim tijelom države članice;
c)      izravno se obraćati i razmjenjivati
informacije s bilo kojim nadležnim međunarodnim tijelom u skladu s
međunarodnim obvezama njihove države članice;
d)      sudjelovati u zajedničkim istražnim
timovima, uključujući u njihovu osnivanju.
2.           U dogovoru s nadležnim nacionalnim
tijelom, nacionalni članovi:
a)      nalažu provedbu istražnih mjera;
b)      odobravaju i koordiniraju kontrolirane
isporuke u državi članici u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.
3.           U hitnim slučajevima kada nije
moguće postići pravovremeni dogovor, nacionalni članovi nadležni
su za poduzimanje mjera iz stavka 2. te što prije moguće moraju
obavijestiti nadležno nacionalno tijelo.
Članak 9.
Pristup nacionalnim
evidencijama
Nacionalni članovi
imaju, u skladu s nacionalnim pravom, pristup podacima ili barem mogućnost
pribavljanja podataka iz sljedećih vrsta evidencija svoje države
članice:
a)           kaznene evidencije;
b)           evidencija uhićenih osoba;
c)           evidencija istraga;
d)           evidencija DNK uzoraka;
e)           drugih evidencija javnih tijela svojih
država članica ako su te informacije potrebne za obavljanje njihovih
zadaća.
Odjeljak III.
Kolegij
Članak 10.
Sastav Kolegija
1.           Kolegij se sastoji od:
a)      svih nacionalnih članova kada
Kolegij obnaša svoje operativne funkcije u skladu s člankom 4.;
b)      svih nacionalnih članova i dva
predstavnika Komisije kada Kolegij obnaša svoju upravljačku funkciju u
skladu s člankom 14.
2.           Mandat članova i njihovih
zamjenika traje najmanje četiri godine i može se jednom obnoviti. Po
isteku mandata ili u slučaju ostavke, članovi ostaju na svome
položaju sve do obnove mandata ili dok ne budu zamijenjeni.
3.           Upravni direktor prisustvuje
sastancima Kolegija, ali nema pravo glasa.
4.           Kolegij može pozvati bilo koju osobu
čije bi mišljenje moglo biti važno da sudjeluje na njegovim sastancima kao
promatrač.
5.           U skladu s odredbama Poslovnika,
članovima Kolegija mogu pomagati savjetnici ili stručnjaci.
Članak 11.
Predsjednik i potpredsjednik
Eurojusta
1.           Kolegij bira predsjednika i dva
potpredsjednika među nacionalnim članovima dvotrećinskom
većinom glasova svojih članova.
2.           Potpredsjednici zamjenjuju
predsjednika ako on ili ona ne mogu obavljati svoje zadaće.
3.           Mandat predsjednika i
potpredsjednika traje četiri godine. Mogu biti ponovno izabrani jednom.
Kada je nacionalni član izabran za predsjednika ili potpredsjednika
Eurojusta, njegov se mandat nacionalnog člana produžuje kako bi se osiguralo
da može obnašati svoju funkciju predsjednika ili potpredsjednika.
Članak 12.
Sastanci Kolegija
1.           Sastanke Kolegija saziva predsjednik.
2.           Kolegij održava barem jedan
operativni sastanak mjesečno. Radi obnašanja svoje upravljačke
funkcije, Kolegij održava barem dva redovna sastanka godišnje. Osim toga,
sastaje se na inicijativu predsjednika, na zahtjev Komisije ili na zahtjev
barem jedne trećine njegovih članova.
3.           Europski javni tužitelj dobiva
dnevni red svih sastanaka Kolegija i ima pravo sudjelovati u tim sastancima,
bez prava glasa, kada se raspravlja o pitanjima koja smatra važnima za rad
Ureda europskog javnog tužitelja.
Članak 13.
Pravila glasovanja u Kolegiju

1.           Osim ako je drukčije navedeno,
Kolegij donosi odluke većinom glasova svojih članova.
2.           Svaki član ima jedan glas. Ako
je član s pravom glasa odsutan, zamjenik ima pravo ostvariti pravo
glasovanja.
3.           Predsjednik i potpredsjednik imaju
pravo glasa.
Članak 14.
Upravljačke funkcije
Kolegija
1.           Kolegij obnaša upravljačke
funkcije na sljedeći način:
a)      svake godine donosi programski dokument
Eurojusta dvotrećinskom većinom glasova svojih članova i u
skladu s člankom 15.;
b)      dvotrećinskom većinom glasova
svojih članova donosi godišnji proračun Eurojusta i obnaša druge
funkcije u odnosu na Eurojustov proračun u skladu s Poglavljem VI:;
c)      donosi konsolidirano godišnje
izvješće o radu u vezi s aktivnostima Eurojusta i šalje ga do [datum
predviđen u uredbi o financijskom okviru (FFR)] sljedeće godine
Europskom parlamentu, nacionalnim parlamentima, Vijeću, Komisiji i
Revizorskom sudu i objavljuje konsolidirano godišnje izvješće o radu;
d)      donosi plan sredstava za osoblje kao dio
programskog dokumenta;
e)      donosi financijska pravila koja se
primjenjuju na Eurojust u skladu s člankom 52.;
f)       donosi pravila za sprječavanje i rješavanje
sukoba interesa u odnosu na svoje članove;
g)      u skladu sa stavkom 2., izvršava, u
odnosu na osoblje Agencije, ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju[17] dodijeljene tijelu za
imenovanje i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika[18] tijelu ovlaštenom za sklapanje
Ugovora o radu („ovlasti tijela za imenovanje”);
h)      imenuje upravnog direktora i, ako je
potrebno, produžuje njegov mandat ili ga razrješava dužnosti u skladu s
člankom 17.;
i)       imenuje računovodstvenog dužnosnika
i službenika za zaštitu podataka koji će biti funkcionalno neovisni u
obavljaju svojih dužnosti;
j)       donosi sporazume o radu koji su
sklopljeni u skladu s člankom 43.;
k)      bira predsjednika i potpredsjednike u
skladu s člankom 11.;
l)       donosi svoj poslovnik.
2.           Kolegij donosi, u skladu s
člankom 110. Pravilnika o osoblju, odluku koja se temelji na članku 2.
stavku 1. Pravilnika o osoblju i članku 6. Uvjeta zaposlenja ostalih
službenika kojom delegira odgovarajuće ovlasti imenovanja upravnom direktoru
i definira uvjete na temelju kojih je moguće obustaviti delegiranje ovlasti.
Upravni direktor može te ovlasti dalje delegirati.
3.           Ako je potrebno u iznimnim
okolnostima, Kolegij može privremeno odlučiti obustaviti delegiranje ovlasti
tijela za imenovanje upravnom direktoru i ovlasti koje je on dalje delegirao te
ih sam izvršavati ili ih delegirati jednome od svojih članova ili članu
osoblja koji nije upravni direktor.
4.           Kolegij donosi odluke o imenovanju,
produženju mandata i razrješenju upravnog direktora dvotrećinskom
većinom glasova svojih članova.
Članak 15.
Godišnji i višegodišnji
programi
1.           Do [30. studenoga svake godine]
Kolegij donosi programski dokument koji sadržava višegodišnje i godišnje
programe, na temelju nacrta koji priprema upravni direktor, uzimajući u
obzir mišljenje Komisije. On ga prosljeđuje Europskom parlamentu,
Vijeću i Komisiji. Programski dokument postaje konačan nakon konačnog
donošenja općeg proračuna i, ako je potrebno, može se u skladu s tim
prilagoditi.
2.           Godišnji program rada sadržava podroban
opis ciljeva i očekivanih rezultata, uključujući pokazatelje
uspješnosti. U njemu se nalazi i opis aktivnosti koje će se financirati te
se navode financijska sredstva i ljudski potencijali dodijeljeni svakoj
aktivnosti u skladu s načelima pripreme proračuna na temelju
aktivnosti i upravljanja. Godišnji program rada mora biti u skladu s
višegodišnjim programom rada iz stavka 4. U njemu se jasno navodi koje su
zadaće dodane, promijenjene ili brisane u odnosu na prethodnu financijsku
godinu.
3.           Kolegij izmjenjuje doneseni godišnji
program rada kada Agencija dobije novu zadaću. Sve velike izmjene
godišnjeg programa rada donose se istim postupkom kao i početni godišnji
program rada. Kolegij može upravnom direktoru delegirati ovlast manjih izmjena godišnjeg
programa rada.
4.           U višegodišnjem programu rada navodi
se opći strateški program, uključujući ciljeve, očekivane
rezultate i pokazatelje uspješnosti. On sadržava i plan sredstava,
uključujući i višegodišnji proračun i osoblje. Planovi sredstava
ažuriraju se svake godine. Strateški programi ažuriraju se prema potrebi te
posebno radi uključivanja rezultata ocjene iz članka 56.
Odjeljak IV.
Izvršni odbor
Članak 16.
Funkcioniranje izvršnog
odbora
1.           Kolegiju pomaže izvršni odbor.
Izvršni odbor nije uključen u operativne funkcije Eurojusta iz
članaka 4. i 5.
2.           Izvršni odbor radi sljedeće:
a)      priprema odluke koje će donijeti
Kolegij u skladu s člankom 14.;
b)      donosi strategiju borbe protiv prijevare,
koja je razmjerna rizicima od prijevara uzimajući u obzir troškove i
koristi mjera koje će se provoditi;
c)      donosi prikladna provedbena pravila za
Pravilnik o osoblju i Uvjete zaposlenja ostalih službenika u skladu s
člankom 110. Pravilnika o osoblju;
d)      osigurava daljnje mjere u odnosu na
nalaze i preporuke iz unutarnjih i vanjskih revizorskih izvješća, ocjena i
istraga, uključujući one Europskog nadzornika za zaštitu podataka
(EDPS) i Europskog ureda za borbu protiv prijevare (OLAF);
e)      donosi sve odluke o osnivanju i, ako je
potrebno, izmjenama unutarnje administrativne strukture Eurojusta;
f)       ne dovodeći u pitanje odgovornosti upravnog
direktora, kako je utvrđeno u članku 18. pomaže mu i daje mu savjete
u vezi s provedbom odluka Kolegija, u cilju jačanja nadzora upravnog i
proračunskog upravljanja;
g)      donosi sve druge odluke koje se ne
pripisuju izričito Kolegiju u člancima 5. ili 14. ili koje nisu u
nadležnosti Upravnog direktora u skladu s člankom 18.;
h)      donosi svoj poslovnik.
3.           Ako je potrebno, u hitnim
slučajevima, Izvršni odbor može donositi određene privremene odluke u
ime Kolegija o administrativnim i proračunskim pitanjima koje Kolegij mora
potvrditi.
4.           Izvršni odbor sastavljen je od
predsjednika i potpredsjednika Kolegija, jednog predstavnika Komisije i još
jednog člana Kolegija. Predsjednik Kolegija predsjednik je Izvršnog
odbora. Izvršni odbor donosi svoje odluke većinom glasova svojih
članova pri čemu svaki član ima jedan glas. Upravni direktor
sudjeluje na sastancima Izvršnog odbora, ali nema pravo glasa.
5.           Mandat članova Izvršnog odbora traje
četiri godine, osim člana Kolegija koji se imenuje na temelju sustava
rotacije od dvije godine. Mandat članova Izvršnog odbora završava sa
završetkom njihova mandata kao nacionalnih članova.
6.           Izvršni odbor sastaje se redovno
barem jednom u svaka tri mjeseca. Osim toga, sastaje se na inicijativu svojeg
predsjednika ili na zahtjev Komisije ili barem dva druga člana.
7.           Europski javni tužitelj prima dnevni
red za sve sastanke Izvršnog odbora i može u njima sudjelovati, bez prava
glasa, kada se raspravlja o pitanjima za koja smatra da su od važnosti za rad
Ureda europskog javnog tužitelja.
8.           Europski javni tužitelj može
Izvršnom odboru uputiti pisana mišljenja na koja Izvršni odbor odgovara u pisanom
obliku bez nepotrebne odgode.
Odjeljak V.
Upravni direktor
Članak 17.
Položaj Upravnog direktora
1.           Upravni direktor zaposlen je kao
privremeni djelatnik Eurojusta u skladu s člankom 2. točkom (a)
Uvjeta zaposlenja ostalih službenika Europske nije.
2.           Upravnog direktora imenuje Kolegij s
popisa kandidata koji je predložila Komisija nakon otvorenog i transparentnog postupka
odabira. U svrhu potpisivanja ugovora s upravnim direktorom, Eurojusta
predstavlja predsjednik Kolegija.
3.           Mandat upravnog direktora traje pet
godina. Do kraja tog razdoblja, Komisija će provesti ocjenu u kojoj se uzima
u obzir ocjena rada Izvršnog direktora.
4.           Kolegij, koji djeluje na prijedlog
Komisije koja uzima u obzir ocjenu iz stavka 3., može jednom produžiti mandat
upravnog direktora za najviše pet godina.
5.           Upravni direktor čiji je mandat
produžen ne može na kraju posljednjeg mandata sudjelovati u drugom postupku odabira
za isto radno mjesto.
6.           Upravni direktor odgovara Kolegiju i
Izvršnom odboru.
7.           Upravni direktor može biti
razriješen dužnosti samo na temelju odluke Kolegija donesene na prijedlog
Komisije.
Članak 18.
Odgovornosti Upravnog
direktora
1.           U administrativne svrhe, Eurojustom
upravlja upravni direktor.
2.           Ne dovodeći u pitanje ovlasti
Komisije, Kolegija ili Izvršnog odbora, upravni je direktor neovisan u
obavljanju svojih dužnosti i ne smije tražiti niti primati upute od bilo kojeg vladinog
ili nekog drugog tijela.
3.           Upravni direktor pravni je zastupnik
Eurojusta.
4.           Upravni direktor odgovoran je za
provedbu upravnih zadaća dodijeljenih Eurojustu. Upravni direktor posebno
je odgovoran za:
a)      svakodnevno upravljanje Eurojustom;
b)      provedbu odluka koje su donijeli Kolegij
i Izvršni odbor;
c)      pripremu programskog dokumenta i njegovo podnošenje
Izvršnom odboru i Kolegiju nakon savjetovanja s Komisijom;
d)      pripremu programskog dokumenta i
izvješćivanje Izvršnom odboru i Kolegiju o njegovoj provedbi;
e)      pripremu godišnjeg izvješća o radu u
vezi s aktivnostima Eurojusta i njegovo podnošenje Izvršnom odboru radi
dovršavanja i Kolegiju na odobrenje;
f)       pripremu akcijskog plana koji se nastavlja
na zaključke izvješća o unutarnjoj ili vanjskoj reviziji, ocjenama i
istragama, uključujući one Europskog nadzornika za zaštitu podataka i
OLAF-a i izvješćivanje o napretku dva puta godišnje Izvršnom odboru,
Komisiji i Europskom nadzorniku za zaštitu podataka;
g)      zaštitu financijskih interesa Unije
primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih
aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako su utvrđene nepravilnosti,
povratom pogrešno isplaćenih iznosa i, ako je potrebno, nametanjem
učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih upravnih i
novčanih kazni;
h)      pripremu strategije protiv prijevare za
Eurojust i njezino podnošenje Izvršnom odboru na odobrenje;
i)       pripremu nacrta financijskih pravila
koja se primjenjuju na Eurojust;
j)       pripremu nacrta izvješća Eurojusta
o procjeni prihoda i rashoda i provedbu proračuna.
POGLAVLJE III.
OPERATIVNA PITANJA
Članak 19.
Dežurni koordinacijski ured (OCC)
1.           Kako bi mogao izvršavati svoje
zadaće u hitnim slučajevima, Eurojust vodi Dežurni koordinacijski
ured koji može primati i obrađivati zahtjeve koji su mu upućeni u
bilo koje vrijeme. Dežurni koordinacijski ured moguće je kontaktirati
putem jedinstvene kontaktne točke za Dežurni koordinacijski ured u
Eurojustu 24 sata dnevno 7 dana u tjednu.
2.           Dežurni koordinacijski ured ima
jednog predstavnika (predstavnik Dežurnog koordinacijskog ureda) po državi
članici koji može biti nacionalni član, njegov zamjenik ili
pomoćnik koji može zamjenjivati nacionalnog člana. Predstavnik Dežurnog
koordinacijskog ureda mora biti u mogućnosti djelovati 24 sata dnevno 7
dana u tjednu.
3.           Predstavnici Dežurnog koordinacijskog
ureda djeluju bez odlaganja u vezi s izvršavanjem zahtjeva u svojim državama
članicama.
Članak 20.
Nacionalni koordinacijski
sustav Eurojusta
1.           Svaka država članica
određuje jednog ili više nacionalnih dopisnika za Eurojust.
2.           Svaka država članica osniva nacionalni
koordinacijski sustav Eurojusta kako bi osigurala koordinaciju poslova koje
obavljaju:
a)      nacionalni dopisnici za Eurojust;
b)      nacionalni dopisnik za Eurojust za
pitanja terorizma;
c)      nacionalni dopisnik za Europsku
pravosudnu mrežu u kaznenim stvarima i do tri druge kontaktne točke navedene
Europske pravosudne mreže;
d)      nacionalni članovi ili kontaktne
točke Mreže zajedničkih istražnih timova koja je osnovana Odlukom 2002/494/PUP,
Odlukom 2007/845/PUP i Odlukom 2008/852/PUP.
3.           Osobe iz stavaka 1. i 2. zadržavaju
svoje radno mjesto i položaj u skladu s nacionalnim pravom.
4.           Nacionalni dopisnici za Eurojust
odgovorni su za rad nacionalnog koordinacijskog sustava Eurojusta. Ako je
određeno nekoliko dopisnika za Eurojust, jedan od njih odgovoran je za rad
nacionalnog koordinacijskog sustava Eurojusta.
5.           Nacionalni koordinacijski sustav
Eurojusta olakšava, u okviru države članice, provedbu zadaća
Eurojusta, posebno:
a)      osigurava da sustav vođenja predmeta
iz članka 24. prima informacije povezane s predmetnom državom
članicom na učinkovit i pouzdan način;
b)      pomaže utvrditi treba li se predmet
rješavati uz pomoć Eurojusta ili Europske pravosudne mreže;
c)      pomaže nacionalnom članu da utvrdi
nadležna tijela za izvršavanje zahtjeva za, i odluka o, pravosudnoj suradnji,
uključujući one koje se temelje na instrumentima kojima se provodi
načelo uzajamnog priznavanja;
d)      održava bliske odnose s Nacionalnom
jedinicom Europola.
6.           U cilju ispunjavanja ciljeva iz
stavka 5., osobe iz stavka 1. i točaka (a), (b) i (c) stavka 2. moraju, a
osobe iz točke (d) stavka 2. mogu, biti povezane sa sustavom za vođenje
predmeta u skladu s ovim člankom i člancima 24., 25., 26. i 30. Troškovi
povezanosti sa sustavom vođenja predmeta na teret su općeg
proračuna Europske unije.
7.           Uspostava Nacionalnog
koordinacijskog sustava Eurojusta i označavanje nacionalnih dopisnika ne
sprječava izravne kontakte između nacionalnog člana i nadležnih
tijela njegove države članice.
Članak 21.
Razmjene podataka s državama
članicama i između nacionalnih članova
1.           Nadležna tijela država članica
razmjenjuju s Eurojustom sve podatke koji su potrebni za izvršavanje njegovih
zadaća u skladu s člancima 2. i 4. te s pravilima o zaštiti podataka
propisanima u ovoj Uredbi. To uključuje barem podatke iz stavaka 5., 6. i 7.
2.           Prijenos podataka Eurojustu
tumači se kao zahtjev za pomoć Eurojustu u određenom predmetu
samo ako je tako navelo nadležno tijelo.
3.           Nacionalni članovi razmjenjuju
podatke koji su potrebni za izvršavanje zadaća Eurojusta, bez prethodnog
odobrenja, međusobno i s nadležnim tijelima svojih država članica. Posebice,
nadležna nacionalna tijela bez odlaganja obavješćuju svoje nacionalne
članove o predmetu koji je od važnosti za njih.
4.           Nacionalna nadležna tijela obavješćuju
svoje nacionalne članove o osnivanju zajedničkih istražnih timova i
rezultatima rada takvih timova.
5.           Nacionalna nadležna tijela bez
odlaganja obavješćuju svoje nacionalne članove o predmetu koji se
odnosi na kaznena djela u nadležnosti Eurojusta koja pogađaju barem tri
države članice i u odnosu na koje su barem dvjema državama članicama
predani zahtjevi za pravosudnu suradnju ili odluke o pravosudnoj suradnji,
uključujući one utemeljene na instrumentima kojima se provodi
načelo uzajamnog priznavanja.
6.           Nacionalna nadležna tijela obavješćuju
svoje nacionalne članove o:
a)      predmetima u kojima je došlo ili bi moglo
doći do sukoba nadležnosti;
b)      kontroliranim isporukama koje se odnose na
barem tri zemlje, od kojih su barem dvije države članice;
c)      učestalim poteškoćama ili
odbijanjima u pogledu izvršenja zahtjeva za pravosudnu suradnju i odluka o
pravosudnoj suradnji, uključujući one utemeljene na instrumentima kojima
se provodi načelo uzajamnog priznavanja.
7.           Nacionalna tijela nisu obvezna u
određenom slučaju dostaviti podatke, ako bi time mogla:
a)      naštetiti bitnim interesima nacionalne
sigurnosti; ili
b)      ugroziti sigurnost pojedinaca.
8.           Ovim se člankom ne dovode u
pitanje uvjeti iz dvostranih ili višestranih sporazuma ili sporazuma
između država članica i trećih zemalja, uključujući
uvjete koje su odredile treće zemlje u vezi s uporabom dostavljenih
podataka.
9.           Podaci iz ovog članka
dostavljaju se u strukturiranom obliku koji utvrđuje Eurojust.
Članak 22.
Informacije koje Eurojust
daje nadležnim nacionalnim tijelima
1.           Eurojust daje nadležnim nacionalnim
tijelima informacije o rezultatima obrade podataka, uključujući o
postojanju povezanosti s predmetima koji su već pohranjeni u sustavu vođenja
predmeta. Te informacije mogu uključivati osobne podatke.
2.           Ako nadležno nacionalno tijelo
zatraži od Eurojusta da mu dostavi informacije, Eurojust te informacije
dostavlja u roku koji je odredilo to tijelo.
Članak 23.
Odgovori na zahtjeve i
mišljenja Eurojusta
Nadležna nacionalna tijela bez odlaganja
odgovaraju na zahtjeve i mišljenja Eurojusta pripremljene u skladu s
člankom 4. Ako nadležna tijela država članica odluče da
neće ispuniti zahtjev iz članka 4. stavka 2. ili odluče da
neće postupiti u skladu s pisanim mišljenjem iz članka 4. stavaka 4.
ili 5., ona Eurojust bez odlaganja obavješćuju o svojoj odluci i razlozima
za takvu odluku. Ako nije moguće dati razloge za odbijanje postupanja u
skladu sa zahtjevom jer bi se time mogli ugroziti bitni interesi nacionalne
sigurnosti i sigurnost pojedinaca, nadležna tijela država članica mogu
navesti operativne razloge.
Članak 24.
Sustav vođenja predmeta,
indeks i privremeni radni dosjei
1.           Eurojust uspostavlja sustav vođenja
predmeta sastavljen od privremenih radnih dosjea i indeksa koji sadržava osobne
podatke iz Priloga 2. i podatke koji nisu osobne prirode.
2.           Sustav vođenja predmeta ima
svrhu:
a)      pružiti potporu vođenju i
koordinaciji istraga i progona u kojima Eurojust pomaže, posebno unakrsnim upućivanjem
podataka;
b)      olakšati pristup podacima o istragama i
kaznenim progonima koji su u tijeku;
c)      olakšati nadzor zakonitosti i
usklađenosti s odredbama ove Uredbe u vezi s obradom osobnih podataka.
3.           Sustav vođenja predmeta može se
povezati sa sigurnosnom telekomunikacijskom vezom iz članka 9. Odluke 2008/976/PUP.
4.           Indeks sadržava upućivanja na
privremene radne dosjee koje se obrađuju u okviru rada Eurojusta i ne
smije sadržavati nikakve osobne podatke osim onih navedenih u točkama (a)
do (i), (k) i (m) stavka 1. i u točki 2. Priloga 2.
5.           U obavljanju svojih zadaća u
skladu s ovom Uredbom, nacionalni članovi mogu obrađivati podatke o
pojedinim predmetima na kojima rade u privremenoj radnoj datoteci. Oni
dopuštaju službeniku za zaštitu podataka pristup privremenoj radnoj datoteci.
Nacionalni član obavješćuje službenika za zaštitu podataka o
otvaranju svakog novog privremenog radnog dosjea koji sadržava osobne podatke.
6.           Za obradu operativnih osobnih
podataka, Eurojust ne smije otvoriti nikakvu automatsku datoteku osim sustava
vođenja predmeta ili privremenog radnog dosjea.
7.           Sustav vođenja predmeta i njegovi
privremeni radni dosjei moraju biti dostupni za korištenje Uredu europskog
javnog tužitelja
8.           Odredbe o pristupu sustavu vođenja
predmeta i privremenim radnim dosjeima primjenjuju se mutatis mutandis na
Ured europskog javnog tužitelja. Međutim, podaci koje je u sustav
vođenja predmeta, privremene radne dosjee i indeks unio Ured europskog
javnog tužitelja nisu dostupni na nacionalnoj razini.
Članak 25.
Funkcioniranje privremenih
radnih dosjea i indeksa
1.           Dotični nacionalni član
otvara privremenu radnu datoteku za svaki predmet u vezi s kojim su mu
preneseni podaci ako je taj prijenos u skladu s ovom Uredbom i drugim primjenjivim
pravnim instrumentima. Nacionalni član odgovoran je za upravljanje
privremenim radnim dosjeima koje je otvorio.
2.           Nacionalni član koji je otvorio
privremeni radni dosje odlučuje, ovisno o konkretnom predmetu, hoće
li zadržati ograničen pristup privremenom radnom dosjeu ili će dati
pristup cijelom ili dijelovima tog dosjea drugim nacionalnim članovima ili
osoblju Eurojusta koje je ovlastio Upravni direktor kako bi se Eurojustu
omogućilo izvršavanje svojih zadaća.
3.           Nacionalni član koji je otvorio
privremeni radni dosje odlučuje koji će se podaci povezani s tim privremenim
radnim dosjeom unijeti u indeks.
Članak 26.
Pristup sustavu vođenja predmeta
na nacionalnoj razini
1.           Osobe iz članka 20. stavka 2.,
ako su povezane sa sustavom vođenja predmeta, imaju pristup samo:
a)      indeksu, osim ako nacionalni član
koji je odlučio unijeti podatke u indeks izričito uskrati taj pristup;
b)      privremenim radnim dosjeima koje je
otvorio nacionalni član iz njihove države članice;
c)      privremenim radnim dosjeima koje su
otvorili nacionalni članovi drugih država članica i kojima je
nacionalnih član njihove države članice dobio pristup, osim ako
nacionalni član koji je otvorio privremeni radni dosje izričito
uskrati taj pristup.
2.           U okviru ograničenja propisanih
u stavku 1. nacionalni član odlučuje o opsegu pristupa privremenim
radnim dosjeima koji je dan u njegovoj državi članici osobama iz
članka 20. stavka 2. u mjeri u kojoj su povezane sa sustavom vođenja predmeta.
3.           Svaka država članica
odlučuje, nakon savjetovanja sa svojim nacionalnim članom, o opsegu
pristupa indeksu koji je odobren u toj državi članici osobama iz
članka 20. stavka 2. ako su povezane sa sustavom vođenja predmeta.
Države članice obavješćuju Eurojust i Komisiju o svojoj odluci u
pogledu provedbe ovog stavka. Komisija o tome obavješćuje druge države
članice.
4.           Osobe kojima je odobren pristup u
skladu sa stavkom 2. imaju barem pristup indeksu u opsegu koji je potreban za
pristup privremenim radnim dosjeima za koje im je odobren pristup.
POGLAVLJE IV.
OBRADA PODATAKA
Članak 27.
Obrada osobnih podataka
1.           U mjeri u kojoj je to potrebno za
obavljanje svoje izričito navedene zadaće, Eurojust može, u okviru
svoje nadležnosti i radi izvršavanja svojih operativnih funkcija, obraditi
automatskim putem ili u strukturnim ručnim dosjeima u skladu s ovom
Uredbom samo osobne podatke iz točke 1. Priloga 2., o osobama koje su u
skladu s nacionalnim zakonodavstvom dotičnih država članica osumnjičene
da su počinile ili da su sudjelovale u počinjenju kaznenog djela u nadležnosti
Eurojusta ili su optužene za to kazneno djelo.
2.           Kada se radi o osobama
koje se, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom dotičnih država članica,
smatraju svjedocima ili žrtvama u istrazi ili progonu u vezi s jednim ili više
vrsta zločina i kaznenih djela iz članka 3., ili o maloljetnim
osobama, Eurojust može obrađivati samo osobne podatke iz točke 2.
Priloga 2. Obrada takvih podataka moguća je samo ako je to nužno za
ostvarenje izričito navedene zadaće Eurojusta, u okviru njegove
nadležnosti i radi izvršavanja njegovih operativnih funkcija.
3.           U iznimnim slučajevima,
Eurojust može, na ograničeno vrijeme koje ne prelazi vrijeme potrebno za
zaključenje predmeta u vezi s kojim se obrađuju podaci,
obrađivati osobne podatke osim onih navedenih u stavcima 1. i 2. u vezi s
okolnostima kaznenog djela ako su ti podaci od neposredne važnosti za istrage
ili su uključeni u istrage koje Eurojust koordinira ili pomaže
koordinirati i ako je njihova obrada neophodna u svrhe iz stavka 1. Službenik
za zaštitu podataka iz članka 31. odmah se obavješćuje o primjeni
ovog stavka i o posebnim okolnostima koje opravdavaju obradu takvih osobnih
podataka. Ako se ti podaci odnose na svjedoke ili žrtve u smislu stavka 2.,
odluku o njihovoj obradi donose zajedno barem dva nacionalna člana.
4.           Eurojust može obrađivati osobne
podatke, koji se obrađuju automatskim ili drugim sredstvima i koji
otkrivaju podatke o rasnom ili etničkom podrijetlu, političkim
uvjerenjima, vjerskim ili filozofskim uvjerenjima, članstvu u sindikatima
i podatke o zdravlju ili seksualnom životu samo kada su ti podaci neophodni za
dotične nacionalne istrage i za koordinaciju unutar Eurojusta i ako se
njima nadopunjuju drugi već obrađeni osobni podaci. Službenik za
zaštitu podataka odmah se obavješćuje o primjeni ovog stavka. Takvi se
podaci ne mogu obrađivati u Indeksu iz članka 24. stavka 4. Ako se
takvi drugi podaci odnose na svjedoke ili žrtve u smislu stavka 2., odluku o
njihovoj obradi donosi Kolegij.
5.           Uredba (EZ) br. 45/2001
primjenjuje se na obradu osobnih podataka od strane Eurojusta u kontekstu
njegovih aktivnosti. Ovom se Uredbom podrobno opisuje i nadopunjuje Uredba (EZ)
br. 45/2001 u odnosu na osobne podatke koje Eurojust obrađuje u svrhu
svojih operativnih zadaća.
Članak 28.
Vremenski rokovi za pohranu
osobnih podataka
1.           Osobni podaci koje obrađuje
Eurojust ne smiju se pohranjivati duže od prvog primjenjivog datuma između
sljedećih datuma:
a)      datuma kada je zabranjen progon zbog
zastare u svim državama članicama koje su uključene u istragu i progon;
b)      datuma kada je osoba oslobođena i
kada je sudska odluka postala konačna;
c)      tri godine nakon datuma kada je sudska
presuda u posljednjoj državi članici koja je uključena u istragu ili
kazneni progon postala konačna;
d)      datuma kada su Eurojust i dotične države
članice zajedno utvrdile ili se usuglasile da više nije potrebno da
Eurojust koordinira istragu i kazneni progon, osim ako postoji obveza da se
Eurojustu dostave ti podaci u skladu s člankom 21. stavkom 5. ili 6.;
e)      tri godine nakon datuma kada su podaci
preneseni u skladu s člankom 21. stavkom 6. ili 7.
2.           Poštovanje rokova za pohranu iz
točaka (a), (b), (c) i (d) stavka 1. stalno se provjerava prikladnom
automatskom obradom. Ipak, svake se tri godine od unosa podataka preispituje
potreba za njihovom pohranom. Ako su podaci o osobama iz članka 27. stavka
4. pohranjeni duže od pet godina, o tome mora biti obaviješten Europski
nadzornik za zaštitu podataka.
3.           Kada jedan od rokova za pohranu iz
točaka (a), (b), (c) i (d) stavka 1. istekne, Eurojust preispituje potrebu
da podatke pohrani dulje kako bi omogućio postizanje svojih ciljeva te
iznimno može odlučiti te podatke pohraniti do sljedećeg
preispitivanja. Razlozi za daljnju pohranu moraju biti opravdani i zabilježeni.
Ako nije donesena odluka o daljnjoj pohrani osobnih podataka, ti se podaci
nakon tri godine automatski brišu. Međutim, kada u svim dotičnim državama
članicama nastupi zastara, kako je navedeno u točki (a) stavka 1.,
podaci se mogu pohranjivati samo ako su potrebni Eurojustu da može pružiti
pomoć u skladu s ovom Uredbom.
4.           Ako su, u skladu sa stavkom 3.,
podaci pohranjeni nakon datuma iz stavka 1., Europski nadzornik za zaštitu
podataka svake tri godine preispituje potrebu za pohranom tih podataka.
5.           Ako postoji dosje koji sadržava neautomatizirane
i nestrukturirane podatke, nakon isteka roka za pohranu posljednjeg
automatiziranog podatka iz tog dosjea, svi dokumenti iz dosjea vraćaju se
tijelu koje ih je dostavilo, a svi se primjerci uništavaju.
6.           Ako je Eurojust koordinirao istragu
ili kazneni progon, dotični nacionalni članovi obavješćuju
Eurojust i druge uključene države članice o svim pravomoćnim
sudskim odlukama koje se odnose na predmet kako bi se , između ostalog, mogao
primijeniti stavak 1. točka (b).
Članak 29
Evidentiranje i dokumentacija
1.           U svrhe provjere zakonitosti obrade
podataka, samopraćenja i osiguravanja odgovarajućeg integriteta i
sigurnosti podataka, Eurojust vodi evidenciju o svakom prikupljanju, izmjeni,
pristupu, otkrivanju, kombiniranju ili brisanju osobnih podataka koji se
koriste u operativne svrhe. Takva evidencija ili dokumentacija briše se nakon 18
mjeseci, osim ako su podaci potrebni i dalje za kontrolu koja je u tijeku.
2.           Evidencija i dokumentacija pripremljena
u skladu sa stavkom 1. priopćuje se na zahtjev Europskom nadzorniku za zaštitu
podataka. Europski nadzornik za zaštitu podataka te informacije koristi samo u
svrhu nadzora zaštite podataka, osiguravanja odgovarajuće obrade podataka
te integriteta i sigurnosti podataka.
Članak 30.
Ovlašteni pristup osobnim
podacima
Samo nacionalni
članovi, njihovi zamjenici i njihovi pomoćnici, osobe iz članka 20.
stavka 2. ako su povezane sa sustavom vođenja predmeta i ovlašteno osoblje
Eurojusta mogu, u svrhe ispunjavanja zadaća Eurojusta i u okvirima
propisanima u člancima 24., 25. i 26. imati pristup osobnim podacima koje
obrađuje Eurojust u svrhu svojih operativnih zadaća.
Članak 31.
 Imenovanje službenika za
zaštitu podataka
1.           Izvršni odbor imenuje službenika za
zaštitu podataka u skladu s člankom 24. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
2.           Kako bi ispunio obveze iz
članka 24. Uredbe (EZ) br. 45/2001, službenik za zaštitu podataka
mora:
a)      osigurati čuvanje pisane evidencije
o prijenosu osobnih podataka;
b)      surađivati s osobljem Eurojusta koje
je odgovorno za postupke, osposobljavanje i savjete o obradi podataka;
c)      pripremiti godišnje izvješće i to
izvješće priopćiti Kolegiju i Europskom nadzorniku za zaštitu
podataka.
3.           Prilikom izvršavanja svojih
zadaća, službenik za zaštitu podataka ima pristup svim podacima koje obrađuje
Eurojust i svim prostorijama Eurojusta.
4.           Osoblje Eurojusta koje pomaže službeniku
za zaštitu podataka u izvršavanju njegovih dužnosti ima pristup osobnim
podacima koje Eurojust obrađuje i prostorijama Eurojusta u mjeri u kojoj
je to nužno za izvršavanje njihovih zadaća.
5.           Ako službenik za zaštitu podataka
smatra da se ne poštuju odredbe Uredbe (EZ) br. 45/2001 ili ove Uredbe u
vezi s obradom osobnih podataka, on obavješćuje Upravnog direktora i traži
od njega da riješi problem nepoštovanja u određenom roku. Ako Upravni
direktor ne riješi problem nepoštovanja u određenom roku, službenik za
zaštitu podataka obavješćuje Kolegij i dogovara s Kolegijem rok za
odgovor. Ako Kolegij ne riješi problem nepoštovanja obrade u određenom
roku, službenik za zaštitu podataka predmet upućuje Europskom nadzorniku za
zaštitu podataka.
6.           Izvršni odbor donosi provedbena
pravila iz članka 24. stavka 8. Uredbe (EZ) br. 45/2001.

Članak 32.
Načini ostvarivanja
prava pristupa
1.           Svaki subjekt obrade podataka koji
želi ostvariti pravo pristupa osobnim podacima može u tu svrhu besplatno
podnijeti zahtjev tijelu koje je imenovano u tu svrhu u državi članici po
njegovom izboru. To tijelo zahtjev bez odlaganja upućuje Eurojustu, a, u
svakom slučaju, u roku od mjesec dana od primitka.
2.           Eurojust bez odlaganja odgovara na
zahtjev, a u svakom slučaju u roku od tri mjeseca otkad ga je zaprimio.
3.           Eurojust se savjetuje s nadležnim
tijelima dotičnih država članica o odluci koju će donijeti.
Odluka o pristupu podacima uvjetovana je bliskom suradnjom između
Eurojusta i država članica na koje se priopćavanje takvih podataka
izravno odnosi. Ako država članica ima prigovor na predloženi odgovor
Eurojusta, ona o razlozima svojeg prigovora obavješćuje Eurojust.
4.           Ako je pravo pristupa ograničeno
u skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe br. 45/2001, Eurojust pisanim
putem obavješćuje subjekt obrade podataka u skladu s člankom 20.
stavkom 3. te Uredbe. Informacije o glavnim razlozima mogu
se izostaviti ako bi davanje takvih informacija ograničenje lišilo njegova
učinka. Subjekt obrade podataka mora biti obaviješten barem o tome da su
izvršene sve potrebne provjere od strane Europskog nadzornika za zaštitu
podataka.
5.           Eurojust bilježi osnove za izostavljanje
priopćavanja glavnih razloga na kojima se temelji ograničenje iz
stavka 4.
6.           Nacionalni članovi na koje se
zahtjev odnosi rješavaju zahtjev i donose odluku u ime Eurojusta. Zahtjev se
rješava u potpunosti u roku od tri mjeseca od primitka. Ako članovi nisu
postigli dogovor, oni predmet upućuju Kolegiju, koji donosi odluku
dvotrećinskom većinom glasova.
7.           Ako prilikom primjene članaka 46.
i 47. Uredbe (EZ) br. 45/2001
Europski nadzornik za zaštitu podataka provjerava zakonitost obrade koju
izvršava Eurojust, on obavješćuje subjekt obrade podataka barem o tome da
su izvršene sve nužne provjere od strane Europskog nadzornika za zaštitu
podataka.
Članak 33.
Pravo na ispravljanje,
brisanje i ograničenja obrade
1.           Ako je Eurojust osobne podatke koji
se moraju ispraviti, brisati ili čija se obrada mora ograničiti u
skladu s člancima 14., 15. i 16. Uredbe (EZ) br. 45/2001 dobio od
trećih zemalja, međunarodnih organizacija, privatnih stranaka, privatnih
osoba ili su rezultat analize koju je proveo sam Eurojust, Eurojust ispravlja,
briše ili ograničava obradu takvih podataka.
2.           Ako je Eurojust osobne podatke koji
se moraju ispraviti, brisati ili čija se obrada mora ograničiti u
skladu s člancima 14., 15. i 16. Uredbe (EZ) br. 45/2001 dobio
izravno od država članica, Eurojust ispravlja, briše ili ograničava
obradu takvih podataka u suradnji s državama članicama.
3.           Ako su netočni podaci preneseni
na drugi prikladan način ili ako su greške u podacima koje su dostavile
države članice posljedica manjkavog prijenosa ili prijenosa protivnog ovoj
Uredbi ili su rezultat unosa, preuzimanja ili pohrane od strane Eurojusta na
neispravan način ili protivno ovoj Uredbi, Eurojust ispravlja ili briše
podatke u suradnji s dotičnim državama članicama.
4.           U slučajevima iz članaka 14.,
15. ili 16. Uredbe (EZ) br. 45/2001, svi adresati takvih podataka odmah se
o tome obavješćuju u skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
U skladu s pravilima koja se na njih primjenjuju, adresati zatim ispravljaju,
brišu ili ograničavaju obradu tih podataka u njihovim sustavima.
5.           Eurojust obavješćuje subjekt
obrade podataka u pisanom obliku bez odlaganja i u svakom slučaju u roku
od tri mjeseca od primitka zahtjeva da su podaci koji se odnose na njega
ispravljeni, izbrisani ili je njihova obrada ograničena.
6.           Eurojust obavješćuje subjekt
obrade podataka pisanim putem o odbijanju ispravka, brisanja ili
ograničenja obrade i o mogućnosti podnošenja žalbe Europskom
nadzorniku za zaštitu podataka i traženja pravnog lijeka.
Članak 34.
Odgovornost u pitanjima
obrade podataka
1.           Eurojust obrađuje osobne
podatke na takav način da se može utvrditi koje je tijelo dostavilo
podatke ili odakle su dobiveni osobni podaci.
2.           Za kvalitetu osobnih podataka
odgovorna je država članica koja je dostavila osobne podatke Eurojustu, a
Eurojust je odgovoran za kvalitetu osobnih podataka koje su dostavila tijela
EU-a, treće zemlje ili međunarodne organizacije, te osobnih podataka
koje je Eurojust dobio iz javno dostupnih izvora.
3.           Eurojust je odgovoran za poštovanje Uredbe
(EZ) br. 45/2001 i ove Uredbe. Odgovornost za zakonitost prijenosa osobnih
podataka koje su države članice dostavile Eurojustu snosi država
članica koja je dostavila osobne podatke i Eurojust za osobne podatke koje
je dostavio državama članicama, tijelima EU-a i trećim zemljama ili
organizacijama.
4.           U skladu s drugim odredbama ove
Uredbe, Eurojust je odgovoran za sve podatke koje obrađuje.
Članak 35.
Suradnja između
Europskog nadzornika za zaštitu podataka i nacionalnih tijela za zaštitu
podataka
1.           Europski nadzornik za zaštitu
podataka djeluje u bliskoj suradnji s nacionalnim tijelima koja su odgovorna za
nadzor zaštite podataka u pogledu posebnih pitanja koja zahtijevaju
uključenost nacionalnih tijela, posebno ako Europski nadzornik za zaštitu
podataka ili nacionalno tijelo odgovorno za nadzor podataka utvrde velike
razlike među praksama država članica ili potencijalne nezakonite
prijenose putem komunikacijskih kanala Eurojusta ili u kontekstu pitanja koja
postavljaju jedno ili više nacionalnih nadzornih tijela o provedbi i tumačenju
ove Uredbe.
2.           U slučajevima iz stavka 1.,
Europski nadzornik za zaštitu podataka i nacionalna tijela nadležna za nadzor
zaštite podataka, mogu, djelujući u okviru svojih nadležnosti,
razmjenjivati odgovarajuće podatke, međusobno si pomagati u
izvršavanju revizija i inspekcija, ispitivati probleme u tumačenju ili
primjeni ove Uredbe, proučavati probleme u vezi s izvršavanjem neovisnog
nadzora ili u vezi s izvršavanjem prava subjekata obrade podataka, pripremati
usklađene prijedloge za zajednička rješenja za sve probleme i
promicati svijest o pravima na zaštitu podataka, u skladu s potrebama.
3.           Nacionalna nadzorna tijela i
Europski nadzornik za zaštitu podataka sastaju se u svrhe navedene u ovom članku
prema potrebi. Troškovi i servisiranje tih sastanaka idu na račun
Europskog nadzornika za zaštitu podataka. Poslovnik se donosi na prvom
sastanku. Daljnje metode rada razvijaju se zajednički prema potrebi.
Članak 36.
Pravo podnošenja pritužbi Europskom
nadzorniku za zaštitu podataka
1.           Ako subjekt obrade podataka uloži
pritužbu u skladu s člankom 32. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 45/2001
koja se odnosi na odluku iz članaka 32. i 33., Europski nadzornik za
zaštitu podataka savjetuje se s nacionalnim nadzornim tijelima ili nadležnim
pravosudnim tijelom u državi članici koja je bila izvor podataka ili
državom članicom koja je izravno uključena. Odluka Europskog
nadzornika za zaštitu podataka, koja može uključivati odbijanje pružanja
informacija, donosi se u suradnji s nacionalnim nadzornim tijelom ili nadležnim
pravosudnim tijelom.
2.           Ako se pritužba odnosi na obradu
podataka koje je država članica dostavila Eurojustu, Europski nadzornik za
zaštitu podataka osigurava ispravnu provedbu provjera u suradnji s nacionalnim
nadzornim tijelom države članice koja je dostavila podatke.
3.           Ako se prigovor odnosi na obradu
podataka koje su Eurojustu dostavila tijela EU-a, treće zemlje ili
organizacije ili privatne stranke, Europski nadzornik za zaštite podataka
osigurava da je Eurojust proveo sve nužne provjere.
Članak 37.
Odgovornost za neovlaštenu
ili neispravnu obradu podataka
1            Eurojust odgovara, u skladu s
člankom 340. Ugovora, za bilo kakvu štetu koju je uzrokovao pojedincu kao
rezultat neovlaštene ili neispravne obrade podataka.
2.           Prigovori protiv Eurojusta u odnosu
na odgovornost iz stavka 1. podnose se Sudu EU-a u skladu s člankom 268.
Ugovora.
3.           Svaka država članica odgovorna
je, u skladu s nacionalnim pravom, za štetu uzrokovanu osobi, a koja je
rezultat njezine neovlaštene ili neispravne obrade podataka koji su
priopćeni Eurojustu.
POGLAVLJE V.
ODNOSI S PARTNERIMA
ODJELJAK I.
ZAJEDNIČKE ODREDBE
Članak 38.
Zajedničke odredbe
1.           Ako je to potrebno za obavljanje
njegovih zadaća, Eurojust može uspostaviti i održavati odnose suradnje s
tijelima i agencijama Unije u skladu s ciljevima tih tijela ili agencija,
nadležnim tijelima trećih zemalja, međunarodnim organizacijama i
Međunarodnom organizacijom kriminalističke policije (Interpol).
2.           Ako je to važno za izvršavanje
njegovih zadaća i u skladu s ograničenjima iz članka 21. stavka 8.,
Eurojust može izravno razmjenjivati sve informacije, osim osobnih podataka, s
tijelima iz stavka 1.
3.           Eurojust može, u skladu s
člankom 4. Uredbe (EZ) br. 45/2001,,primati
i obrađivati osobne podatke koje primi od tijela iz stavka 1. u mjeri u
kojoj je to nužno za izvršavanje njegovih zadaća i u skladu s odredbama odjeljka
IV.
4.           Eurojust može prenositi osobne
podatke trećim zemljama, međunarodnim organizacijama i Interpolu samo
ako je to potrebno za sprječavanje i suzbijanje kaznenih djela koja su u nadležnosti
Eurojusta i u skladu s ovom Uredbom. Ako je podatke koji se prenose dostavila
država članica, Eurojust traži pristanak države članice, osim ako:
a)      se može pretpostaviti da je odobrenje dano
jer država članica nije izričito ograničila mogućnost
daljnjeg prenošenja; ili
b)      je država članica dala prethodnu suglasnost
za daljnje prenošenje ili općenito ili na temelju određenih uvjeta.
Takva se suglasnost može u bilo kojem trenutku povući.
5.           Daljnje prenošenje trećim
osobama osobnih podataka koje su države članice dobile od Eurojusta,
tijela ili agencija Unije, trećih zemalja i međunarodnih organizacija
ili Interpola zabranjeno je osim ako je Eurojust dao izričitu suglasnost nakon
razmatranja okolnosti pojedinog predmeta i u posebne svrhe koje nisu u
suprotnosti sa svrhom u koju su podaci preneseni.
ODJELJAK II.
ODNOSI S PARTNERIMA
Članak 39.
Suradnja s Europskom
pravosudnom mrežom i drugim mrežama u Europskoj uniji koje su uključene u
suradnju u kaznenim stvarima
1.           Eurojust i Europska pravosudna mreža
u kaznenim stvarima održavaju povlaštene međusobne odnose koji se temelje
na savjetovanju i nadopunjavanju, posebno između nacionalnog člana,
kontaktnih točaka Europske pravosudne mreže iste države članice i
nacionalnih dopisnika za Eurojust i Europsku pravosudnu mrežu. U cilju
osiguranja učinkovite suradnje, poduzimaju se sljedeće mjere:
a)      nacionalni članovi obavješćuju,
ovisno o slučaju, kontaktne točke Europske pravosudne mreže o svim
predmetima za koje smatraju da bi ih Mreža mogla bolje rješavati;
b)      tajništvo Europske pravosudne mreže dio
je osoblja Eurojusta. Ono djeluje kao posebna jedinica. Može koristiti
administrativne resurse Eurojusta koji su potrebni za obavljanje zadaća
Europske pravosudne mreže, uključujući za pokrivanje troškova plenarnih
sjednica Mreže;
c)      kontaktne točke Europske pravosudne
mreže mogu se pozivati da sudjeluju na sastancima Eurojusta ovisno o
slučaju.
2.           Tajništvo Mreže za zajedničke
istražne timove i mreže koja je osnovana Odlukom 2002/494/PUP čini dio
osoblja Eurojusta. Ta tajništva rade kao odvojene jedinice. Ona mogu koristiti
administrativne resurse Eurojusta koji su potrebni za obavljanje njihovih
zadaća. Eurojust osigurava koordinaciju između tajništava. Ovaj se
stavak primjenjuje na tajništvo bilo koje nove mreže koja je osnovana odlukom
Vijeća, ako je u toj odluci propisano da će Eurojust osigurati
tajništvo.
3.           Mreža osnovana u skladu s Odlukom 2008/852/PUP
može tražiti od Eurojusta da joj osigura tajništvo. U slučaju takvog
zahtjeva, primjenjuje se stavak 2.
Članak 40.
Odnosi s Europolom
1.
Eurojust poduzima sve potrebne mjere da
omogući Europolu, u okviru njegova mandata, izravan pristup informacijama
dostavljenim Eurojustu na temelju sustava rezultat/nema rezultata, ne
dovodeći u pitanje ograničenja koja su navele države članice,
tijela Unije, treće zemlje, međunarodne organizacije ili Interpol
koji su dostavili podatke. U slučaju pronađenih rezultata, Eurojust
započinje postupak za razmjenu podataka koji su doveli do rezultata, u
skladu s odlukom države članice, tijela Unije, treće zemlje,
međunarodne organizacije ili Interpola koji su dostavili podatke Europolu.
2.
Pretrage podataka u skladu sa stavkom 1. mogu se
vršiti samo kako bi se utvrdilo jesu li podaci koji su dostupni u Eurojustu u
skladu s podacima koje obrađuje Europol.
3.
Eurojust dopušta pretragu u skladu sa stavkom 1.
tek nakon što od Europola dobije informaciju o tome koji su zaposlenici
ovlašteni za vršenje takvih pretraga.
4.
Ako tijekom aktivnosti obrade informacija u
Eurojustu u odnosu na pojedinu istragu, Eurojust ili država članica utvrde
da postoji potreba za koordinacijom, suradnjom ili potporom u skladu s mandatom
Europola, Eurojust ih o tome obavješćuje i započinje postupak
razmjene podataka u skladu s odlukom države članice koja je dostavila
podatke. U tom se slučaju Eurojust savjetuje s Europolom.
5.
Europol poštuje sva ograničenja pristupa ili
uporabe, općenito ili pod određenim uvjetima, koja odrede države
članice, tijela ili agencije Unije, treće zemlje, međunarodne
organizacije ili Interpol.
Članak 41.
Odnosi s Uredom europskog
javnog tužitelja
1.           Eurojust uspostavlja
i održava poseban odnos s Uredom europskog javnog tužitelja na temelju bliske
suradnje i razvoja veza u području operativnih i administrativnih pitanja
i pitanja upravljanja navedenih u nastavku. U tu svrhu, Europski javni tužitelj
i predsjednik Eurojusta sastaju se redovito kako bi raspravljali o pitanjima od
zajedničkog interesa.
2.           Eurojust bez odlaganja rješava svaki
zahtjev za potporu koji mu uputi Ured europskog javnog tužitelja i s tim
zahtjevima postupa, ako je primjereno, kao da su primljeni od nacionalnog
tijela nadležnog za pravosudnu suradnju.
3.           Ako je potrebno, Eurojust koristi nacionalne
koordinacijske sustave Eurojusta u skladu s člankom 20. te odnose koje je
uspostavio s trećim zemljama, uključujući suce za vezu, u
potporu suradnje uspostavljene u skladu s člankom 1.
4.           Suradnja koja je uspostavljena u
skladu sa stavkom 1. podrazumijeva razmjenu informacija, uključujući
osobne podatke. Svi tako razmijenjeni podaci koriste se samo u svrhe u koje su
dostavljeni. Svako drugo korištenje podataka dopušteno je samo ako je u okviru
mandata tijela koje je primatelj podataka i uz prethodno odobrenje tijela koje
je dostavilo podatke.
5.           Kako bi se utvrdilo podudaraju li se
podaci koji su dostupni u Eurojustu s podacima koje je obradio Ured europskog
javnog tužitelja, Eurojust uspostavlja mehanizam za automatsku uzajamnu
provjeru podataka unesenih u sustav vođenja predmeta. Kada se podaci koje je u sustav vođenja predmeta unio Ured europskog
javnog tužitelja podudaraju s podacima koje je unio Eurojust, činjenica da
postoji podudaranje priopćava se Eurojustu i Uredu europskog javnog
tužitelja te državi članici koja je dostavila podatke Eurojustu. Ako je
podatke dostavila treća osoba, Eurojust o podudaranju obavješćuje samo
tu treću osobu uz pristanak Ureda europskog javnog tužitelja.
6.           Eurojust određuje koji će
zaposlenici moći imati pristup rezultatima mehanizma uzajamne provjere i o
tome obavješćuje Ured europskog javnog tužitelja.
7.           Eurojust pruža potporu radu Ureda
europskog javnog tužitelja putem usluga koje pruža njegovo osoblje. Takva
potpora u svakom slučaju uključuje:
a)      tehničku potporu za pripremu
godišnjeg proračuna, programskog dokumenta koji sadržava godišnje i
višegodišnje programe i plana upravljanja;
b)      tehničku potporu za zapošljavanje i
upravljanje karijerom;
c)      sigurnosne usluge;
d)      usluge informacijske tehnologije;
e)      usluge financijskog upravljanja,
računovodstva i revizije;
f)       i sve druge usluge od općeg
interesa.
Pojedinosti usluga koje će se pružati
propisuju se sporazumom između Eurojusta i Ureda europskog javnog
tužitelja.
8.           Europski javni tužitelj može
upućivati pisana mišljenja Kolegiju na koja Kolegij bez odgode odgovara u pisanom
obliku. Takva pisana mišljenja u svakom se slučaju daju kada Kolegij
donosi godišnji proračun i program rada.
Članak 42.
Odnosi s drugim tijelima i
agencijama Unije
1.           Eurojust uspostavlja i održava
odnose suradnje s Europskom mrežom za pravosudnu izobrazbu.
2.           OLAF može pridonijeti koordinacijskim
aktivnostima Eurojusta u vezi sa zaštitom financijskih interesa Unije, u skladu
sa svojim mandatom propisanim Uredbom (EU, Euratom) Europskog parlamenta i
Vijeća br. .../2013 o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv
prijevara (OLAF) i kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1073/1999 Europskog
parlamenta i Vijeća i Uredbom Vijeća (Euratom) br. 1074/1999.
3.           U svrhe primanja i prijenosa
informacija između Eurojusta i OLAF-a, i ne dovodeći u pitanje
članak 8., države članice osiguravaju da se nacionalni članovi
Eurojusta smatraju nadležnim tijelima samo u svrhu Uredbe (EZ) br. 1073/1999
i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999[19]. Razmjena informacija
između OLAF-a i nacionalnih članova ne dovodi u pitanje obvezu
pružanja podataka drugim nadležnim tijelima u skladu s tim Uredbama.
ODJELJAK III.
MEĐUNARODNA SURADNJA
Članak 43.
Odnosi s vlastima trećih
zemalja i s međunarodnim organizacijama
1.           Eurojust može sklapati sporazume o
suradnji s tijelima iz članka 38. stavka 1.
2.           U dogovoru s nadležnim tijelima,
Eurojust može u trećim zemljama odrediti kontaktne točke u cilju
lakše suradnje.
ODJELJAK IV.
PRIJENOS OSOBNIH PODATAKA
Članak 44.
Prijenos osobnih podataka
tijelima ili agencijama Unije
Podložno mogućim ograničenjima iz
članka 21. stavka 8., Eurojust može izravno prenositi osobne podatke
tijelima ili agencijama Unije ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća
ili zadaća tijela ili agencije Unije primatelja podataka.
Članak 45.
Prijenos osobnih podataka trećim
zemljama i međunarodnim organizacijama
1.           Eurojust može prenijeti osobne
podatke tijelu treće zemlje ili međunarodnoj organizaciji ili
Interpolu, ako je to potrebno za izvršavanje njegovih zadaća, samo na
temelju:
a)      odluke Komisije koja je donesena u skladu
s člancima 25. i 31. Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[20] da ta zemlja ili
međunarodna organizacija ili sektor za obradu u toj trećoj zemlji ili
međunarodnoj organizaciji osigurava odgovarajuću razinu zaštite
(odluka o prikladnosti); ili
b)      međunarodnog sporazuma koji je
sklopljen između Unije i te treće zemlje ili međunarodne
organizacije u skladu s člankom 218. Ugovora kojim se osiguravaju prikladni
zaštitni mehanizmi u vezi sa zaštitom privatnosti i temeljnih prava i sloboda
ljudi; ili
c)      sporazuma o suradnji između
Eurojusta i te treće zemlje ili međunarodne organizacije u skladu s
člankom 27. Odluke 2002/187/PUP.
Za takve prijenose nije potrebno dodatno
odobrenje. Eurojust može sklapati sporazume o suradnji za provedbu takvih
sporazuma ili odluka o prikladnosti.
2.           Odstupajući od stavka 1.,
Eurojust može odobriti prijenos osobnih podataka trećim zemljama ili međunarodnim
organizacijama ili Interpolu, u odnosu na pojedine predmete ako:
a)      je prijenos podataka neophodan radi
zaštite bitnih interesa jedne ili više država članica u okviru opsega
ciljeva Eurojusta;
b)      je prijenos podataka neophodan radi
sprječavanja neposredne opasnosti povezane sa zločinom ili
terorističkim kaznenim djelima;
c)      je prijenos nužan ili propisan zakonom
radi važnog općeg javnog interesa Unije ili njezinih država članica,
u skladu s pravom Unije ili nacionalnim pravom, ili radi podnošenja,
ostvarivanja ili obrane pravnih zahtjeva; ili
d)      je prijenos nužan radi zaštite vitalnih
interesa subjekta obrade podataka ili druge osobe.
3.           Nadalje, Kolegij može, u dogovoru s Europskim
nadzornikom za zaštitu podataka, odobriti niz prijenosa u skladu s navedenim točkama
a) do d), uzimajući u obzir postojanje zaštitnih mehanizama u odnosu na
zaštitu privatnosti i temeljnih prava i sloboda osoba u razdoblju koje ne
prelazni jednu godinu, i koje je obnovljivo.
4.           Europski nadzornik za zaštitu podataka
obavješćuje se o slučajevima primjene stavka 3.
5.           Eurojust može prenositi upravne
osobne podatke u skladu s člankom 9. Uredbe (EZ) br. 45/2001.
Članak 46.
Suci za vezu upućeni u
treće zemlje
1.           U svrhu lakše pravosudne suradnje s
trećim zemljama u predmetima u kojima Eurojust pruža pomoć u skladu s
ovom Uredbom, Kolegij može uputiti suce za vezu u treću zemlju u skladu sa
sporazumom o suradnji iz članka 43. s tom trećom zemljom.
2.           Sudac za vezu iz stavka 1. mora
imati radno iskustvo u radu s Eurojustom i odgovarajuće znanje o
pravosudnoj suradnji i načinu rada Eurojusta. Sudac za vezu upućuje
se na rad u ime Eurojusta uz prethodnu suglasnost suca i njegove države
članice.
3.           Ako se sudac za vezu kojeg
upućuje Eurojust bira između nacionalnih članova, zamjenika ili
pomoćnika:
a)      država članica zamjenjuje ga drugom
osobom na radnom mjestu nacionalnog člana, zamjenika ili pomoćnika;
b)      on nema pravo izvršavati ovlasti koje su mu
dodijeljene u skladu s člankom 8.
4.           Ne dovodeći u pitanje
članak 110. Pravilnika o osoblju, Kolegij priprema pravila o
upućivanju sudaca za vezu i donosi potrebne provedbene mjere na temelju
savjetovanja s Komisijom.
5.           Aktivnosti sudaca za vezu koje
upućuje Eurojust pod nadzorom su Europskog nadzornika za zaštitu podataka.
Suci za vezu izvješćuju Kolegij koji Europski parlament i Vijeće u
godišnjem izvješću i na odgovarajući način obavješćuje o
njihovim aktivnostima. Suci za vezu obavješćuju nacionalne članove i
nacionalna nadležna tijela o svim predmetima koji se odnose na njihovu državu
članicu.
6.           Nadležna tijela država članica
i suci za vezu iz stavka 1. mogu biti u izravnom kontaktu. U tim
slučajevima, sudac za vezu obavješćuje predmetnog nacionalnog
člana o takvim kontaktima.
7.           Suci za vezu iz stavka 1. povezani
su sa sustavom vođenja predmeta.
Članak 47.
Zahtjevi za pravosudnu
suradnju upućeni trećim zemljama i primljeni od trećih zemalja
1.           Eurojust koordinira izvršenje
zahtjeva za pravosudnu suradnju koje su uputile treće zemlje ako su ti
zahtjevi dio iste istrage i ako se njima zahtjeva izvršenje u barem dvije
države članice. Takve zahtjeve Eurojustu može prenositi i nadležno
nacionalno tijelo.
2.           U slučaju hitnosti i u skladu s
člankom 19., Dežurni koordinacijski ured (OCC) može zaprimati i
obrađivati zahtjeve iz stavka 1. ovog članka koje je uputila
treća zemlja koja je sklopila sporazum o suradnji s Eurojustom.
3.           Ne dovodeći u pitanje
članak 3. stavak 3., u slučaju zahtjeva za pravosudnu suradnju koji
se odnose na istu istragu i koji se moraju izvršiti u trećoj zemlji,
Eurojust olakšava pravosudnu suradnju s tom trećom zemljom.
POGLAVLJE VI.
FINANCIJSKE ODREDBE
Članak 48.
Proračun
1.           Procjene svih prihoda i rashoda Eurojusta
pripremaju se za svaku financijsku godinu, koja odgovara kalendarskoj godini, i
prikazuju se u Eurojustovu proračunu.
2.           Proračun Eurojusta uravnotežen
je u smislu prihoda i rashoda.
3.           Ne dovodeći u pitanje druge
resurse, proračun Eurojusta obuhvaća:
a)      doprinos Unije unesen u opći
proračun Europske unije;
b)      sve dobrovoljne financijske doprinose
država članica;
c)      naknade za publikacije i usluge koje
pruža;
d)      ad-hoc bespovratna sredstva.
4.           Rashodi Eurojusta uključuju naknade
osoblju, administrativne i infrastrukturne rashode, operativne troškove.
Članak 49.
Donošenje proračuna
1.           Svake godine upravni direktor
priprema nacrt procjene prihoda i rashoda Eurojusta za sljedeću
financijsku godinu, uključujući plan radnih mjesta, i šalje ga
Kolegiju.
2.           Kolegij na temelju tog nacrta
priprema privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Eurojusta za sljedeću
financijsku godinu.
3.           Privremeni nacrt procjene prihoda i
rashoda Eurojusta šalje se Europskoj komisiji najkasnije 31. siječnja
svake godine. Kolegij do 31. ožujka Komisiji šalje konačni nacrt procjene,
koji uključuje nacrt plana radnih mjesta.
4.           Komisija izvješće o procjeni šalje
Europskom parlamentu i Vijeću (tijelu nadležnom za proračun) zajedno
s nacrtom općeg proračuna Europske unije.
5.           Na temelju izvješća o procjeni,
Komisija unosi u nacrt općeg proračuna Europske unije procjene koje
smatra potrebnima za plan radnih mjesta i za iznos doprinosa koji će se
naplatiti iz općeg proračuna, koje dostavlja tijelu nadležnom za
proračun u skladu s člancima 313. i 314. Ugovora.
6.           Tijelo nadležno za proračun
odobrava sredstva za doprinose Eurojusta.
7.           Tijelo nadležno za proračun
donosi plan radnih mjesta Eurojusta.
8.           Kolegij donosi proračun
Eurojusta. On postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna
Europske unije. Proračun se prilagođava prema potrebi.
9.           O svakom građevinskom projektu
koji bi mogao imati znatan utjecaj na proračun, Eurojust obavješćuje
Europski parlament i Vijeće što je prije moguće u skladu s odredbama
članka 203. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
10.         Osim u slučajevima više sile iz
članka 203. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, Europski parlament i
Vijeće odlučuju o građevinskom projektu u roku od četiri
tjedna od njegova primitka od obiju institucija.
              Građevinski projekt smatra se
odobrenim po isteku tog razdoblja od četiri tjedna, osim ako Europski
parlament i Vijeće u tome roku donesu odluku kojom odbijaju prijedlog.
              Ako Europski parlament ili
Vijeće izraze opravdanu zabrinutost u roku od ta četiri tjedna, to se
razdoblje produžava jednom za dva tjedna.
              Ako Europski parlament i
Vijeće donesu odluku protiv građevinskog projekta, Eurojust
povlači prijedlog i može podnijeti novi.
11.         Eurojust može financirati projekt
stjecanja objekta zajmom koji podliježe prethodnom odobrenju proračunskog
tijela. u skladu s člankom 203. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Članak 50.
Izvršavanje proračuna
Upravni direktor djeluje kao dužnosnik za
ovjeravanje u Eurojustu i izvršava proračun Eurojusta u okviru svoje
nadležnosti i u rokovima odobrenima u proračunu.
Članak 51.
Podnošenje financijskih
izvještaja i razrješnica
1.           Do 1. ožujka nakon svake financijske
godine, računovodstveni službenik Eurojusta dostavlja privremeni
financijski izvještaj računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom
sudu.
2.           Eurojust izvještaj o
proračunskom i financijskom upravljanju dostavlja Europskom parlamentu,
Vijeću i Revizorskom sudu do 31. ožujka sljedeće financijske godine.
3.           Do 31. ožujka nakon svake
financijske godine, računovodstveni službenik Komisije dostavlja Revizorskom
sudu privremeni financijski izvještaj Eurojusta konsolidiran s financijskim
izvještajem Komisije.
4.           U skladu s člankom 148. stavkom
1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, Revizorski sud do 1. lipnja
sljedeće godine daje svoja opažanja o privremenom financijskom izvještaju
Eurojusta.
5.           Po primitku opažanja Revizorskog
suda o privremenom financijskom izvještaju Eurojusta u skladu s člankom 148.
Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, upravni direktor sastavlja završni
financijski izvještaj Eurojusta u okvirima svoje nadležnosti i dostavlja ih
Kolegiju da donese mišljenje.
6.           Kolegij daje mišljenje na završni
financijski izvještaj Eurojusta.
7.           Upravni direktor, do 1. srpnja nakon
svake financijske godine, dostavlja završni financijski izvještaj Europskom
parlamentu, Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu zajedno s mišljenjem
Kolegija.
8.           Završni financijski izvještaj Eurojusta
objavljuje se u Službenom listu Europske unije do 15. studenoga sljedeće
godine.
9.           Upravni direktor dostavlja Revizorskom
sudu odgovor na njegova opažanja najkasnije do 30. rujna sljedeće godine.
Upravni direktor dostavlja svoj odgovor i Kolegiju i Komisiji.
10.         Upravni direktor izvješćuje
Europski parlament, na njegov poziv, o obavljanju svojih dužnosti. Vijeće
može pozvati upravnog direktora da podnese izvješće o obavljaju svojih
dužnosti.
11.         Upravni direktor Europskom
parlamentu, na njegov zahtjev, podnosi sve podatke potrebne za nesmetanu
primjenu postupka davanja razrješnice za predmetnu financijsku godinu u skladu
s člankom 165. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
12.         Na preporuku Vijeća, koje
djeluje kvalificiranom većinom, Europski parlament, prije 15. svibnja
godine N + 2, daje razrješnicu upravnom direktoru u odnosu na provedbu
proračuna za godinu N.
Članak 52.
Financijska pravila
Financijska pravila koja se primjenjuju na
Eurojust donosi Kolegij u skladu s [Uredbom 2343/2002 od 23. prosinca 2002. o
okvirnoj financijskoj uredbi za tijela iz članka 185. Uredbe Vijeća
(EZ, Euratom) br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na
opći proračun Europskih zajednica] i nakon savjetovanja s Komisijom.
Oni ne odstupaju od [Uredbe 2343/2002] osim ako je to odstupanje potrebno za
rad Eurojusta i ako je Komisija dala svoju prethodnu suglasnost.
POGLAVLJE VII.
ODREDBE O OSOBLJU
Članak 53.
Opće odredbe
Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske
unije i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europske unije i pravila koja se
donose u dogovoru između institucija Europske unije za provedbu tog
Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika primjenjuju se na
osoblje Eurojusta.
Članak 54.
Upućeni nacionalni
stručnjaci i drugo osoblje
1.           Eurojust može koristiti upućene
nacionalne stručnjake ili drugo osoblje koje nije zaposleno u Eurojustu.
2.           Kolegij donosi odluku o pravilima za
upućivanje nacionalnih stručnjaka u Eurojust.
POGLAVLJE VIII.
OCJENJIVANJE I IZVJEŠĆIVAJE
Članak 55.
Uključenost Europskog
parlamenta i nacionalnih parlamenata
1.           Eurojust dostavlja svoje godišnje
izvješće Europskom parlamentu koji može dati svoje primjedbe i
zaključke.
2.           Predsjednik Kolegija nastupa pred
Europskim parlamentom, na zahtjev Parlamenta, radi rasprave o pitanjima u vezi
s Eurojustom te posebno radi predstavljanja svojih godišnjih izvješća,
uzimajući u obzir obveze diskrecije i povjerljivosti. Rasprave se ne
odnose izravno ili neizravno na konkretne aktivnosti u odnosu na posebne
operativne predmete.
3.           Uz druge obveze informiranja i savjetovanja
iz ove Uredbe, Eurojust Europskom parlamentu dostavlja na znanje sljedeće:
a)      rezultate studija i strateških projekata
koje je razradio ili naručio Eurojust;
b)      sporazume o suradnji sklopljene s
trećim osobama;
c)      godišnja izvješća Europskog
nadzornika za zaštitu podataka.
4.           Eurojust podnosi godišnje
izvješće nacionalnim parlamentima. Eurojust dostavlja nacionalnim
parlamentima i dokumente iz stavka 3.
Članak 56.
Ocjenjivanje i revizija
1.           Najkasnije [5 godina nakon
stupanja na snagu ove Uredbe] i svakih 5 godina nakon toga, Komisija
naručuje ocjenu provedbe i učinaka ove Uredbe te ocjenu
učinkovitosti i djelotvornosti Eurojusta i njegovog rada. Poseban naglasak
ocjene bit će na mogućnost izmjena mandata Eurojusta i financijskih
učinaka tih izmjena.
2.           Komisija izvješće o ocjeni
prosljeđuje zajedno sa svojim zaključcima Europskom parlamentu i
nacionalnim parlamentima, Vijeću i Kolegiju. Nalazi se ocjene objavljuju.
3.           Pri svakoj drugoj ocjeni Komisija procjenjuje
i rezultate koje je Eurojust ostvario u odnosu na svoje ciljeve, mandat i
zadaće.
POGLAVLJE IX.
OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE
Članak 57.
Povlastice i imuniteti
Na Eurojust i njegove zaposlenike primjenjuje
se Protokol o povlasticama i imunitetima Europske unije.
Članak 58.
Uređivanje pitanja jezika
1.           Na Eurojust se primjenjuje Uredba
br. 1[21].
2.           Usluge prevođenja za potrebe
funkcioniranja Eurojusta pruža Prevoditeljski centar za tijela Europske unije.
Članak 59.
Povjerljivost
1.           Na nacionalne članove, njihove
zamjenike i njihove pomoćnike iz članka 7., osoblje Eurojusta,
nacionalne dopisnike i službenika za zaštitu podataka primjenjuje se obveza
povjerljivosti u odnosu na podatke koje su saznali tijekom izvršavanja njihovih
zadaća.
2.           Obveza povjerljivosti primjenjuje se
na sve osobe i sva tijela koja su pozvana da rade s Eurojustom.
3.           Obveza povjerljivosti primjenjuje se
i nakon prestanka mandata ili radnog odnosa ili prestanka rada osoba iz stavaka
1. i 2.
4.           Obveza povjerljivosti primjenjuje se
na sve podatke koje je primio Eurojust, osim ako su ti podaci već
objavljeni ili su dostupni javnosti.
5.           Na članove i osoblje Europskog
nadzornika za zaštitu podataka primjenjuje se obveza povjerljivosti u odnosu na
sve podatke koje su saznali tijekom izvršavanja svojih zadaća.
Članak 60.
Transparentnost
1.           Uredba (EZ) br. 1049/2001 primjenjuje
se na dokumente koji se odnose na upravne zadaće Eurojusta.
2.           Kolegij, u roku od šest mjeseci od
datuma svojeg prvog sastanka, donosi podrobna pravila za primjenu Uredbe (EZ)
br. 1049/2001.
3.           Odluke koje Eurojust donese u skladu
s člankom 8. Uredbe (EZ) br. 1049/2001 mogu biti predmet prigovora Ombudsmanu
ili postupka pred Sudom Europske unije, u skladu s uvjetima iz članaka 228.
i 263. Ugovora.
Članak 61.
OLAF i Europski revizorski
sud
1.           U cilju lakše borbe protiv
prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti navedenih u Uredbi (EZ)
br. 1073/1999, u roku od šest mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe, Eurojust
pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. o unutarnjim
istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i donosi
odgovarajuće odredbe koje se primjenjuju na sve zaposlenike Eurojusta na
temelju predloška iz Priloga tome Sporazumu.
2.           Europski revizorski sud ima ovlasti
revizije, na temelju dokumenata i na terenu, svih korisnika bespovratnih
sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili sredstva Unije od
Eurojusta.
3.           OLAF može provoditi istrage,
uključujući terenske provjere i inspekcije, u skladu s odredbama i
postupcima koji su propisani u Uredbi (EZ) br. 1073/1999 i Uredbi
Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96[22]
kako bi utvrdio postoje li nepravilnosti koje utječu na financijske
interese Unije u vezi s rashodima koje financira Eurojust.
4.           Ne dovodeći u pitanje stavke 1.,
2. i 3., sporazumi o suradnji s trećim zemljama, međunarodnim
organizacijama i Interpolom, ugovori, sporazumi o dodjeli bespovratnih
sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava Eurojusta sadržavaju odredbe
kojima se Europskom revizorskom sudu i OLAF-u izričito daju ovlasti vršenja
takvih revizija i istraga, u skladu s njihovim nadležnostima.
Članak 62.
Sigurnosna pravila o zaštiti
povjerljivih podataka
Eurojust primjenjuje sigurnosna načela
sadržana u sigurnosnim pravilima Komisije za zaštitu klasificiranih podataka
Europske unije (EUCI) i osjetljivih neklasificiranih podataka, kako je utvrđeno
u prilogu Odluci Komisije 2001/844/EZ, EZUČ, Euratom[23]. To, između ostalog,
obuhvaća odredbe o razmjeni, obradi i pohrani takvih podataka.
Članak 63.
Upravne istrage
Upravne aktivnosti Eurojusta podložne su istragama
Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. Ugovora.
Članak 64.
Odgovornost osim odgovornosti
za neovlaštenu ili nepravilnu obradu podataka
1.           Na ugovorne odgovornosti Eurojusta
primjenjuje se pravo koje se odnosi na predmetni ugovor.
2.           Sud Europske unije nadležan je
donositi presude u skladu s odredbom o arbitraži koja je sadržana u ugovoru koji
je sklopio Europol.
3.           U slučaju odgovornosti koja
nije ugovorna, Eurojust mora, u skladu s općim načelima koja su
zajednička zakonima država članica i neovisno o odgovornosti u skladu
s člankom 37., ispraviti štetu koju su uzrokovali Kolegij ili osoblje Eurojusta
prilikom izvršavanja svojih zadaća.
4.           Stavak 3. primjenjuje se i na štetu
koju su uzrokovali nacionalni član, zamjenik ili pomoćnik u
obavljanju svojih dužnosti. Međutim, ako on djeluje na temelju ovlasti
koje su mu dodijeljene u skladu s člankom 8., njegova država članica
podrijetla nadoknađuje Eurojustu iznose koje je Eurojust platio kao
naknadu štete.
5.           Sud Europske unije nadležan je za
sporove u vezi s naknadom štete iz stavka 3.
6.           Nacionalni sudovi država
članica koji su nadležni za rješavanje sporova u vezi s odgovornošću
Eurojusta iz ovog članka utvrđuju se upućivanjem na Uredbu
Vijeća (EZ) br. 44/2001[24].
7.           Na osobnu odgovornost osoblja prema
Eurojustu primjenjuje se Pravilnik o osoblju i Uvjeti zaposlenja koji se na
njih odnose.
Članak 65
Sporazum o sjedištu i uvjeti
rada
Sjedište Eurojusta je u Haagu, Nizozemska.
Potrebna rješenja u vezi sa smještajem koji se
će osigurati za Eurojust u Nizozemskoj i objektima koje će Nizozemska
osigurati kao i posebna pravila koja se u Nizozemskoj primjenjuju na upravnog direktora,
članove Kolegija, osoblje Eurojusta i članove njihovih obitelji utvrđuju
se u Sporazumu o sjedištu koji Eurojust i Nizozemska sklapaju nakon što ishode
odobrenje Kolegija.
Nizozemska osigurava najbolje moguće
uvjete kako bi omogućila funkcioniranje Eurojusta, uključujući
višejezično, europski usmjereno školovanje i odgovarajuće prometne
veze.
Članak 66.
Prijelazna rješenja
1.           Eurojust je opći
pravni slijednik u odnosu na sve sklopljene ugovore, nastale obveze i
stečenu imovinu Eurojusta osnovanog Odlukom Vijeća 2002/187/PUP.
2.           Nacionalni
članovi Eurojusta koje je svaka država članica uputila u skladu s
Odlukom 2002/187/PUP preuzimaju ulogu nacionalnih članova Eurojusta u
skladu s poglavljem II. ove Uredbe. Njihov se mandat može produžiti jednom u
skladu s člankom 10. stavkom 2. ove Uredbe nakon njezina stupanja na
snagu, bez obzira na prethodno produženje.
3.           Predsjednik i potpredsjednici
Eurojusta u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe preuzimaju ulogu predsjednika
i zamjenika predsjednika Eurojusta u skladu s člankom 11. do isteka njihova
mandata u skladu s Odlukom 2002/187/PUP. Oni se mogu jednom ponovno izabrati nakon
stupanja na snagu ove Uredbe u skladu s člankom 11. stavkom 3. ove Uredbe,
bez obzira na to jesu li prethodno bili ponovno izabrani.
4.           Upravni direktor koji je zadnji
imenovan u skladu s člankom 29. Odluke 2002/187/PUP preuzima ulogu upravnog
direktora u skladu s člankom 17. do isteka svojega mandata utvrđenog
u skladu s Odlukom 2002/187/PUP. Mandat upravnog direktora može se jednom
produžiti nakon stupanja na snagu ove Uredbe.
5.           Ova Uredba ne utječe na pravnu
snagu sporazuma koje je sklopio Eurojust osnovan Odlukom 2002/187/PUP. Posebice,
svi međunarodni sporazumi koje je sklopio Eurojust i koji su stupili na
snagu prije stupanja na snagu ove Uredbe, ostaju pravno valjani.
Članak 67.
Stavljanje izvan snage
1.           Ovom se Uredbom zamjenjuju i
stavljaju izvan snage Odluke 2002/187/PUP, 2003/659/PUP i 2009/426/PUP.
2.           Upućivanja na Odluke
Vijeća iz stavka 1. koje su stavljene izvan snage smatraju se
upućivanjima na ovu Uredbu.
Članak 68.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno
se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
PRILOG 1.
Popis vrsta teških kaznenih djela koje je
Eurojust nadležan rješavati u skladu s člankom 3. stavkom 1.;
–
organizirani kriminal,
–
terorizam,
–
trgovanje drogom,
–
pranje novca,
–
korupcija,
–
kaznena djela protiv financijskih interesa Unije,
–
ubojstvo, teške tjelesne ozljede,
–
otmica, protupravno oduzimanje slobode i uzimanje
taoca,
–
seksualno zlostavljanje i seksualno iskorištavanje
žena i djece, dječja pornografija i nagovaranje djece u seksualne svrhe,
–
rasizam i ksenofobija,
–
organizirana pljačka,
–
kaznena djela u vezi s motornim vozilima,
–
prijevara i obmana,
–
reketarenje i iznuđivanje,
–
krivotvorenje i piratstvo proizvoda,
–
krivotvorenje i trgovina administrativnim ispravama,
–
krivotvorenje novca i sredstava plaćanja,
–
računalni kriminal,
–
trgovanje na temelju povlaštenih informacija i manipuliranje
financijskim tržištem,
–
krijumčarenje nezakonitih useljenika,
–
trgovanje ljudima,
–
nezakonita trgovina ljudskim organima i tkivom,
–
nezakonita trgovina hormonskim
tvarima i ostalim stimulansima rasta,
–
nezakonita trgovina kulturnim dobrima,
uključujući starine i umjetnička djela,
–
nezakonita trgovina oružjem, streljivom i
eksplozivima,
–
nezakonita trgovina ugroženim životinjskim vrstama,
–
nezakonita trgovima ugroženim biljnim vrstama i
sortama,
–
kaznena djela protiv okoliša,
–
onečišćenje s brodova,
–
kaznena djela povezana s nuklearnim i radioaktivnim
tvarima,
–
genocid, zločini protiv čovječnosti
i ratni zločini.
PRILOG 2.
Kategorije osobnih podataka iz članka 27.
1.           a)       prezime, djevojačko prezime,
ime i aliasi ili pseudonimi;
b)      datum i mjesto rođenja;
c)      državljanstvo;
d)      spol;
e)      prebivalište, zanimanje i boravište
predmetne osobe;
f)       osobni identifikacijski broj,
vozačke dozvole, identifikacijske isprave i podaci iz putovnice, carinski
i porezni brojevi;
g)      podaci o pravnim osobama ako
uključuju podatke o osobama koje su identificirane ili se mogu
identificirati i koje su predmetom istrage ili kaznenog progona;
h)      bankovni računi i računi u
drugim financijskim institucijama;
i)       opis i priroda navodnih kaznenih djela,
datum kada su počinjena, kategorija kaznenih djela u kaznenom pravu i
napredak istrage;
j)       činjenice koje upućuju na
međunarodnu dimenziju predmeta;
k)      podaci o navodnom članstvu u
zločinačkoj organizaciji;
l)       telefonski brojevi, adrese
elektroničke pošte, podaci o prometu i lokaciji te povezani podaci koji su
nužni za identifikaciju pretplatnika ili korisnika;
m)     podaci o registraciji vozila;
n)      profili DNK-a koji su utvrđeni iz nekodiranog
dijela DNK-a, fotografije i otisci prstiju;
2.           a)       prezime, djevojačko prezime,
ime i aliasi ili pseudonimi;
b)      datum i mjesto rođenja;
c)      državljanstvo;
d)      spol;
e)      prebivalište, zanimanje i boravište
predmetne osobe;
f)       opis i priroda kaznenih djela koja se na
njih odnose, datum kada su počinjena, kategorija kaznenih djela u kaznenom
pravu i napredak istraga.
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI
IZVJEŠTAJ

1.
1.       OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta
prijedloga/inicijative
              1.4.    Cilj/ciljevi
              1.5.    Osnova
prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje
i financijski utjecaj
              1.7.    Predviđena
metoda/metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila
nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustav
upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere
za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslov/naslovi
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni
utjecaj na rashode
              3.2.1. Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva [tijela]
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj
na ljudske potencijale [tijela]
              3.2.4. Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Sudjelovanje
trećih strana u financiranju
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na
prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

1.
OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
1.1.
Naslov prijedloga/inicijative

Prijedlog
Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za suradnju
u kaznenom pravosuđu (EUROJUST)

1.2.
Odgovarajuće područje/područja
politike u strukturi ABM/ABB[25]

Područje
politike: 33 - Pravosuđe
Aktivnost:
33.03 – Pravosuđe u kaznenim i građanskim stvarima (od 2014.: 33.03 –
Pravosuđe)

1.3.
Vrsta prijedloga/inicijative

¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon
pilot-projekta/pripremnog djelovanja[26]

þ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno
na novo djelovanje

1.4.
Ciljevi
1.4.1.
Višegodišnji strateški cilj/ciljevi Komisije na
koje se odnosi prijedlog/inicijativa

Eurojust je osnovan na inicijativu države
članice Odlukom 2002/187/PUP kao tijelo Unije koje ima pravnu osobnost radi
jačanja borbe protiv teških kazneni djela. Člankom 85. UFEU-a
predviđeno je da se Eurojust uređuje Uredbom koja se donosi u skladu
s redovnim zakonodavnim postupkom. Njegova je misija da podupire i jača
koordinaciju i suradnju među nacionalnim tijelima nadležnima za istragu i
kazneni progon u vezi s teškim kaznenim djelima koja pogađaju dvije ili
više država članica Europske unije. Ovim prijedlogom Uredbe predviđa
se jedinstven obnovljen pravni okvir za novu Agenciju Europske unije za
suradnju u kaznenom pravosuđu, koja je pravni slijednik Eurojusta.

1.4.2.
Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća
aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB

Posebni cilj br. 2: Ojačati pravosudnu
suradnju u kaznenim stvarima i tako pridonijeti stvaranju istinskog europskog
područja pravde
Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
33.03
– Pravosuđe u kaznenim i građanskim stvarima

1.4.3.
Očekivani rezultat/rezultati i utjecaj

Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa
trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
Okupljajući
više državne odvjetnike i suce iz svih država članica EU-a, Eurojust ima glavnu
ulogu u razvoju europskog područja pravde. Ima važnu ulogu i u borbi
protiv prekograničnog kriminala u EU-u kao tijelo koje učinkovito olakšava
pravosudnu suradnju i čija je pomoć sve traženija na nacionalnoj
razini. Očekivani učinci uključuju:
1.
Operativne aktivnosti Eurojusta
Eurojust
podržava i jača pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima. Nacionalni
članovi, djelujući neovisno ili kao Kolegij, interveniraju u
konkretnim kaznenim predmetima kada je nacionalnim nadležnim tijelima potrebna pojačana
koordinacija ili moraju prevladati poteškoće s praktičnom uporabom
instrumenata pravosudne suradnje i uzajamnog priznavanja. Eurojust je pomogao stvoriti
most između mnogobrojnih i različitih pravnih sustava i tradicija
EU-a, što predstavlja kamen temeljac za instrumente uzajamnog priznavanja brzim
rješavanjem jezičnih ili pravnih problema ili utvrđivanjem nadležnih
tijela u drugim zemljama.
2.
Centar Eurojusta za pravnu stručnost za učinkovito djelovanje protiv
teških prekograničnih kaznenih djela
Eurojust
ima važnu ulogu u borbi protiv prekograničnog kriminala. Eurojust
organizira koordinacijske sastanke na kojima se nacionalne vlasti okupljaju kako
bi se dogovorile oko zajedničkog pristupa istragama, pripremile zahtjeve
za pomoć, riješile ili predvidjele odgovore na pravna pitanja ili
odlučile o istovremenom djelovanju. Eurojust je uključen u osnivanje Zajedničkih
istražnih timova i sudjelovanje u njima pružajući potporu državama
članicama.
3.
Suradnja Eurojusta s partnerima
Eurojust
surađuje s drugim agencijama, posebno s Europolom, OLAF-om i trećim
zemljama i ugošćava tajništva Europske pravosudne mreže, Stručne
mreže zajedničkih istražnih timova i Mreže za genocid, u skladu s Odlukom
Vijeća.
4.
Odnosi Eurojusta s Uredom europskog javnog tužitelja
U
skladu s člankom 86. UFEU-a, Ured europskog javnog tužitelja mora biti
osnovan „od Eurojusta“. Cilj je ovog prijedloga stoga urediti odnose
između Eurojusta i Ureda europskog javnog tužitelja. Administrativna
potpora UEJT-u pruža se bez dodatnih troškova.

1.4.4.
Pokazatelji rezultata i utjecaja

Navesti pokazatelje
koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
U
skladu s Planom za provedbu zajedničkog pristupa agencijama, Komisija
priprema smjernice za definiranje ključnih pokazatelja uspješnosti za agencije.
Očekuje se da će biti dovršen u 2013.

1.5.
Osnova prijedloga/inicijative
1.5.1.
Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno
kratkoročno/dugoročno ispuniti

Kratkoročno
se očekuje da će Eurojust nastaviti sa svojim glavnim aktivnostima,
uglavnom onima izravno povezanima s podupiranjem i jačanjem suradnje i
koordinacije između nacionalnih tijela nadležnih za istrage i kazneni
progon u slučajevima teškog prekograničnog kriminala. Potrebno je
poboljšati protok informacija i ojačati veze između nacionalnih
vlasti i Eurojusta.
Srednjoročno
će se ovim prijedlogom ojačati ustrojstvo, rad, zadaće i
parlamentarni nadzor Eurojusta u skladu s člankom 85. UFEU-a. Postoje i
zahtjevi povezani s člankom 86. UFEU-a i osnivanjem Ureda europskog javnog
tužitelja od Eurojusta: od Eurojusta se zahtjeva da Uredu europskog javnog
tužitelja pruža usluge administrativne potpore.

1.5.2.
Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a

Dodana
vrijednost djelovanja koje je razvio Eurojust: olakšavanje pravosudne suradnju
između nacionalnih tijela država članica i jačanje koordinacije
u cilju učinkovitije borbe protiv organiziranog kriminala imaju europske
razmjere i mogu se ostvariti samo na razini EU-a.

1.5.3.
Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

Godišnja
izvješća Eurojusta potvrđuju da postoji stalna potreba za
koordinacijom u EU-u i međunarodnom koordinacijom i potporom u
području teškog prekograničnog kriminala. U posljednjem desetljeću
došlo je do naglog rasta organiziranog kriminala, kao što su trgovanje drogom,
trgovanje ljudima, terorizam i kibernetički kriminal,
uključujući dječju pornografiju. Nastaje novo
zločinačko okruženje koje obilježavaju vrlo pokretne i fleksibilne
skupine koje djeluju u više nadležnosti i kaznenih sektora i pomaže im
raširena, nezakonita uporaba interneta. Države članice ne mogu se učinkovito
boriti protiv njih na nacionalnoj razini te su stoga koordinacija i pomoć
od presudne važnosti. Eurojust je jedina agencija EU-a koja pruža potporu
nacionalnim pravosudnim tijelima u učinkovitoj istrazi i progonu takvih
kaznenih djela.

1.5.4.
Usklađenost i moguća sinergija s ostalim
odgovarajućim instrumentima

Jačanje
pravosudne suradnje u kaznenim stvarima ključan je element stvaranja
područja slobode, sigurnosti i pravde. Misija Eurojusta olakšavanja
koordinacije i suradnje razvijena je u okviru drugih pravnih instrumenata u
području kao što je Konvencija o uzajamnoj pravnoj pomoći iz 2000.,
Okvirna odluka Vijeća o europskom uhidbenom nalogu ili Okvirna odluka
Vijeća o sukobu nadležnosti. Treba imati na umu sinergije s ostalim
agencijama PUP-a, posebno s Europolom, kako bi se izbjeglo udvostručivanje
zadaća i pojačala suradnja. Jasna sinergija dio je suradnje i između
Eurojusta i Ureda europskog javnog tužitelja.

1.6.
Trajanje i financijski utjecaj

¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
¨  prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
–
¨  financijski utjecaj od GGGG do GGGG
x Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
–
provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.

1.7.
Predviđena metoda/metode upravljanja[27]

Izravno upravljanje od
strane Komisije
–
njezinih odjela, uključujući osoblje u
delegacijama Unije;
–
¨  izvršnih agencija;
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
X Neizravno upravljanje delegiranjem
zadaća provedbe na:
–
¨ treće zemlje ili tijela koja su odredile;
–
¨ međunarodne agencije i njihove organizacije (navesti);
–
¨EIB i Europski investicijski fond;
–
X tijela navedena u člancima 208. i 209.
Financijske uredbe;
–
¨ javnopravna tijela;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom koja
pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ tijela na koja se primjenjuje privatno pravo države članice i
kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju
odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u ZVSP-u
u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom
aktu.
–       Ako je označeno više načina
upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene“.
Napomene
Cilj je ovog
zakonodavnog prijedloga modernizirati pravni okvir Eurojusta i usmjeriti
njegovo funkcioniranje.
Pripremljen je
u duhu neutralnog utjecaja na proračun. Zbog toga financijski plan za
Eurojust koji je pripremljen za razdoblje 2014.  2020. koji je Komisija
donijela u srpnju 2013. vrijedi za ovaj zakonodavni prijedlog.
Međutim,
postoji novi element koji je uveden ovom Uredbom, a koji se odnosi na odnose s
Uredom europskog javnog tužitelja: kao što je utvrđeno ovom Uredbom,
Eurojust bi osigurao strukture administrativne potpore Uredu europskog javnog
tužitelja, uključujući financije, ljudske potencijale, sigurnost i
IT.
Usporedno s
time, Eurojust više ne bi radio na kaznenim djelima koja utječu na
financijske interese EU-a i koja predstavljaju između 5 i 10 % trenutačnog
broja predmeta. Stoga se, radi pružanja potpore funkciji UEJT-a, radna mjesta
mogu preraspodijeliti unutar agencije.
Prema tome,
ovaj prijedlog nema financijski utjecaj na proračun i njime se ne mijenja
ukupan broj radnih mjesta iz financijskog plana za razdoblje 2014.  2020.

2.
MJERE UPRAVLJANJA
2.1.
Pravila nadzora i izvješćivanja

Navesti
učestalost i uvjete.
Predsjednik
Eurojusta svake godine, u ime Kolegija, prosljeđuje Europskom parlamentu
godišnje izvješće o radu Eurojusta te informacije o sporazumima o suradnji
sklopljenima s trećim osobama, kao i godišnje izvješće Europskog
nadzornika za zaštitu podataka.
Pet
godina nakon stupanja na snagu ove Uredbe i svakih pet godina nakon toga,
Komisija će zatražiti vanjsku neovisnu ocjenu provedbe ove Uredbe i rada
Eurojusta.

2.2.
Sustav upravljanja i kontrole
2.2.1.
Utvrđeni rizik/rizici

U
ovoj fazi nisu utvrđeni posebni rizici u sustavima upravljanja i kontrole.

2.2.2.
Predviđena metoda/metode kontrole

Eurojust
podliježe upravnoj kontroli, uključujući proračunsku kontrolu,
unutarnju reviziju, godišnja izvješća Revizorskog suda i godišnju
razrješnicu za izvršenje proračuna EU-a.

2.3.
Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti

Navesti postojeće
ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevare.
U svrhu borbe protiv prijevare, korupcije i drugih
nezakonitih aktivnosti, odredbe Uredbi (EZ) br. 1073/1999 primjenjuju se na Agenciju
bez ograničenja.

3.
PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.
Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi

·      Postojeće proračunske linije
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis………………………...……….] || Dif./nedif. [28]   || zemalja EFTA-e[29]   || zemalja kandidatkinja[30]   || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 3 || 33.0304 Agencija Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (EUROJUST) || Dif. || NE || DA Nakon sporazuma || NE || NE
·      Zatražene nove proračunske linije
Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunskih linija
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Naslov……………………………………..] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
   ||   || Dif. || NE || NE || NE || NE

3.2.
Procijenjeni utjecaj na rashode
3.2.1.
Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj 3 || Sigurnost i građanstvo
 EUROJUST ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 Naslov 1 || Preuzete obveze || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Naslov 2 || Preuzete obveze || (1a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || (2a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Naslov 3 || Preuzete obveze || (3a) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
   || Plaćanja || (3b) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNA odobrena sredstva za EUROJUST || Preuzete obveze || =1+1a +3a ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || =2+2a +3b ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Program za pravosuđe ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 33 03 02 – Unaprjeđenje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima || Preuzete obveze || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Plaćanja || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 UKUPNO Program za pravosuđe[31] || Preuzete obveze || (1) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Plaćanja || (2) ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
Ovaj izračun temelji se na pretpostavci
da strukture administrativne potpore koje Eurojust osigurava Uredu europskog
javnog tužitelja, uključujući financije, ljudske potencijale,
sigurnost i IT, nemaju utjecaja na proračun i neće biti potrebno
dodatno osoblje iz plana radnih mjesta Eurojusta jer je predviđena preraspodjela
zaposlenika unutar Eurojusta zbog prestanka određenih aktivnosti nakon
osnivanja Ureda Europskog javnog tužitelja.
U praksi, administrativna struktura Eurojusta
pokrivat će potrebe Eurojusta i Ureda europskog javnog tužitelja. Ta
će administrativna struktura osigurati koordinirano planiranje i
izvršavanje proračuna, razne vidove upravljanja zaposlenicima i druge usluge
potpore.
Očekuje se da će
računovođa Eurojusta biti računovođa Ureda europskog javnog
tužitelja.
Troškovi ocjene provedbe i učinka ove
uredbe, te učinkovitosti i djelotvornosti Eurojusta, trebaju biti
obuhvaćeni novim programom za pravosuđe.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi“
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 Glavna uprava: za PRAVOSUĐE ||
  Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostali administrativnih rashodi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  GLAVNA UPRAVA ZA PRAVOSUĐE UKUPNO || Odobrena sredstva || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400
 Plaćanja ||   ||   ||   ||   ||   || 0,400 ||   || 0,400

3.2.2.
Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]

–
X  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno
korištenje odobrenih sredstava za poslovanje
–
     ¨Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava za
poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta rezultata[32]   || Prosječni trošak po rezultatu || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1 …[33]   ||     ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ br. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ br. 3 … ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNI TROŠAK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || . ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.
Procijenjeni utjecaj na ljudske potencijale
[tijela]
3.2.3.1.
Sažetak

–
þ  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
odobrenih sredstava
–
o  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih
odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
U ekvivalentu
punog radnog vremena: EPRV
 Ljudski potencijali || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 Radna mjesta iz Plana radnih mjesta (po glavi) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vanjsko osoblje (EPRV) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega ugovorno osoblje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega upućeni nacionalni stručnjaci (UNS) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ukupno osoblje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
u milijunima EUR
(do tri decimalna mjesta)
 Rashodi za osoblje || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || Ukupno
 Plan radnih mjesta ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega AD ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega AST ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Vanjsko osoblje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega ugovorno osoblje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - od čega upućeni nacionalni stručnjaci (UNS) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ukupno rashodi za osoblje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.2.3.2.
Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala
za matičnu GU

–
X  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno
korištenje dodatnih ljudskih potencijala.
–
Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše
do jednog decimalnog mjesta)
 ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020.
  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ||
 || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 ||  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[34]   ||
 || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „opće omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy [35]   || - u sjedištima[36] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || -u delegacijama   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO, – neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO, – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || UKUPNO ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX se odnosi na
odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna
Potrebe za ljudskim
potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Pripremanje politika i davanje savjeta agenciji, proračunski i financijski savjeti agenciji i plaćanja, davanje razrješnica, postupci izrade nacrta proračuna
 Vanjsko osoblje ||
Opis izračuna troška za ekvivalent EPRV-a
treba biti uključen u Prilog, odjeljak 3.

3.2.4.
Usklađenost s postojećim višegodišnjim
financijskim okvirom

–
X  Prijedlog/inicijativa u skladu je sa
sljedećim višegodišnjim financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[37].
Objasniti što je potrebno te navesti naslove i
proračunske linije i odgovarajuće iznose.

3.2.5.
Doprinos trećih strana

–
X Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje od trećih strana.
–
Prijedlogom/inicijativom predviđa se
sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
Odobrena sredstva u milijunima EUR (do tri decimalna
mjesta)
   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA sredstva sufinanciranja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||

3.3.
Procijenjeni utjecaj na prihode

–
X  Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj
na prihode
–
¨  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
–
¨         na vlastita sredstva
–
¨         na razne prihode
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[38]
 Godina 2014 || Godina 2015 || Godina 2016 || Godina 2017 || Umetnuti onoliko stupaca koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 Članak …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Za razne namjenske
prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru
rashoda
Navesti metodu
izračunavanja utjecaja na prihode.
[1]               Odluka Vijeća od 28. veljače 2002. kojom se
osniva Eurojust s ciljem jačanja borbe protiv teških kaznenih djela
izmijenjena Odlukom Vijeća 2003/659/PUP i odlukom Vijeća 2009/426/PUP
od 16. prosinca 2008. o jačanju Eurojusta.           SL L 063, 6.3.200.2,
str. 1.
[2]               Pojačana
policijska suradnja i pomoć u sprječavanju i borbi protiv teškog
kriminaliteta predmet su nacrta prijedloga nove Uredbe o Europolu.
[3]               Odluka
Vijeća 2009/426/PUP od 16. prosinca 2008., SL L 138, 4.6.2009., str. 14.
[4]               Vidi
COM(2008) 135
[5]               „Studija
o jačanju Eurojusta” koju je proveo GHK.
[6]               SL L 8, 12.1.2001., str. 1.
[7]               SL L 63, 6.3.2002., str. 1.
[8]               SL L 245, 29.9.2003., str. 44.
[9]               SL L 138, 4.6.2009., str. 14.
[10]             SL L 167, 26.6.2002., str. 1
[11]             SL L 332, 18.12.2007., str. 103.
[12]             SL L 301, 12.11.2008., str. 38.
[13]             SL L 8, 12.1.2001., str. 1.
[14]             SL L 105, 27.04.1996, str. 1.
[15]             SL L 298, 26.10.2012, str. 1.
[16]             SL L 136, 31.5.1999, str. 1.
[17]             Uredba Vijeća br. 31 (EEZ), 11 (EZAE) od 18.
prosinca 1961. godine o Pravilniku o osoblju za dužnosnike i Uvjetima zaposlenja
ostalih službenika Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku
energiju , SL P 045, 14.6.1962., str. 1385., kako je izmijenjena,
posebno Uredbom Vijeća 259/68, od 29. veljače 1968. (SL L 56, 4.3.1968.,
str. 1), koja je naknadno izmijenjena.
[18]             Uredba Vijeća br. 31 (EEZ), 11 (EZAE) od 18. prosinca
1961. godine o Pravilniku o osoblju za dužnosnike i Uvjetima zaposlenja ostalih
službenika Europske ekonomske zajednice i Europske zajednice za atomsku
energiju , SL P 045, 14.6.1962., str. 1385., kako je izmijenjena,
posebno Uredbom Vijeća 259/68, od 29. veljače 1968. (SL L 56,
4.3.1968., str. 1), koja je naknadno izmijenjena.
[19]             SL L 136, 31.5.1999., str. 8.
[20]             SL L 281, 23.11.1995., str. 31.
[21]             SL L 17,
6.10.1958., str. 385.
[22]             SL L 292, 15.11.1996., str. 2.
[23]             SL L 317, 3.12.2011., str. 1.
[24]             SL L 12, 16.1.2001., str. 1.
Uredba (EZ) br. 44/2001 zamjenjuje se Uredbom (EU) br. 1215/2012 od 10.
siječnja 2015.
[25]             ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB: Activity-Based
Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).
[26]             Kako je navedeno u članku 49. stavku 6. točkama
(a) ili (b) Financijske uredbe.
[27]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[28]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[29]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[30]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[31]             U članku 56. nacrta Uredbe predviđa se obveza
Komisije da dostavi izvješće o provedbi Uredbe. Izvješće se temelji
na vanjskoj studiji.
[32]             Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
izgrađenih prometnica itd.).
[33]             Na način opisan u odjeljku 1.4.2.
„Posebni cilj/ciljevi…”.
[34]             UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi
stručnjaci u delegacijama;
[35]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
[36]             U prvom redu za strukturne fondove, Europski
poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za ribarstvo
(EFR).
[37]             Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog
sporazuma.
[38]             Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
(carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to
jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.