               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.5.2020.
            COM(2020) 451 final
            2020/0101(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu izvanrednih dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za pružanje pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka (REACT-EU)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Komisija je od početka pandemije bolesti COVID-19 iznijela niz prijedloga kako bi se iz programa za 2014.–2020. koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) mogla mobilizirati sva sredstva i tako žurno odgovoriti na izravne i neizravne učinke krize. Tim je izmjenama omogućeno mobiliziranje dostupnih sredstava radi ispunjavanja potreba koje nastaju zbog povećanog pritiska na zdravstvene sustave te radi pružanja potpore poslodavcima i zaposlenicima u ovim izvanrednim okolnostima. Hitro su poduzete mjere kako bi države članice i regije raspolagale dovoljnim iznosom likvidnih sredstava te im je dana fleksibilnost kako bi pomoć iz ESI fondova usmjeravale onamo gdje je najpotrebnija. Te je mjere za obračunsku godinu s početkom u 2020. moguće u cijelosti financirati iz proračuna Unije, čime će se smanjiti pritisak na javne financije država članica i regija.

                  Mnoge su vlade uvele nezabilježene mjere kako bi ograničile širenje pandemije. Primjerice, poduzeća su morala privremeno obustaviti poslovanje, a putovanja i mobilnost uvelike su ograničeni. Zbog toga je razina aktivnosti u brojnim gospodarstvima znatno pala, što je imalo ozbiljne socijalne posljedice. Posljedice po javne financije i upravljanje dugom jasno će se osjećati u narednim godinama, zbog čega bi dio javnih ulaganja nužnih za gospodarski oporavak mogao izostati. Države članice i regije nisu sve u podjednakom gospodarskom ni fiskalnom položaju pa tako ni jednako spremne nositi se s posljedicama krize. Zbog toga bi, ako se ništa ne učini, oporavak mogao biti neujednačen, a razlike među regijama mogle bi se dodatno produbiti, što bi moglo ugroziti unutarnje tržište, financijsku stabilnost europodručja i Uniju u cjelini.

                  Okolnosti se mijenjaju usporeno, a brojne regije i države članice pripremaju se za oprezno ublažavanje ograničenja društvenih, poslovnih i gospodarskih aktivnosti. Međutim, kriza je već izravno i neizravno pogodila mnoge sektore. Oporavak neće biti brz, a nije isključeno ni da će se morati uvesti dodatne mjere ograničavanja kretanja. U situaciji nesigurne budućnosti gdje gospodarstvo pada, a nezaposlenost raste, oporavak može biti usporen.

                  Kako bi se države članice i regije oporavljale podjednako, a razlike među njima ne bi produbile, potrebno im je, posebice ako su im gospodarstva među najteže pogođenima pandemijom, a najmanje u stanju sama se oporaviti, dodatno kratkoročno i srednjoročno pomoći da bi mogle povećati kapacitete za odgovor na krizu, da bi njihova gospodarstva i društva prebrodila ovo teško razdoblje te da bi se pripremili temelji za brz gospodarski oporavak.

                  Kako bi se državama članicama i regijama pomoglo u nošenju s neposrednim učincima krize, donesene su izvanredne mjere, koje su imale zamjetnu ulogu i kojima im je dana najveća moguća fleksibilnost i omogućeno najveće moguće financiranje iz ESI fondova. Međutim, za te je mjere bilo moguće izdvojiti samo još nedodijeljena sredstva koja su preostala na kraju programskog razdoblja 2014.–2020. Potrebno je učiniti više, a jedini su način dodatna sredstva.

                  Komisija predlaže da se proračun EU-a u cijelosti iskoristi kako bi se u ključnim prvim godinama oporavka ulaganja mobilizirala, a znatan dio financijskih sredstava izdvajao na početku razdoblja za koje su odobrena. Ti se prijedlozi temelje na dva stupa: s jedne strane, na revidiranom višegodišnjem financijskom okviru za 2014.–2020. i hitnom Europskom instrumentu za oporavak, kojim će se financijska moć proračuna EU-a privremeno povećati tako što će se prostor koji u proračunu postoji upotrijebiti za prikupljanje dodatnih sredstava na financijskim tržištima, a s druge, na pojačanom višegodišnjem financijskom okviru za 2021.–2027. Komisija predlaže da Europski instrument za oporavak posluži za jačanje ključnih programa, čime bi se ulaganja usmjerila onamo gdje su najpotrebnija, ojačalo jedinstveno tržište te pojačala suradnja u područjima kao što su zdravstvo i upravljanje krizama, a Uniji, uz podupiranje načelâ europskog stupa socijalnih prava, omogućilo da raspolaže proračunom prilagođenim za poticanje dugoročne tranzicije prema otpornijoj, zelenijoj i digitalnoj Europi. Ovaj prijedlog dio je prvog stupa.

                  Navedena je dodatna sredstva moguće brzo usmjeriti u realno gospodarstvo samo ako ih se stavi na raspolaganje za tekuće programe programskog razdoblja 2014.–2020.

                  Stoga se predlaže da se za strukturne fondove za razdoblje od 2020. do 2022. stave na raspolaganje dodatna sredstva u iznosu od 58 272 800 000 EUR u tekućim cijenama
                     1
                  . Dodatna sredstva za 2020. priskrbila bi se povećanjem ukupnih sredstava za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u višegodišnjem financijskom okviru za 2014.–2020. te bi činila dodatna ukupna sredstva za EFRR i ESF za tekuće razdoblje. Dodatna sredstva za 2021. i 2022. činili bi vanjski namjenski prihodi iz Europskog instrumenta za oporavak.

                  Navedeni će se iznosi raspodijeliti među državama članicama uzimajući u obzir njihovo relativno blagostanje i razmjer učinaka trenutačne krize na njihova gospodarstva i društva. Odstupajući od pravila koja se primjenjuju na vanjske namjenske prihode iz Financijske uredbe, za navedena dodatna sredstva, nakon što ih se dodijeli za operativne programe, vrijede primjenjiva pravila utvrđena u Uredbi o zajedničkim odredbama, što uključuje i pravila iz te uredbe koja se odnose na obveze i opozive.

                  Države članice mogu upotrijebiti navedene iznose u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR) ili Europskog socijalnog fonda (ESF) kako bi se u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 pružila potpora operacijama kojima se pomaže u sanaciji krize u regijama čija su gospodarstva i radna mjesta teže pogođena te operacijama kojima se polažu temelji za zelen, digitalan i otporan gospodarski oporavak ili kako bi se povećala sredstva za programe koji se podupiru iz Fonda europske pomoći za najpotrebitije (FEAD).

                  Kako bi sredstva bila usmjeravana u zemljopisna područja u kojima su najpotrebnija, dodatni se iznosi, iznimno i ne dovodeći u pitanje opća pravila za dodjelu sredstava iz strukturnih fondova, ne raščlanjuju po kategorijama regija. Međutim, od država članica se očekuje da uzmu u obzir razlike u razvoju regija i njihovih potreba kako bi se zadržala usmjerenost na slabije razvijene među njima, u skladu s ciljevima ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije. Države članice trebale bi u skladu s načelom partnerstva uključiti lokalna i regionalna tijela te relevantna tijela civilnog društva.

                  Kako bi programiranje tih sredstava bilo što jednostavnije, a područje primjene što šire, odredit će se novi međusektorski tematski cilj („Sanacija krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i priprema zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka”), a odnosit će se isključivo na programiranje i upotrebu dodatnih sredstava. Neće ga biti moguće kombinirati ni s kojim drugim tematskim ciljem niti će za nj „redovno” dodijeljena sredstva biti moguće prenositi. U preporukama po zemljama izdanima u kontekstu europskog semestra 2020. navode se prioritetna područja u kojima bi se radi poticanja gospodarskog oporavka znatan dio javnih ulaganja izdvajao za početak razdoblja za koje su odobrena. Države članice stoga se potiču da pri programiranju dodatnih sredstava uzmu u obzir ta prioritetna područja.

                  Da bi pristup dodatnim sredstvima bio jednostavan, a njihova isplata brza, predlaže se da ih se za 2020. godinu 50 % odmah, po odobrenju predmetnih programa ili njihovih izmjena, stavi na raspolaganje kao početni iznos predfinanciranja, koji će trebati poravnati tek po zaključenju programa. Države članice i regije potiču se da iz tog predfinanciranja korisnicima odobravaju predujmove radi povećanja njihove likvidnosti. Predlaže se i da se godišnji iznosi predfinanciranja u 2021., 2022. i 2023. isplate s obzirom na iznose dodatnih sredstava dodijeljenih programima. Ta je dodatna sredstva potrebno hitro usmjeravati u ulaganja kako bi učinak bio vidljiv u realnom gospodarstvu pa se u skladu s tim – ni za takva sredstva – ne predlaže da se krajnji rok prihvatljivosti (31. prosinca 2023.) produlji (za izdatke nastale na razini korisnika). Pritom se pojašnjava da će se obveze povezane s dodatnim sredstvima opozvati prema pravilima za zaključenja programa (tj. u 2025. nakon podnošenja potrebnih dokumenata u skladu s člankom 141. Uredbe o zajedničkim odredbama).

                  Predviđeno je i da se sustav elektroničke razmjene podataka koji se u skladu s člankom 74. stavkom 4. Uredbe o zajedničkim odredbama upotrebljava za službene razmjene informacija između Komisije i država članica prilagodi kako bi države članice radi dodjele dodatnih sredstava za 2020., 2021. i 2022. mogle bez odgode podnositi zahtjeve za usvajanje ili izmjenu operativnih programa. Na inicijativu Komisije je 0,35 % dodatnih sredstava potrebno dodijeliti za tehničku pomoć.

                  Dodatna bi se sredstva prema prijedlogu mogla koristiti za sufinanciranje, pa čak i financiranje prihvatljivih izdataka u cijelosti, iz proračuna EU-a. Za to je potrebno da budu programirana u okviru jedne ili više novih namjenskih prioritetnih osi ili, prema potrebi, novog namjenskog operativnog programa.

                  Na dodatna se sredstva ne primjenjuju zahtjevi u pogledu tematske koncentracije ni dodjela određenog udjela sredstava iz EFRR-a za održivi urbani razvoj niti za njih vrijede ex ante uvjeti ni odredbe o pričuvi za ostvarenje postignuća, o primjeni okvira za procjenu ostvarenja postignuća ni o komunikacijskim strategijama. Budući da je riječ o dodatnoj potpori, koju je moguće u cijelosti, bez nacionalnog sufinanciranja, financirati iz proračuna EU-a, razumno je od država članica i upravljačkih tijela tražiti da s njezinim postojanjem i podrijetlom upoznaju javnost, potencijalne i postojeće korisnike, sudionike i krajnje primatelje potpore iz financijskih instrumenata.

                  Kako bi se izbjeglo dodatno administrativno opterećenje, a iskustvo stečeno u upotrebi dodatnih sredstava pravilno analiziralo, predlaže se da svaka država članica za koju se ona dodijele u jednoj evaluaciji ocijeni njihovu djelotvornost, učinkovitost i učinak. Ne predlažu se pokazatelji na razini EU-a, ali se države članice svejednako radi jamčenja usporedivosti i mogućnosti agregiranja rezultata kojima je doprinijeto na razini EU-a pozivaju da za praćenje mjera odgovora na bolest COVID-19 koje se financiraju iz fondova koriste Komisijine pokazatelje za pojedine programe.

                  Navedene izvanredne promjene ne dovode u pitanje pravila koja bi se primjenjivala u uobičajenim okolnostima niti su presedan za pravila koja će se primjenjivati za programsko razdoblje 2021.–2027.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prijedlog je ograničen na ciljane izmjene potrebne za utvrđivanje pravila kojima se dodatna sredstva stavljaju na raspolaganje i uređuje njihova upotreba, u skladu je s općim pravnim okvirom za ESI fondove i ograničen na ciljanu izmjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013. Dopunjuje nedavne izmjene
                     2
                   kojima su kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 uvedene posebne mjere za mobiliziranje ulaganja u zdravstvene sustave i druge sektore gospodarstava država članica te je komplementaran posebnim mjerama kojima se daje iznimna fleksibilnost u korištenju ESI fondova (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus), ali i svim drugim mjerama donesenima zbog sadašnje nezabilježene situacije. Mjere su u skladu s Komisijinim prijedlogom Europskog instrumenta za oporavak i prijedlogom revizije VFO-a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Prijedlog se temelji na člancima 177. i 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost

                  Programi koji se podupiru iz strukturnih fondova ostaju pod podijeljenim upravljanjem.

                  Temelj za to je načelo supsidijarnosti, prema kojem Komisija delegira zadaće strateškog programiranja i provedbe državama članicama i regijama. U skladu s tim djelovanje EU-a ograničeno je na ono što je nužno za postizanje ciljeva iz Ugovorâ.

                  Cilj je prijedloga omogućiti da se na raspolaganje stave dodatna sredstva i pojasniti pravila njihova korištenja u kontekstu programa iz trenutačnog programskog razdoblja.

               •Proporcionalnost

                  Cilj je prijedloga utvrditi pravila za stavljanje dodatnih sredstava na raspolaganje i na to je ograničen,  pri čemu se ne prelazi ono što je za to potrebno, nego tek propisuje upotreba tih sredstava.

               •Odabir instrumenta

                  U skladu s redovnim zakonodavnim postupkom iz članka 177. Ugovora odabrani je instrument uredba Europskog parlamenta i Vijeća.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Nije bilo savjetovanja s vanjskim dionicima. Međutim, o prijedlogu je s državama članicama i Europskim parlamentom proteklih tjedana provedeno opširno savjetovanje, a pri njegovoj je izradi u obzir uzeto više od 400 pitanja nacionalnih tijela koja su posredstvom radne skupine za CRII („Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus”) zaprimljena na temu mjera koje su u državama članicama uvedene zbog krize.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka provedena je pri izradi prijedlogâ Uredbe (EU) br. 1303/2013. Nova nije potrebna jer se ove ograničene i ciljane promjene odnose samo na utvrđivanje pravila o stavljanju na raspolaganje dodatnih sredstava u kontekstu pandemije bolesti COVID-19.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Zbog prijedloga će 2020. nastati dodatne obveze, a financirat će ih se povećanjem gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira za 2014.–2020. Dodatne obveze nastat će i za 2021. i 2022., a financirat će se iz vanjskih namjenskih prihoda. Dodatni će se iznosi isplaćivati od 2020. do 2025.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Predlaže se izmjena Uredbe (EU) br. 1303/2013 (Uredba o zajedničkim odredbama) kako bi se državama članicama u dijelovima Europe u kojima su gospodarstva i radna mjesta teže pogođena iz strukturnih fondova iznimno na raspolaganje stavila dodatna sredstva namijenjena za sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka.

                  Dodatna bi sredstva bila dostupna za proračunske obveze iz strukturnih fondova za 2020., 2021. i 2022. u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”. Dodatna sredstva za 2020. priskrbila bi se povećanjem sredstava za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u višegodišnjem financijskom okviru za 2014.–2020. te bi činila dodatna ukupna sredstva za EFRR i ESF za tekuće razdoblje. Dodatna sredstva za 2021. i 2022. činili bi vanjski namjenski prihodi iz [Europskog instrumenta za oporavak]. Komisija će biti ovlaštena da na temelju kriterija dodjele koji se zasnivaju na najnovijim dostupnim objektivnim statističkim podacima o relativnom blagostanju država članica i opsegu sadašnje krize na njihova gospodarstva i društva za svaku od njih u provedbenoj odluci utvrdi koliki će joj se dio ukupnih dodatnih sredstava dodijeliti za 2020. i 2021. Poseban bi se dodatan iznos, zbog specifične ranjivosti njihovih gospodarstava i društava, namijenio najudaljenijim regijama. Budući da se učinci krize mijenjaju, ova bi se Provedbena odluka Komisije trebala revidirati 2021. kako bi se na osnovi iste metode dodjele i najnovijih statističkih podataka dostupnih do 19. listopada 2021. utvrdili iznosi dodatnih sredstava po državama članicama za 2022.

                  Programiranjem sredstava bez ikakvih ograničenja potrebno je raščlaniti dodatna sredstva između EFRR-a i ESF-a. Države članice također imaju mogućnost upotrijebiti dio tih dodatnih sredstava za FEAD. Dodatna sredstva dodijelit će se jednoj ili više zasebnih prioritetnih osi unutar postojećeg programa ili više njih na temelju zahtjeva za izmjenu dotičnih programa, ili novom posebnom programu u okviru pripreme i podnošenja novog operativnog programa.

                  Dodatna sredstva mogu se koristiti samo za potporu operacijama sanacije krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ili operacijama kojima se priprema zelen, digitalan i otporan gospodarski oporavak ulaganjima u operacije koje doprinose tranziciji prema digitalnom i zelenom gospodarstvu u okviru novog tematskog cilja kojim se dopunjuju tematski ciljevi iz članka 9. te za potporu tehničkoj pomoći. Pravila iz Uredbe o zajedničkim odredbama primjenjivat će se za početni datum prihvatljivosti izdataka i za odabir operacija koje dobivaju potporu iz tih dodatnih sredstava.

                  Dopušteno je da se do 4 % dodatnih sredstava koja ostanu na raspolaganju za programiranje u okviru EFRR-a i ESF-a (ne uključujući iznose potpore FEAD-u, ako je primjenjivo) može dodijeliti tehničkoj pomoći, bilo postojećim prioritetnim osima tehničke pomoći ili programima koji se financiraju iz EFRR-a ili ESF-a, ili novim prioritetnim osima tehničke pomoći.

                  Dodatnim sredstvima koja nisu dodijeljena tehničkoj pomoći i FEAD-u isključivo se podupiru operacije EFRR-a i ESF-a u okviru novog tematskog cilja „Sanacija krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i priprema zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka”. Za potrebe programiranja i provedbe taj tematski cilj predstavlja jedinstveni prioritet ulaganja.

                  Kad je riječ o EFRR-u, dodatna sredstva prvenstveno se koriste za potporu ulaganjima u proizvode i usluge u području zdravstva te za omogućavanje potpore u obliku obrtnog kapitala ili potpore za ulaganja malim i srednjim poduzećima, uključujući operativne troškove i troškove osoblja te zdravstvene i sigurnosne mjere.

                  Kad je riječ o ESF-u, dodatna sredstva prvenstveno se koriste za potporu očuvanju radnih mjesta, među ostalim programima skraćenog radnog vremena i potporom samozaposlenim osobama, otvaranjem novih radnih mjesta (osobito za osobe u ranjivom položaju), potporu mjerama za zapošljavanje mladih, stjecanju vještina te za poboljšanje pristupa socijalnim uslugama od općeg interesa, uključujući za djecu.

                  50 % dodatnih sredstava za 2020. isplatit će se u obliku početnog predfinanciranja za dotične programe. To početno predfinanciranje potrebno je u cijelosti poravnati u računima Komisije najkasnije do zaključenja programa. Dodatna sredstva uzet će se u obzir i za potrebe izračuna iznosa godišnjeg predfinanciranja koje se u skladu s uobičajenim pravilima treba isplatiti 2021., 2022. i 2023.

                  Odstupajući od uobičajenih zahtjeva za sufinanciranje, trebalo bi dopustiti da se prioritetne osi koje dobivaju potporu iz dodatnih sredstava programiranih u okviru novouspostavljenog posebnog tematskog cilja sufinanciraju iz fondova do 100 %.

                  Zahtjevi za izmjenu postojećeg operativnog programa kako bi se uzela u obzir dodatna sredstva koje je podnijela država članica moraju biti u potpunosti opravdani te će se u njima posebno navesti očekivani učinak izmjena programa na sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ili pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka.

                  Ako se posebni operativni program uspostavi, u obrazloženju je potrebno objasniti očekivani učinak izmjena programa na sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ili pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka. U tom slučaju, države članice mogu odrediti samo imenovana programska tijela za tekuće programe.

                  Potrebno je odrediti da države članice osiguraju da se do 31. prosinca 2024. provede barem jedna evaluacija radi ocjene djelotvornosti, učinkovitosti i učinka dodatnih sredstava te načina na koji su doprinijeli postizanju ciljeva u okviru novog posebnog tematskog cilja. Usto, potrebno je osigurati i da države članice i upravljačka tijela pri izvršavanju svojih odgovornosti povezanih s informiranjem, komunikacijom i vidljivošću trebaju koristiti sva razumna sredstva kako bi potencijalni korisnici, korisnici, sudionici, krajnji primatelji financijskih instrumenata i šira javnost bili upoznati s postojanjem, opsegom i dodatnom potporom osiguranom iz dodatnih sredstava. Za ispunjavanje tih zahtjeva, potrebno je odrediti da se upućivanje na fondove nadopunjuje ili zamjenjuje upućivanjem na [„REACT-EU”].

                  Naposljetku, potrebno je pojasniti da se odredbe o zahtjevima u pogledu tematske koncentracije, ex ante uvjeta, pričuve za ostvarenje postignuća i primjene okvira uspješnosti te odredbe o potrebi osmišljavanja komunikacijske strategije ne primjenjuju na dodatna sredstva.

               2020/0101 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu izvanrednih dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za pružanje pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka (REACT-EU)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 177. i članak 322. stavak 1. točku (a),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  3
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  4
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Države članice na dosad neviđen način pogodila je kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19. Kriza otežava rast u državama članicama, zbog čega je sve ozbiljniji manjak likvidnosti koji je posljedica iznenadnog i znatnog povećanja javnih ulaganja neophodnih za njihove zdravstvene sustave i druge gospodarske sektore. To je dovelo do izvanrednog stanja koje zahtijeva uvođenje posebnih mjera.

               (2)Kako bi se odgovorilo na posljedice krize, uredbe (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 1301/2013 izmijenjene su 30. ožujka 2020. te je omogućena veća fleksibilnost u provedbi operativnih programa koji se podupiru iz Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR), Europskog socijalnog fonda (ESF) i Kohezijskog fonda (dalje u tekstu „fondovi”) te Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR). Međutim, budući da su se ozbiljni negativni učinci na gospodarstva i društva Unije povećali, obje su uredbe ponovno izmijenjene 23. travnja 2020. kako bi se osigurala izvanredna dodatna fleksibilnost koja bi državama članicama omogućila da se usredotoče na nužan odgovor na tu dosad nezabilježenu krizu povećanjem mogućnosti mobilizacije neiskorištene potpore iz fondova te pojednostavnjenjem postupovnih zahtjeva povezanih s provedbom programa i revizijama.

               (3)Kako bi se odgovorilo na velike šokove u gospodarstvu zbog izvanrednih ograničenja koja su države članice uvele radi ograničavanja širenja bolesti COVID-19 te na rizike od neujednačenog oporavka zbog različitih nacionalnih sredstava dostupnih u različitim državama članicama, što bi ozbiljno utjecalo na funkcioniranje unutarnjeg tržišta, Europsko vijeće podržalo je 23. travnja 2020. plan za oporavak sa snažnom komponentom ulaganja, pozvalo na uspostavu Europskog fonda za oporavak i ovlastilo Komisiju da analizira potrebe kako bi se sredstva usmjerila u najteže pogođene sektore i zemljopisna područja Unije, pojašnjavajući istodobno poveznicu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027.

               (4)U skladu s Uredbom [Europski instrument za oporavak] i njome predviđenom dodjelom sredstava, trebalo bi provesti mjere za oporavak i otpornost u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova kako bi se ublažile dosad nezabilježene posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19. Pri korištenju takvih dodatnih sredstava potrebno je poštovati rokove utvrđene u Uredbi [ERI]. Nadalje, dodatna sredstva za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju trebala bi se osigurati revizijom višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020.

               (5)Dodatni izvanredni iznos od 58 272 800 000 EUR (u tekućim cijenama) za proračunsku obvezu iz strukturnih fondova u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za 2020., 2021. i 2022. trebalo bi staviti na raspolaganje za potporu državama članicama i regijama koje najviše rade na sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ili pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka, s ciljem brzog osiguravanja sredstava za realno gospodarstvo postojećim operativnim programima. Sredstva za 2020. priskrbila bi se povećanjem dostupnih sredstava za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.–2020., a sredstva za 2021. i 2022. iz Instrumenta Europske unije za oporavak. Dio dodatnih sredstava trebalo bi dodijeliti tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije. Komisija bi trebala utvrditi raščlambu preostalih dodatnih sredstava za svaku državu članicu na temelju metode dodjele koja se zasniva na najnovijim dostupnim objektivnim statističkim podacima o relativnom blagostanju država članica i opsegu učinka sadašnje krize na njihova gospodarstva i društva. Pri dodjeli bi se poseban dodatni iznos trebao namijeniti najudaljenijim regijama zbog specifične ranjivosti njihovih gospodarstava i društava. Budući da se učinci krize mijenjaju, raščlamba bi se trebala revidirati 2021. kako bi se na osnovi iste metode dodjele i najnovijih statističkih podataka dostupnih do 19. listopada 2021. raspodijelile tranše dodatnih sredstava za 2022.

               (6)Na ovu se Uredbu primjenjuju horizontalna financijska pravila koja su Europski parlament i Vijeće donijeli na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ta su pravila utvrđena u Financijskoj uredbi i njima se pobliže određuje postupak za utvrđivanje i izvršenje proračuna putem bespovratnih sredstava, nabave, nagrada i neizravne provedbe te se predviđaju provjere odgovornosti financijskih izvršitelja. Pravila donesena na temelju članka 322. UFEU-a također se odnose na zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, s obzirom na to da je poštovanje vladavine prava temeljni preduvjet dobrog financijskog upravljanja i djelotvornog financiranja EU-a.

               (7)Kako bi se državama članicama omogućila maksimalna fleksibilnost za prilagodbu mjera za sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ili za pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka, Komisija bi trebala utvrditi dodjele na razini država članica. Nadalje, trebalo bi predvidjeti i mogućnost korištenja svih dodatnih sredstava za pružanje pomoći najpotrebitijima. Usto, potrebno je utvrditi gornje granice za dodjelu namijenjenu tehničkoj pomoći na inicijativu država članica, omogućavajući im istodobno maksimalnu fleksibilnost u pogledu dodjele u okviru operativnih programa koji primaju potporu iz EFRR-a ili ESF-a. Trebalo bi pojasniti da nije potrebno poštovati minimalni udio ESF-a za dodatna sredstva. Uzimajući u obzir očekivanu brzu potrošnju dodatnih sredstava, obveze povezane s tim dodatnim sredstvima trebalo bi opozvati tek po zaključenju operativnih programa.

               (8)U pogledu dodatnih sredstava trebalo bi uvesti i mogućnosti financijskih prijenosa u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” između EFRR-a i ESF-a, što je već slučaj za dio ukupnih sredstava raspoloživih za programiranje u 2020. u skladu s člankom 25.a Uredbe (EU) br. 1303/2013. Takvi prijenosi ne bi trebali utjecati na sredstva dostupna u okviru cilja „Europska teritorijalna suradnja”, kao ni na posebnu dodjelu sredstava u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih.

               (9)Kako bi se dopunile mjere koje su već dostupne unutar opsega potpore iz EFRR-a, kako je proširen uredbama (EU) 2020/460 i (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               , državama članicama trebalo bi i dalje dopustiti korištenje dodatnih sredstava prvenstveno za ulaganja u proizvode i usluge u području zdravstva, za omogućavanje potpore u obliku obrtnog kapitala ili potpore za ulaganja MSP-ovima, u operacijama koje doprinose prijelazu na digitalno i zeleno gospodarstvo, za infrastrukturu namijenjenu pružanju osnovnih usluga građanima ili mjere gospodarske potpore za regije koje najviše ovise o sektorima najteže pogođenima krizom. Trebalo bi osigurati i potporu za tehničku pomoć. Primjereno je da se dodatna sredstva usmjere isključivo na novi tematski cilj „Sanacija krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i priprema zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka”, koji bi trebao biti jedinstveni prioritet ulaganja kako bi se omogućilo pojednostavnjeno programiranje i korištenje dodatnih resursa.

               (10)Kad je riječ o ESF-u, države članice trebale bi dodatna sredstva prvenstveno koristiti za potporu očuvanju radnih mjesta, među ostalim programima skraćenog radnog vremena i potporom samozaposlenim osobama, otvaranjem novih radnih mjesta (osobito za osobe u ranjivom položaju), potporu mjerama za zapošljavanje mladih, obrazovanju i osposobljavanju, stjecanju vještina te za poboljšanje pristupa socijalnim uslugama od općeg interesa, uključujući za djecu. Trebalo bi pojasniti da se u sadašnjim izvanrednim okolnostima potpora programima skraćenog radnog vremena za zaposlenike i samozaposlene osobe u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 može osigurati čak i ako se ona ne kombinira s aktivnim mjerama tržišta rada, osim ako su potonje propisane nacionalnim pravom. Potpora Unije programima skraćenog radnog vremena trebala bi biti vremenski ograničena.

               (11)Kako bi se osiguralo da države članice imaju dostatna financijska sredstva za brzu provedbu mjera za sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka, potrebno je omogućiti višu razinu isplate početnog predfinanciranja za brzu provedbu mjera koje se podupiru dodatnim sredstvima. Tim početnim predfinanciranjem trebalo bi se osigurati da države članice imaju sredstva za isplate predujmova korisnicima ako je to potrebno te za brzi povrat troškova korisnicima nakon podnošenja zahtjeva za plaćanje.

               (12)Državama članicama trebalo bi pružiti fleksibilnost kako bi mogle dodijeliti dodatna sredstva novim posebnim operativnim programima ili novim prioritetnim osima u okviru postojećih programa. Kako bi se omogućila brza provedba, za nove posebne operativne programe mogu se odrediti samo već imenovana tijela za postojeće operativne programe koji primaju potporu iz EFRR-a, ESF-a ili Kohezijskog fonda. Od država članica ne bi trebalo zahtijevati ex ante evaluaciju, a elementi potrebni za podnošenje operativnog programa Komisiji na odobrenje trebali bi biti ograničeni.

               (13)U cilju smanjenja opterećenja javnih proračuna u pogledu sanacije krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripreme zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva, državama članicama trebalo bi dati iznimnu mogućnost da zatraže stopu sufinanciranja do 100 % koja će se primjenjivati na zasebne prioritetne osi operativnih programa kojima se pruža potpora iz dodatnih sredstava.

               (14)Kako bi se državama članicama omogućila brza raspodjela dodatnih sredstava za sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka u tekućem programskom razdoblju, opravdano je iznimno izuzeti države članice od potrebe ispunjavanja ex ante uvjeta i zahtjeva u pogledu pričuve za ostvarenje postignuća, primjene okvira uspješnosti, tematske koncentracije, kao i u vezi s pragovima za održivi urbani razvoj za EFRR, te zahtjeva za osmišljavanje komunikacijske strategije za dodatna sredstva. Međutim, potrebno je da države članice do 31. prosinca 2024. provedu barem jednu evaluaciju kako bi ocijenile djelotvornost, učinkovitost i učinak dodatnih sredstava te kako su doprinijele postizanju ciljeva u okviru novog posebnog tematskog cilja. Kako bi se olakšala dostupnost usporedivih informacija na razini Unije, države članice potiču se da iskoriste pokazatelje za programe koje je omogućila Komisija. Usto, pri izvršavanju svojih odgovornosti povezanih s informiranjem, komunikacijom i vidljivošću, države članice i upravljačka tijela trebali bi povećati vidljivost izvanrednih mjera i sredstava koja je omogućila Unija, posebno osiguravanjem da su potencijalni korisnici, korisnici, sudionici, krajnji primatelji financijskih instrumenata i šira javnost upoznati s postojanjem, opsegom i dodatnom potporom osiguranom iz dodatnih sredstava.

               (15)Kako bi ta dodatna sredstva bila usmjeravana na zemljopisna područja na kojima su najpotrebnija, dodatni se iznosi dodijeljeni EFRR-u i ESF-u, iznimno i ne dovodeći u pitanje opća pravila za dodjelu sredstava iz strukturnih fondova, ne raščlanjuju po kategorijama regija. Međutim, od država članica se očekuje da uzmu u obzir razlike u razvoju regija i njihovim potrebama kako bi osigurale da se zadrži usmjerenost na slabije razvijene među njima, u skladu s ciljevima ekonomske, socijalne i teritorijalne kohezije iz članka 173. UFEU-a. Države članice trebale bi u skladu s načelom partnerstva uključiti lokalna i regionalna tijela te relevantna tijela civilnog društva.

               (16)Kako bi se olakšali prijenosi odobreni izmjenama uvedenima ovom Uredbom, uvjet iz članka 30. stavka 1. točke (f) Financijske uredbe u pogledu upotrebe odobrenih sredstava za isti cilj ne bi se trebao primjenjivati na te prijenose.

               (17)Budući da ciljeve ove Uredbe, odnosno odgovor na posljedice javnozdravstvene krize uvođenjem mjera fleksibilnosti pri pružanju potpore iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se zbog opsega i učinaka predloženih mjera ti ciljevi mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (18)S obzirom na hitnu situaciju uzrokovanu pandemijom bolesti COVID-19, ova bi Uredba trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               (19)Zbog pandemije bolesti COVID-19 i hitne potrebe za rješavanjem povezane javnozdravstvene krize potrebno je predvidjeti iznimku od isteka osmotjednog razdoblja iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

               (20)Uredbu (EU) br. 1303/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (21)Člankom 135. stavkom 2. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
                  6
                propisuje se da se izmjene Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  7
                ili Odluke Vijeća 2014/335/EU, Euratom
                  8
                koje se donesu na datum stupanja na snagu tog sporazuma ili nakon tog datuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu ako te izmjene utječu na financijske obveze Ujedinjene Kraljevine. Potpora na temelju ove Uredbe za 2020. financira se iz povišenja gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira, a za 2021. i 2022. iz povišenja gornje granice vlastitih sredstava Unije, što bi utjecalo na financijske obveze Ujedinjene Kraljevine. Stoga se ova Uredba ne bi trebala primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu ni u njoj,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EU) br. 1303/2013 mijenja se kako slijedi:

               1.u članku 91. dodaje se novi stavak 1.a:

               „1.a Uz ukupna sredstva iz stavka 1. stavljaju se na raspolaganje dodatna sredstva u iznosu od 5 000 000 000 EUR u tekućim cijenama za ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju za proračunsku obvezu za 2020. te se dodjeljuju EFRR-u i ESF-u.”;

               2.umeću se sljedeći članci 92.a i 92.b:

               „Članak 92.a

               Sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak

               Mjere iz članka 2. Uredbe [ERI] provode se u okviru strukturnih fondova u iznosu od 53 272 800 000 EUR u tekućim cijenama iznosa iz članka 3. stavka 2. točke (a) podtočke i. te uredbe, podložno članku 4. stavcima 3., 4. i 8. te uredbe.

               Ta dodatna sredstva za 2021. i 2022. smatraju se vanjskim namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 5. Financijske uredbe.

               Članak 92.b

               Izvanredna dodatna sredstva i provedbeni mehanizmi u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za pružanje pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka (REACT-EU)

               1.
                     Dodatna sredstva iz članka 91. stavka 1.a i članka 92.a („dodatna sredstva”) stavljaju se na raspolaganje u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za pružanje pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka (REACT-EU). Dodatna sredstva koriste se za provedbu tehničke pomoći u skladu sa stavkom 6. ovog članka i operacija kojima se provodi tematski cilj iz stavka 10. ovog članka.

               2.
                     Dodatna sredstva stavljaju se na raspolaganje za proračunsku obvezu za godine od 2020. do 2022. uz ukupna sredstva iz članka 91. kako slijedi:

               –2020.: 5 000 000 000 EUR,

               –2021.: 42 434 400 000 EUR,

               –2022.: 10 820 400 000 EUR.

               Dodatna sredstva za 2020. stavljaju se na raspolaganje iz dodatnih sredstava navedenih u članku 91. stavku 1.a.

               Dodatna sredstva za 2021. i 2022. stavljaju se na raspolaganje iz dodatnih sredstava navedenih u članku 92.a. Dodatna sredstva iz članka 92.a koriste se i za potporu administrativnim izdacima u iznosu do 18 000 000 EUR u tekućim cijenama.

               3.
                     Tehničkoj pomoći na inicijativu Komisije dodjeljuje se 0,35 % dodatnih sredstava.

               4.
                     Komisija donosi odluku, donošenjem provedbenih akata, u kojoj se određuje raščlamba dodatnih sredstava kao odobrenih sredstava iz strukturnih fondova za 2020. i 2021. za svaku državu članicu u skladu s kriterijima i metodologijom utvrđenima u Prilogu VII.a. Ta se odluka revidira 2021. kako bi se utvrdila raščlamba dodatnih sredstava za 2022. na temelju podataka dostupnih do 19. listopada 2021.

               5.
                     Odstupajući od članka 76. prvog podstavka, proračunske obveze za dodatna sredstva za svaki dotični operativni program izvršavaju se za svaki fond za 2020., 2021. i 2022.

               Zakonska obveza iz članka 76. drugog podstavka za 2021. i 2022. stupa na snagu na datum iz članka 4. stavka 3. [Uredbe ERI].

               Članak 76. treći i četvrti podstavak ne primjenjuje se na dodatna sredstva.

               Odstupajući od članka 14. stavka 3. Financijske uredbe, pravila o opozivu iz poglavlja IV. glave IX. dijela II. i članka 136. primjenjuju se na proračunske obveze na temelju dodatnih sredstava iz članka 92.a. Odstupajući od članka 12. stavka 4. točke (c) Financijske uredbe, dodatna sredstva ne upotrebljavaju se za sljedeći program ili djelovanje.

               Odstupajući od članka 86. stavka 2. i članka 136. stavka 1., obveze za dodatna sredstva opozivaju se u skladu s pravilima koja se primjenjuju na zaključenja programâ.

               Svaka država članica dodjeljuje dodatna sredstva raspoloživa za programiranje u okviru EFRR-a i ESF-a operativnim programima.

               Odstupajući od članka 92. stavka 7., može se predložiti da se dio dodatnih sredstava iskoristi za povećanje potpore za Fond europske pomoći za najpotrebitije („FEAD”) u trenutku dodjele sredstava EFRR-u i ESF-u ili prije toga.

               Nakon prvobitne dodjele sredstava dodatna sredstva mogu se, na zahtjev države članice za izmjenu operativnog programa u skladu s člankom 30. stavkom 1., prenijeti iz EFRR-a u ESF i obrnuto bez obzira na postotke iz članka 92. stavka 1. točaka (a), (b) i (c).

               Članak 30. stavak 5. ne primjenjuje se na dodatna sredstva. Ta se sredstva isključuju iz osnovice za izračun za potrebe ograničenja utvrđenih u tom stavku.

               Za potrebe primjene članka 30. stavka 1. točke (f) Financijske uredbe, uvjet da se odobrena sredstva upotrebljavaju za isti cilj ne primjenjuje se na te prijenose. Prijenosi se mogu odnositi samo na tekuću godinu ili na buduće godine financijskog plana.

               Zahtjevi utvrđeni u članku 92. stavku 4. ne primjenjuju se na prvobitnu dodjelu ili naknadne prijenose.

               To nema utjecaja na iznose dodijeljene Inicijativi za zapošljavanje mladih u skladu s člankom 92. stavkom 5. u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”.

               Dodatna sredstva izvršavaju se u skladu s pravilima fonda kojem se dodjeljuju ili u koji se prenose.

               6.
                     Najviše 4 % ukupnih dodatnih sredstava u okviru EFRR-a i ESF-a može se dodijeliti tehničkoj pomoći u okviru bilo kojeg postojećeg operativnog programa koji prima potporu iz EFRR-a ili ESF-a ili novog operativnog programa iz stavka 11.

               7.
                     Odstupajući od članka 81. stavka 1. i članka 134. stavka 1., početno predfinanciranje koje se isplaćuje na temelju odluke Komisije o usvajanju operativnog programa ili odobravanju izmjene operativnog programa za dodjelu dodatnih sredstava iznosi 50 % dodatnih sredstava dodijeljenih programima za 2020. u okviru novog tematskog cilja iz stavka 10. ovog članka.

               Za potrebe primjene članka 134. stavka 2. u pogledu godišnjeg iznosa predfinanciranja za 2021., 2022. i 2023., iznos potpore operativnom programu iz fondova za cijelo programsko razdoblje uključuje dodatna sredstva.

               Iznos isplaćen kao dodatno početno predfinanciranje iz prvog podstavka u cijelosti se poravnava u računima Komisije ne kasnije od zaključenja operativnog programa.

               8.
                     Dodatna sredstva koja se ne dodjeljuju tehničkoj pomoći upotrebljavaju se u okviru tematskog cilja iz stavka 10. kako bi se pružila potpora operacijama kojima se pomaže u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 ili priprema zeleni, digitalni i otporni gospodarski oporavak.

               Države članice mogu dodijeliti dodatna sredstva zasebnim prioritetnim osima unutar postojećih operativnih programa ili novom operativnom programu iz stavka 11. Odstupajući od članka 26. stavka 1., program obuhvaća razdoblje do 31. prosinca 2022., podložno stavku 4. ovog članka.

               U pogledu EFRR-a, dodatna sredstva prvenstveno se koriste za potporu ulaganjima u proizvode i usluge u području zdravstvenih usluga, potporu u obliku obrtnog kapitala ili potpore ulaganjima za MSP-ove, ulaganja koja doprinose tranziciji prema digitalnom i zelenom gospodarstvu, ulaganja u infrastrukturu za pružanje osnovnih usluga građanima i gospodarske mjere u regijama koje najviše ovise o sektorima koji su najteže pogođeni krizom.

               U pogledu ESF-a, dodatna sredstva prvenstveno se koriste za očuvanje radnih mjesta, među ostalim putem programa rada sa skraćenim radnim vremenom i potpore samozaposlenim osobama, čak i ako se ta potpora ne kombinira s aktivnim mjerama na tržištu rada, osim ako te mjere ne nalaže nacionalno pravo. Dodatnim sredstvima podupire se i otvaranje radnih mjesta, posebno za osobe u ranjivom položaju, te se podupiru mjere za zapošljavanje mladih, obrazovanje i osposobljavanje te razvoj vještina, osobito radi zelene i digitalne tranzicije i boljeg pristupa socijalnim uslugama od općeg interesa, među ostalim za djecu.

               9.
                     Osim tehničke pomoći iz stavka 6. i dodatnih sredstava koja se upotrebljavaju za FEAD iz stavka 5. sedmog podstavka dodatna sredstva upotrebljavaju se kako bi se pružila potpora operacijama u okviru novog tematskog cilja „Sanacija krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i priprema zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka”, kojim se dopunjuju tematski ciljevi iz članka 9.

               Tematski cilj iz prvog podstavka dostupan je isključivo za programiranje dodatnih sredstava. Odstupajući od članka 96. stavka 1. točaka (b), (c) i (d), on se ne kombinira s drugim prioritetima ulaganja.

               Tematski cilj iz prvog podstavka također predstavlja jedinstveni prioritet ulaganja za programiranje i izvršenje dodatnih sredstava iz EFRR-a i ESF-a.

               Ako je utvrđena jedna ili više zasebnih prioritetnih osi koje odgovaraju tematskom cilju iz prvog podstavka u okviru postojećeg operativnog programa, za opis prioritetne osi u revidiranom operativnom programu nisu potrebni elementi navedeni u članku 96. stavku 2. točki (b) podtočkama v. i vii.

               U revidiranom planu financiranja iz članka 96. stavka 2. točke (d) utvrđuje se dodjela dodatnih sredstava za 2020., 2021. i, gdje je to primjenjivo, 2022. te se ne navode iznosi pričuve za ostvarenje postignuća ni raščlamba po kategorijama regija.

               Odstupajući od članka 30. stavka 1. zahtjevi za izmjenu programa koje podnosi država članica moraju biti valjano opravdani, a u njima se posebno mora utvrditi predviđeni učinak promjena na program sanacije krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripreme zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka. Uz njih se prilaže revidirani program.

               10.
                     Odstupajući od članka 26. stavka 4., države članice mogu sastaviti novi namjenski operativni program u okviru novog tematskog cilja iz stavka 10. Ne zahtijeva se ex ante evaluacija u skladu s člankom 55.

               Odstupajući od članka 96. stavka 2. točke (a), ako je utvrđen takav novi operativni program, u obrazloženju se navodi predviđeni učinak operativnog programa na sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka.

               Ako je utvrđen takav novi operativni program, države članice mogu za potrebe članka 96. stavka 5. točke (a) odrediti samo tijela imenovana u okviru tekućih operativnih programa koji primaju potporu iz EFRR-a, ESF-a i kohezijskog fonda.

               Elementi navedeni u članku 96. stavku 2. prvom podstavku točki (b) podtočkama v. i vii., stavku 4., stavku 6. točkama (b) i (c) i stavku 7. nisu potrebni za te nove operativne programe. Elementi navedeni u članku 96. stavku 3. potrebni su samo ako je pružena odgovarajuća potpora.

               11.
                     Odstupajući od članka 120. stavka 3. prvog i drugog podstavka, na prioritetne osi koje primaju potporu iz dodatnih sredstava programiranih u okviru tematskog cilja iz stavka 10. ovog članka može se primijeniti stopa sufinanciranja od najviše 100 %.

               Odstupajući od članka 56. stavka 3. i članka 114. stavka 2., države članice osiguravaju da se do 31. prosinca 2024. provede barem jedna evaluacija korištenja dodatnih resursa kako bi se procijenila njihova  djelotvornost, učinkovitost, učinak i način na koji su doprinijeli tematskom cilju iz stavka 10. ovog članka.

               12.
                     Na dodatna sredstva ne primjenjuju se sljedeće odredbe:

               (a)zahtjevi u pogledu tematske koncentracije, uključujući pragove utvrđene za održivi urbani razvoj kako je utvrđeno u ovoj Uredbi ili pravilima za pojedine fondove, odstupajući od članka 18.;

               (b)ex ante uvjeti, odstupajući od članka 19. i pravila za pojedine fondove;

               (c)zahtjevi o pričuvi za ostvarenje postignuća, odstupajući od članka 20., i zahtjevi o primjeni okvira uspješnosti, odstupajući od članka 22.;

               (d)odstupanje iz članka 65. stavka 10. drugog podstavka, u kojem je za operacije za jačanje kapaciteta za odgovor na krizu u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19 utvrđen datum 1. veljače 2020.;

               (e)odstupanje iz članka 25.a stavka 7. za odabir operacija kojima se jačaju kapaciteti za odgovor na krizu u kontekstu izbijanja bolesti COVID-19, kako je navedeno u članku 65. stavku 10. drugom podstavku;

               (f)zahtjev za pripremu komunikacijske strategije, odstupajući od članka 116. i članka 115. stavka 1. točke (a).

               13.
                     Pri izvršavanju svojih odgovornosti povezanih s informiranjem, komunikacijom i vidljivošću u skladu s člankom 115. stavcima 1. i 3. te Prilogom XII. države članice i upravljačka tijela osiguravaju da su potencijalni korisnici, korisnici, sudionici, krajnji primatelji potpore iz financijskih instrumenata i javnost upoznati s postojanjem i iznosom dodatnih sredstava te dodatnom potporom koja iz njih proizlazi.

               Ako financijska potpora za operacije dolazi iz dodatnih sredstava, upućivanje na „fond”, „fondove” ili „ESI fondove” u odjeljku 2.2. Priloga XII. zamjenjuje se ili dopunjuje upućivanjem na [REACT-EU].”;

               3.u članku 154. dodaje se sljedeći podstavak:

               „Članak 91. stavak 1.a, članak 92.a i članak 92.b ne primjenjuju se na Ujedinjenu Kraljevinu ni u njoj. Upućivanja na države članice u tim odredbama tumače se tako da ne uključuju Ujedinjenu Kraljevinu.”.

               4.
                     Dodaje se novi Prilog VII.a.

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu izvanrednih dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za pružanje pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka

               1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)

                  4 Zapošljavanje, socijalna pitanja i uključenost (2020.) – 7 Ulaganje u ljude, socijalnu koheziju i vrijednosti (2021.–2027.)

                  13 Regionalna i urbana politika (2020.) – 5 Regionalni razvoj i kohezija (2021.–2027.)

               1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:

               ◻ novo djelovanje

               ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
                  9

               X produženje postojećeg djelovanja

               ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje

               1.4.Osnova prijedloga/inicijative

               1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative

                  Predlaže se izmjena Uredbe (EU) br. 1303/2013 (Uredba o zajedničkim odredbama) kako bi se državama članicama u dijelovima Europe gdje su gospodarstva i radna mjesta teže pogođena iz strukturnih fondova iznimno na raspolaganje stavila dodatna sredstva namijenjena za sanaciju krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremu zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka. Dodatna bi sredstva bila dostupna za proračunske obveze iz strukturnih fondova za 2020., 2021. i 2022. u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta”
                     10
                  .

               1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti) Za potrebe ove točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile same.

                  Komisija je od početka pandemije bolesti COVID-19 iznijela niz prijedloga kako bi se iz programa za 2014.–2020. koji se financiraju iz europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESI fondovi) mogla mobilizirati sva sredstva i tako žurno odgovoriti na izravne i neizravne učinke krize. Tim je prijedlozima omogućena mobilizacija dostupnih sredstava radi ispunjavanja potreba koje nastaju zbog povećanog pritiska na zdravstvene sustave te radi pružanja potpore poslodavcima i zaposlenicima u ovim izvanrednim okolnostima. Hitro su poduzete mjere kako bi države članice i regije raspolagale dovoljnim iznosom likvidnih sredstava te im je dana fleksibilnost kako bi se pomoć iz fondova usmjeravala onamo gdje je najpotrebnija. Te je mjere za obračunsku godinu s početkom u 2020. moguće u cijelosti financirati iz proračuna Unije, čime će se smanjiti pritisak na javne financije država članica i regija.

                  Mnoge su vlade uvele nezabilježene mjere kako bi ograničile širenje pandemije. Primjerice, poduzeća su morala privremeno obustaviti poslovanje, a putovanja i mobilnost uvelike su ograničeni, što je dovelo do nesigurnosti i previranja na financijskim tržištima. Zbog toga bi razina aktivnosti u brojnim gospodarstvima mogla znatno pasti, što bi imalo ozbiljne socijalne posljedice. Posljedice po javne financije i upravljanje dugom jasno će se osjećati u narednim godinama, zbog čega bi dio javnih ulaganja nužnih za gospodarski oporavak mogao izostati. Države članice i regije nisu sve u podjednakom gospodarskom ni fiskalnom položaju pa tako ni jednako spremne nositi se s posljedicama krize. Zbog toga bi, ako se ništa ne učini, oporavak mogao biti neujednačen, a razlike među regijama mogle bi se dodatno produbiti, što bi moglo ugroziti unutarnje tržište, financijsku stabilnost europodručja i Uniju u cjelini.

               1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

               1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima

                  Prijedlog je ograničen na ciljane izmjene potrebne za utvrđivanje pravila kojima se dodatna sredstva stavljaju na raspolaganje i uređuje njihova upotreba, u skladu je s općim pravnim okvirom za ESI fondove i ograničen na ciljanu izmjenu Uredbe (EU) br. 1303/2013. Dopunjuje nedavne izmjene kojima su kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 uvedene posebne mjere kojima se mobiliziraju ulaganja u zdravstvene sustave i druge sektore gospodarstava država članica te je komplementaran posebnim mjerama kojima se daje iznimna fleksibilnost u korištenju ESI fondova (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus), ali i svim drugim mjerama donesenima zbog sadašnje nezabilježene situacije. Mjere su u skladu s Komisijinim prijedlogom Europskog instrumenta za oporavak i prijedlogom revizije VFO-a.

               1.5.Trajanje i financijski učinak

               X Ograničeno trajanje

               –◻
                     na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG

               –X
                     financijski učinak od 2020. do 2022. za odobrena sredstva za preuzimanje obveza
                  11
               , a od 2020. do 2025. za odobrena sredstva za plaćanje

               ◻ Neograničeno trajanje

               –provedba s početnim razdobljem od 2021. nadalje,

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.6.Predviđeni načini upravljanja
                  12

               X Izravno upravljanje koje provodi Komisija (za 0,35 % sredstava koja se odnose na tehničku pomoć)

               –X putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije

               –◻
                     putem izvršnih agencija

               X Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ◻ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile

               –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)

               –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu

               –◻ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe

               –◻ tijelima javnog prava

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva

               –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Cilj je prijedloga utvrditi pravila za stavljanje dodatnih sredstava na raspolaganje i na to je ograničen, pri čemu se ne prelazi ono što je za to potrebno, nego tek propisuje upotreba tih sredstava.

               2.2.Sustavi upravljanja i kontrole

                  Cilj je prijedloga utvrditi pravila za stavljanje dodatnih sredstava na raspolaganje i na to je ograničen, pri čemu se ne prelazi ono što je za to potrebno, nego tek propisuje upotreba tih sredstava. Ako države članice odluče uspostaviti nove operativne programe koji bi se financirali iz dodatnih sredstava, koristiti se smiju samo tijela koja su već imenovana za tekuće programe koji se podupiru iz EFRR-a, ESF-a ili KF-a.

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.

                  Cilj je prijedloga utvrditi pravila za stavljanje dodatnih sredstava na raspolaganje i na to je ograničen, pri čemu se ne prelazi ono što je za to potrebno, nego tek propisuje upotreba tih sredstava.

               3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        1b Pametan i uključiv rast – Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija (2014.–2020.) / 2 Kohezija i vrijednosti (2021.–2027.)

                        dif./nedif.
                           13

                        zemalja EFTA-e
                           14

                        zemalja kandidatkinja
                           15

                        trećih zemalja

                        u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe

                        1b/2

                        04 01 04 01 Rashodi za potporu Europskom socijalnom fondu i neoperativna tehnička pomoć

                        nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        13 01 04 01 Rashodi za potporu Europskom fondu za regionalni razvoj (EFRR)

                        nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        04.02.XX – ESF financiran iz inicijative REACT-EU (2020.)

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        13.03.XX – EFRR financiran iz inicijative REACT-EU (2020.)

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        04 02 63 01 Europski socijalni fond – Operativna tehnička pomoć

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        13 03 65 01 Europski fond za regionalni razvoj (EFRR) – Operativna tehnička pomoć

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        04 01 04 05 Rashodi za potporu Fondu europske pomoći za najpotrebitije

                        nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        04 06 02 Operativna tehnička pomoć (FEAD)

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        1b/2

                        04 06 XX – FEAD financiran iz inicijative REACT-EU

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        1b

                        Pametan i uključiv rast (2014.–2020.): Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

               Ukupna godišnja raščlamba odobrenih sredstava za preuzimanje obveza na temelju Uredbe (EU) br. 1303/2013 navedena je za 2020., a proširena i na 2021. i 2022.
                  16

               Zbog prijedloga će 2020. nastati dodatne obveze, a financirat će ih se povećanjem gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira za 2014.–2020. Dodatne obveze nastat će i za 2021. i 2022., a financirat će se iz vanjskih namjenskih prihoda. Iz tih će se prihoda financirati i plaćanja u godinama od 2021. do 2025. Svi će iznosi biti dostupni kao vanjski namjenski prihodi u smislu članka 21. stavka 5. Financijske uredbe i potjecat će iz Unijinih operacija zaduživanja kako je utvrđeno u [Uredbi o ERI-ju]. Od vanjskih se namjenskih prihoda za administrativne rashode, uključujući troškove povezane s vanjskim osobljem, izdvojiti može 18 000 000 EUR.

               Indikativna raščlamba dodatnih rashoda za 2020.:

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        UKUPNO

                        Dodatni operativni rashodi za REACT-EU za 2020.

                        Obveze

                        (1)

                        5 000 000

                        5 000 000

                        Plaćanja

                        (2)

                        2 500 000

                        275 000

                        475 000

                        1 700 000

                        50 000

                        5 000 000

               Indikativna raščlamba rashoda pokrivenih vanjskim namjenskim prihodima:

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        UKUPNO

                        Operativni rashodi financirani iz vanjskih namjenskih prihoda za ERI

                        Obveze

                        (1)

                        42 434 400

                        10 820 400

                        53 254 800

                        Plaćanja

                        (2)

                        2 716 139

                        10 067 880

                        15 442 79

                        22 150 126

                        2 878 76

                        53 254 800

                        Rashodi za administrativnu potporu financirani iz vanjskih namjenskih prihoda za ERI

                        Obveze = plaćanja

                        (3)

                        3 600

                        3 600

                        3 600

                        3 600

                        3 600

                        18 000

                        Ukupni rashodi financirani iz vanjskih namjenskih prihoda za ERI

                        Obveze

                        = 1 + 3

                        42 438 000

                        10 824 000

                        3 600

                        3 600

                        3 600

                        53 272 800

                        Plaćanja

                        = 2 + 3

                        2 719 739

                        10 071 480

                        15 445 879

                        22 153 26

                        2 881 976

                        53 272 800

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        7.

                        „Administrativni rashodi”

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        2027.

                        Nakon 2027.

                        UKUPNO

                        Ljudski resursi

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        2,250

                        Ostali administrativni rashodi

                        UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        2,250

               3.2.2.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godine

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        UKUPNO

                        NASLOV 7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        2,250

                        Ostali administrativni rashodi

                        Međuzbroj za NASLOV 7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        0,750

                        0,750

                        0,750

                        2,250

                        Izvan NASLOVA 7.
                           17

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        2,800

                        2,800

                        2,800

                        3,00

                        3,200

                        14,800

                        Ostali administrativni rashodi

                        0,800

                        0,800

                        0,800

                        0,400

                        0,400

                        3,200

                        Međuzbroj izvan NASLOVA 7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        3,600

                        3,600

                        3,600

                        3,600

                        3,600

                        18,000

                        UKUPNO

                        4,350

                        4,350

                        4,350

                        3,600

                        3,600

                        20,250

               Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               3.2.2.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena

                        Godine

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        Sjedište i predstavništva Komisije

                        5

                        5

                        5

                        Delegacije

                        Istraživanje

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
                           18

                        Naslov 7.

                        Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        – u sjedištima

                        – u delegacijama

                        Financirano iz omotnice programa
                           19

                        – u sjedištima

                        – u delegacijama

                        Istraživanje

                        Ostalo (namjenski prihodi)

                        35

                        35

                        35

                        40

                        40

                        UKUPNO

                        40

                        40

                        40

                        40

                        40

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja. Troškovi za vanjsko osoblje pokrivat će se isključivo iz namjenskih prihoda.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Vanjsko osoblje

                        Ugovorni izvođači koji pomažu u pregovorima o novim/revidiranim programima, prate provedbu, što uključuje reviziju i financijsko upravljanje, te sudjeluju u postupku zaključenja programa.

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               –X
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:

               –◻
                     na vlastita sredstva

               –◻
                     na ostale prihode

               navesti jesu li prihodi pripisani proračunskim linijama rashoda ◻

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Proračunska linija prihoda:

                        Učinak prijedloga/inicijative

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        2027.

                        Članak ………….

               Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

               Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije).

                     (1)

                        Obveze se za aktivnosti kao što su praćenje, provedba, uključujući reviziju i financijsko upravljanje, sudjelovanje u postupku zaključenja programa, koje se financiraju sredstvima namijenjenima za administrativne izdatke, mogu preuzimati do 2025.

                     (2)

                        Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 23.4.2020., str. 1.).

                     Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.).

                     (3)

                        SL C , , str. .

                     (4)

                        SL C , , str. .

                     (5)

                        Uredba (EU) 2020/460 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013 i (EU) br. 508/2014 s obzirom na posebne mjere za mobilizaciju ulaganja u zdravstvene sustave država članica i u druge sektore njihovih gospodarstava u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (Investicijska inicijativa kao odgovor na koronavirus) (SL L 99, 31.3.2020., str. 5.); Uredba (EU) 2020/558 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2020. o izmjeni uredbi (EU) br. 1301/2013 i (EU) br. 1303/2013 u pogledu posebnih mjera radi pružanja iznimne fleksibilnosti za korištenje europskih strukturnih i investicijskih fondova u odgovoru na izbijanje bolesti COVID-19 (SL L 130, 23.4.2020., str. 1.).

                     (6)

                        SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

                     (7)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (8)

                        Odluka Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (SL L 168, 7.6.2014., str. 105.).

                     (9)

                        Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (10)

                        Obveze se za aktivnosti kao što su praćenje, provedba, uključujući reviziju i financijsko upravljanje, sudjelovanje u postupku zaključenja programa, koje se financiraju sredstvima namijenjenima za administrativne rashode, mogu preuzimati do 2025.

                     (11)

                        Obveze se za aktivnosti kao što su praćenje, provedba, uključujući reviziju i financijsko upravljanje, sudjelovanje u postupku zaključenja programa, koje se financiraju sredstvima namijenjenima za administrativne rashode, mogu preuzimati do 2025.

                     (12)

                        Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (13)

                        dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (14)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (15)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.

                     (16)

                        Obveze se za aktivnosti kao što su praćenje, provedba, uključujući reviziju i financijsko upravljanje, sudjelovanje u postupku zaključenja programa, koje se financiraju sredstvima namijenjenima za administrativne rashode, mogu preuzimati do 2025.

                     (17)

                        Namjenski prihodi.

                     (18)

                        UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (19)

                        U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.5.2020.
            COM(2020) 451 final
            PRILOG

            PrijedloguUREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu izvanrednih dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za pružanje pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka (REACT-EU)

               PRILOG

               Dodaje se novi Prilog VII.a:

               „PRILOG VII.a

               Metodologija dodjele izvanrednih dodatnih sredstava u okviru cilja „Ulaganje za rast i radna mjesta” za pružanje pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i pripremi zelenog, digitalnog i otpornog gospodarskog oporavka po državi članici – članak 92.b stavak 4.

               Metoda dodjele izvanrednih dodatnih sredstava

               Izvanredna dodatna sredstva raspodjeljuju se među državama članicama prema sljedećoj metodologiji:

               1.Privremeni udio svake države članice iz dodatnih sredstava određuje se kao ponderirani zbroj udjela utvrđenih na temelju sljedećih kriterija, ponderiranih kako je navedeno:

               a)faktor BDP-a (ponder od 2/3) dobiven primjenom sljedećih koraka:

               (I)izračunavanje udjela svake države članice u ukupnom gubitku realnog sezonski prilagođenog BDP-a izraženog u EUR između prvog semestra 2019. i kraja primjenjivog referentnog razdoblja za sve razmatrane države članice,

               (II)prilagodba dobivenih udjela njihovim dijeljenjem s BND-om države članice po stanovniku izraženim kao postotak prosječnog BND-a po stanovniku u EU-27 (prosjek je izražen kao 100 %);

               b)faktor nezaposlenosti (ponder od 2/9) izražen kao ponderirani prosjek:

               (I)udjela države članice u ukupnom broju nezaposlenih (ponder od 3/4) za sve države članice razmatrane u siječnju 2020. te

               (II)udjela države članice u ukupnom povećanju broja nezaposlenih osoba (ponder od 1/4) između siječnja 2020. i kraja primjenjivog referentnog razdoblja za sve razmatrane države članice;

               c)faktor nezaposlenosti mladih (ponder od 1/9) izražen kao prosjek:

               (I)udjela države članice u ukupnom broju nezaposlenih mladih osoba (ponder od 3/4) za sve države članice razmatrane u siječnju 2020. te

               (II)udjela države članice u ukupnom povećanju broja nezaposlenih mladih osoba (ponder od 1/4) između siječnja 2020. i primjenjivog referentnog razdoblja za sve razmatrane države članice.

               Ako je realni sezonski prilagođeni BDP države članice izražen u EUR za primjenjivo referentno razdoblje veći nego u prvom semestru 2019., podaci te države članice isključuju se iz izračuna navedenih u točki (a) alineji i.

               Ako je broj nezaposlenih osoba (dobna skupina od 15 do 74) ili nezaposlenih mladih osoba (dobna skupina od 15 do 24) u državi članici za primjenjivo referentno razdoblje manji nego u siječnju 2020., podaci te države članice isključuju se iz izračuna navedenih u točki (b) alineji i. i točki (c) alineji i.

               2.Pravila opisana u stavku 1. ne smiju rezultirati dodjelama po državi članici za cijelo razdoblje od 2020. do 2022. koje su veće od:

               a)za države članice čiji je prosječni BND po stanovniku (mjeren standardom kupovne moći) za razdoblje 2015.–2017. veći od 109 % prosjeka EU-27: 0,07 % njihova realnog BDP-a 2019.;

               b)za države članice čiji je prosječni BND po stanovniku (mjeren standardom kupovne moći) za razdoblje 2015.–2017. jednak ili manji od 90 % prosjeka EU-27: 2,60 % njihova realnog BDP-a 2019.;

               c)za države članice čiji je prosječni BND po stanovniku (mjeren standardom kupovne moći) za razdoblje 2015.–2017. veći od 90 % i jednak ili manji od 109 % prosjeka EU-27: postotka dobivenog linearnom interpolacijom između 0,07 % i 2,60 % njihova realnog BDP-a u 2019., koja podrazumijeva razmjerno smanjenje postotka gornje granice u skladu s povećanjem blagostanja.

               Iznosi koji premašuju razinu utvrđenu u točkama od (a) do (c) po državi članici preraspodjeljuju se razmjerno za dodjele svim drugim državama članicama čiji je prosječni BND po stanovniku (mjeren standardom kupovne moći) manji od 100 % prosjeka EU-27. Upravo se BND po stanovniku (mjeren standardom kupovne moći) za razdoblje 2015.–2017. koristi za kohezijsku politiku u pregovorima o VFO-u za razdoblje 2021.–2027.

               3.Za potrebe izračuna raspodjele izvanrednih dodatnih sredstava za 2020. i 2021. godinu:

               a)referentno razdoblje za BDP je: prvi semestar 2020.;

               b)referentno razdoblje za broj nezaposlenih osoba i broj nezaposlenih mladih osoba je: prosjek od lipnja do kolovoza 2020.;

               c)maksimalna dodjela na temelju primjene stavka 2. množi se s udjelom dodatnih sredstava za 2020. i 2021. godinu u ukupnim dodatnim sredstvima za 2020., 2021. i 2022. godinu.

               Prije primjene metode opisane u stavcima 1. i 2. u pogledu dodatnih sredstava za 2020. godinu, iznos koji odgovara intenzitetu potpore od 30 EUR po stanovniku dodijelit će se u okviru te dodjele najudaljenijim regijama razine NUTS 2. Sredstva se raspoređuju po regiji i državi članici razmjerno ukupnom broju stanovnika tih regija. Preostali iznos za 2020. godinu raspodijelit će se među državama članicama u skladu s metodom opisanom u stavcima 1. i 2.

               4.Za potrebe izračuna raspodjele izvanrednih dodatnih sredstava za 2022. godinu:

               a)referentno razdoblje za BDP je: prvi semestar 2021.;

               b)referentno razdoblje za broj nezaposlenih osoba i broj nezaposlenih mladih osoba je: prosjek od lipnja do kolovoza 2021.;

               c)maksimalna dodjela na temelju primjene stavka 2. množi se s udjelom dodatnih sredstava za 2022. godinu u ukupnim dodatnim sredstvima za 2020., 2021. i 2022. godinu.”


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.5.2020.
            COM(2020) 446 final
            2020/0109(APP)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Zbog aktualne krize nastale su dosad nezabilježene potrebe za financiranjem hitnih ulaganja. Stoga je potreban odlučan i izvanredan odgovor na razini Unije. Isplatu financijske potpore treba pojačati u ključnim prvim godinama oporavka, uključujući 2020. Time će se lakše premostiti jaz između mjera prvog odgovora i dugoročnog oporavka. Razmjeri i struktura intervencije moraju biti prilagođeni veličini i važnosti izazova koje Unija mora riješiti. Komisija predlaže da se puni potencijal proračuna EU-a iskoristi za mobilizaciju ulaganja i pružanje pojačane financijske potpore u ključnim prvim mjesecima i godinama oporavka.

               Proteklih je tjedana Komisija iskoristila svu preostalu fleksibilnost aktualnog proračuna EU-a i sva raspoloživa sredstva usmjerila u spašavanje života i zaštitu izvora prihoda. Te su mjere potvrdile da proračun EU-a u krizi može državama članicama pružiti pravodobnu i snažnu potporu. Međutim, njima je iscrpljena sva preostala fleksibilnost aktualnog proračuna te je hitno potrebno uvesti nove mjere koje će potaknuti sljedeće ključne faze oporavka.

               Stoga je potrebno izmijeniti Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013.
                  1
                kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. kako bi se što prije, već u 2020., omogućila pojačana isplata financijske potpore na početku razdoblja. To se posebno odnosi na sve rane potrebe za financiranjem izdvajanja rezervacija za Instrument za potporu solventnosti u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja i doprinosa Unije povećanju kapitala Europskog investicijskog fonda
                  2
               , pojačano financiranje na početku razdoblja za dodatna sredstva za koheziju u okviru programa REACT-EU
                  3
                te povećana financijska sredstva za Europski fond za održivi razvoj
                  4
               .

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

                  Kako bi se mobilizirala ulaganja i pojačala isplata financijske potpore u ključnim prvim mjesecima oporavka, ovom izmjenom predviđa se povećanje gornjih granica za rashode u 2020. u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020.

                  Komisija predlaže da se gornje granice za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za 2020. povećaju kako slijedi:

               –gornja granica za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za podnaslov 1a, „Konkurentnost za rast i zapošljavanje”, povećava se na 25 681 milijun EUR (u cijenama iz 2011.);

               –gornja granica za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za podnaslov 1b, „Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija”, povećava se na 53 109 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.);

               –gornja granica za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za naslov 4, „Globalna Europa”, povećava se na 9 665 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.).

                  Zbog tih predloženih povećanja gornjih granica za preuzimanje obveza, potrebe za plaćanjem povećat će se za 6 040 milijuna EUR, što je u skladu s godišnjom gornjom granicom za plaćanja za 2020. kako je prilagođena u tehničkoj prilagodbi iz svibnja 2019.
                     5
                   Zbog toga Komisija ne predlaže izmjenu gornje granice za plaćanja za 2020.

                  Prilog Uredbi (EU, Euratom) br. 1311/2013 trebalo bi stoga izmijeniti i zamijeniti Prilogom ovom Prijedlogu.

                  U skladu s člankom 135. stavkom 2. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
                     6
                  , ova Uredba ne bi se smjela primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu ako utječe na financijske obveze Ujedinjene Kraljevine u usporedbi s financijskim obvezama koje su postojale na dan povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

               2020/0109 (APP)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 312.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  7
               ,

               u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Zbog pandemije bolesti COVID-19 te javnozdravstvene i gospodarske krize koju je ona izazvala potrebno je poduzeti izvanredne mjere. Zbog aktualne krize nastale su dosad nezabilježene potrebe za financiranjem hitnih ulaganja. Stoga je potreban odlučan i izvanredan odgovor na razini Unije, a isplatu financijske potpore treba pojačati u ključnim prvim godinama oporavka, uključujući 2020.

               (2)Potrebno je pokriti financijske potrebe nastale u 2020. zbog novih inicijativa koje su poduzete radi oporavka. To obuhvaća Instrument za potporu solventnosti i doprinos Unije povećanju kapitala Europskog investicijskog fonda
                  8
               , povećanje sredstava za cilj „Ulaganje u rast i radna mjesta” u okviru europskih investicijskih i strukturnih fondova (REACT-EU)
                  9
                te Europski fond za održivi razvoj
                  10
               .

               (3)Stoga je potrebno povećati gornje granice za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za 2020. u podnaslovima 1a i 1b te naslovu 4. Prilog Uredbi (EU, Euratom) br. 1311/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (4)U skladu s člankom 135. stavkom 2. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
                  11
               , ova Uredba ne bi se smjela primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu ako utječe na financijske obveze Ujedinjene Kraljevine u usporedbi s financijskim obvezama koje su postojale na dan povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Prilog Uredbi (EU, Euratom) br. 1311/2013 zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Uredbi.

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Ovom Uredbom ne povećavaju se financijske obveze Ujedinjene Kraljevine u usporedbi s obvezama koje je imala na dan povlačenja iz Unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (2)

                        COM(2020) 404

                     (3)

                        COM(2020) 451

                     (4)

                        COM(2020) 407

                     (5)

                        COM(2019) 310 final od 15.5.2019.

                     (6)

                        SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

                     (7)

                        SL C , , str. .

                     (8)

                        COM(2020) 404 SL C , , str. .

                     (9)

                        COM(2020) 451 SL C , , str. .

                     (10)

                        COM(2020) 407 SL C , , str. .

                     (11)

                        SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.5.2020.
            COM(2020) 446 final
            PRILOG

            Prijedlogu uredbe Vijeća
            o izmjeni Uredbe Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.TABLICA – VIŠEGODIŠNJI FINANCIJSKI OKVIR 2014.–2020.

               PRILOG

               VIŠEGODIŠNJI FINANCIJSKI OKVIR (2014.–2020.)

                        (u milijunima EUR – cijene iz 2011.)

                        ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA

                        2014.

                        2015.

                        2016.

                        2017.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        Ukupno
                        2014.–2020.

                        1. Pametan i uključiv rast

                        49 713

                        72 047

                        62 771

                        65 277

                        66 528

                        68 214

                        78 790

                        463 340

                        1.a: Konkurentnost za rast i zapošljavanje

                        15 605

                        16 321

                        16 726

                        17 693

                        18 490

                        19 700

                        25 681

                        130 216

                        1.b: Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

                        34 108

                        55 726

                        46 045

                        47 584

                        48 038

                        48 514

                        53 109

                        333 124

                        2. Održivi rast: prirodni resursi

                        46 981

                        59 765

                        58 204

                        53 448

                        52 466

                        51 503

                        50 558

                        372 925

                        Od čega: rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja

                        41 254

                        40 825

                        39 808

                        39 201

                        38 446

                        37 452

                        36 723

                        273 709

                        3. Sigurnost i građanstvo

                        1 637

                        2 269

                        2 306

                        2 289

                        2 312

                        2 391

                        2 469

                        15 673

                        4. Globalna Europa

                        7 854

                        8 083

                        8 281

                        8 375

                        8 553

                        8 764

                        9 665

                        59 575

                        5. Administracija

                        8 218

                        8 385

                        8 589

                        8 807

                        9 007

                        9 206

                        9 417

                        61 629

                        Od čega: administrativni rashodi institucija

                        6 649

                        6 791

                        6 955

                        7 110

                        7 278

                        7 425

                        7 590

                        49 798

                        6. Naknade

                        27

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        27

                        UKUPNA ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZIMANJE OBVEZA

                        114 430

                        150 549

                        140 151

                        138 196

                        138 866

                        140 078

                        150 899

                        973 169

                        UKUPNA ODOBRENA SREDSTVA ZA PLAĆANJE

                        127 932

                        130 003

                        118 374

                        112 322

                        134 376

                        142 285

                        144 274

                        909 566