				|

		52013PC0603

			Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o međusektorskom promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje /* COM/2013/0603 final - 2013/0291 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Tjelesna
aktivnost, uključujući redovito bavljenje sportom i vježbanje, jedan je od
najučinkovitijih načina za održavanje tjelesne i mentalne kondicije, borbe
protiv prekomjerne težine i sprječavanje srodnih stanja. Nadalje sudjelovanje u
sportskim i tjelesnim aktivnostima povezano je s drugim čimbenicima, poput
socijalne interakcije i uključenosti. Tjelesna aktivnost jedna je od
najvažnijih zdravstvenih odrednica u modernom društvu, a sport čini temeljni
dio svakog pristupa javne politike kojemu je cilj poboljšati razine tjelesne
aktivnosti.
Bavljenje
tjelesnim aktivnostima i vježbanje tijekom života donose mnoge koristi[1] i općenito pridonose kvaliteti
života, kao što potvrđuje Svjetska zdravstvena organizacija (WHO). Istraživanje
podržava ulogu koju sport i tjelesne aktivnosti imaju u razvoju djece i mladeži[2] te ukazuje na to da
sudjelovanje u sportskim i tjelesnim aktivnostima ima pozitivan utjecaj na
razinu tjelesne aktivnosti u odrasloj dobi. Također postoji rastući korpus
dokaza o pozitivnoj povezanosti između vježbanja i mentalnog zdravlja,
mentalnog razvoja i kognitivnih procesa[3].
U Uniji razine tjelesne aktivnosti pozitivno su povezane sa životnim vijekom,
što znači da zemlje s višim razinama tjelesne aktivnosti imaju dulji životni
vijek[4].
S
druge strane, zbog nedostatka tjelesne aktivnosti nastaju brojne štete,
uključujući preranu smrtnost, povećanje prekomjerne tjelesne težine i razine
pretilosti, karcinome dojki i debelog crijeva, dijabetes i ishemijsku bolest srca.
U 2009. tjelesna je neaktivnost utvrđena kao četvrti vodeći faktor rizika za
preuranjeno umiranje i obolijevanje u zemljama s visokim dohotkom diljem
svijeta, s više od 1 milijuna smrtnih slučajeva samo u regiji Europe.[5] Dostupni dokazi pokazuju da zdravstveni
problemi zbog nedostatka tjelesne aktivnosti stvaraju znatne izravne i
neizravne ekonomske troškove zbog bolesti i pobola, bolovanja i prerane
smrtnosti, posebno s obzirom na europska društva koja ubrzano stare[6]. Studijama se pokušalo
izračunati te troškove. Na primjer u studiji provedenoj za britansku vladu
utvrđeni su troškovi za Englesku od malo više od 3 milijarde EUR ili 63 EUR po
stanovniku[7].
Uzimajući u obzir te činjenice, tjelesna aktivnost jedna je od ciljeva globalne
akcije u kontroli nezaraznih bolesti[8].
U
Uniji je promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje prvenstveno u
nadležnosti država članica. Uz sve veću svijest o važnosti i blagotvornim
učincima tjelesne aktivnosti te o rastućim financijskim troškovima tjelesne
neaktivnosti, mnoga tijela javne vlasti pojačavaju napore u promicanju tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje. Od 2010. godine većina država članica priopćila
je da posjeduje barem neke oblike preporuka u smislu tjelesne aktivnosti, a
mnoge su razvile i posebne strategije radi omogućavanja i poticanja
stanovništva na veću tjelesnu aktivnost[9].
U tu su svrhu pokrenute posebne mjere u različitim političkim područjima i
sektorima, posebno u sportu, zdravstvu, transportu i obrazovanju, a postoje
mnogi primjeri dobre prakse koji uključuju odgovarajuće dionike.
U
nastojanju da podrži države članice, Unija promiče tjelesnu aktivnost kroz
svoje politike i financijske instrumente, posebno u području sporta i zdravstva
te pruža vodstvo na osnovi dokaza za stvaratelje politike u obliku Smjernica
EU-a o tjelesnoj aktivnosti[10].
Te smjernice, koje je pripremila skupina od 22 stručnjaka iz cijele Europe iz
različitih disciplina, koji opširno predstavljaju informirano znanstveno
mišljenje, potvrdili su ministri sporta u EU-u 2008. godine. Ponovno su
naglašene preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o minimalnoj razini
tjelesne aktivnosti naglašavajući važnost međusektorskog pristupa tjelesnoj
aktivnosti korisnoj za zdravlje te je dana 41 konkretna smjernica za
djelovanje. U Bijeloj knjizi o sportu iz 2007.[11]
i Bijeloj knjizi o europskoj strategiji o zdravstvenim problemima povezanima s
prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću iz 2007.[12] već je naglašena važnost
tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i pomoglo se u jačanju političke
rasprave i razmjene dobre prakse.
Usprkos
sve većoj promociji tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i dostupnim alatima
na nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini, stope tjelesne neaktivnosti u
Uniji ostaju neprihvatljivo visoke (npr. 2010. godine 60 % Europljana
odgovorilo je da vježba ili se bavi sportom rijetko ili nikada[13]). Prema Svjetskoj zdravstvenoj
organizaciji dvije trećine populacije odraslih osoba u Uniji ne dostiže
preporučene razine aktivnosti. Kao rezultat toga, procjenjuje se da će tjelesna
neaktivnost Europljana stajati prosječno 8 milijuna dana zdravog života
godišnje.[14]
Iako rezultati pokazuju velike razlike između pojedinih država članica, većina
zemalja nije postigla osnovni cilj politike, tj. povećanje udjela građana koji
dostižu razine tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koje preporučuje
Svjetska zdravstvena organizacija (WHO) i koje su naglašene u Smjernicama EU-a
o tjelesnoj aktivnosti. Za Uniju u cijelosti, politike država članica u
promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje nisu bile učinkovite. Ta
situacija ne suprotstavlja se samo strategiji Europa 2020.[15], koja potvrđuje potrebu borbe
protiv zdravstvene nejednakosti kao preduvjet rasta i konkurentnosti već je i
nekompatibilna s političkim ambicijama Unije u području sporta i zdravlja.
Istraživanje uistinu potvrđuje „nedostatak politika za djelovanje koje bi se
temeljile na dokazima” u rješavanju pitanja tjelesne neaktivnosti te je dovelo
do hitnog poziva na političko djelovanje vezano uz tjelesnu aktivnost kao
samostalni prioritet javnog zdravstva[16].
Razloge
za nemogućnost mijenjanja trendova tjelesne neaktivnosti čine prvenstveno
nedostaci u načinima na koji se politike o promicanju tjelesne aktivnosti
korisne za zdravlje razvijaju i provode. Uzimajući u obzir kriterij za
učinkovitu politiku tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje utvrđenu
znanstvenim alatima, na temelju dokaza, mišljenja stručnjaka i rezultata
savjetovanja potvrđeni su sljedeći nedostaci: nedostatak dostatnih
međusektorskih pristupa tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje (uključujući
suradnju među različitim ministarstvima i tijelima odgovornima za tjelesnu
aktivnost korisnu za zdravlje), nejasni smjerovi i ciljevi politika tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje te nedovoljno omogućavanje nadzora i vrednovanja
stopa i politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Pouzdani podaci
uistinu su rijetko dostupni usprkos njihovoj vrijednosti za formuliranje i
optimiziranje politike.
Tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje tek postaju političko područje za sebe i počinju
se prepoznavati kao kompleksno područje politike koje zahtijeva multisektorske
intervencije kao što su one navedene u Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti.
Tjelesna aktivnost do sada nije imala argumente kojima bi se osiguralo da bude
politički priznata na odgovarajući način[17].
S obzirom da je tjelesna aktivnost korisna za zdravlje kao političko područje
relativno nova tema na dnevnom redu vlada[18],
postoji potreba za boljim razumijevanjem odrednica tjelesne aktivnosti korisne
za zdravlje, što je ključno za definiranje intervencija u svrhu promjene razina
tjelesne aktivnosti, kao i sposobnosti institucija u promicanju tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje.
Za
rješavanje ove situacije i praćenje stručnog rada u kontekstu provedbe Plana
rada Europske unije u području sporta 2011. – 2014.[19] i doprinosa drugih područja i
razina stručnosti (npr. zdravstva i prometa), Vijeće je u svojim zaključcima o
promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje iz studenoga 2012. pozvalo
Komisiju da izda prijedlog Preporuke Vijeća kojom se promiče međusektorski
pristup na temelju Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti, uključujući okvir blažeg
nadzora.
Uspjeh inicijative u konačnici će znatno ovisiti o uključivanju dionika,
osobito onih koji su najizravnije povezani s tjelesnom aktivnošću i imaju
snažne preduvjete za dopiranje do građana. Sektor sporta, posebno kroz masovne aktivnosti
i aktivnosti usmjerene na popularizaciju sporta, ključni je stoga igrač u svakom
uspješnom naporu za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
Prijedlog
se temelji na radu Komisije i država članica u okviru provedbe Plana rada u
području sporta 2011. – 2014. O sadržaju prijedloga, uključujući okvir nadzora,
opširno se savjetovalo s državama članicama, stručnjacima, dionicima i širom
javnosti iz različitih područja, uključujući sport, zdravstvo, obrazovanje i promet.
Sa zainteresiranim stranama se na različitim razinama savjetovalo u vezi s
njihovim mišljenjem o potrebi za promicanjem tjelesne aktivnosti i opsegu
njenog promicanja u kontekstu Unije. Nakon Komunikacije o sportu u siječnju 2011.[20], koja je uključivala točku o
razmatranju takvog prijedloga, Komisija je stvarateljima politike i dionicima redovito
predstavljala svoje planove i rad u tijeku u vezi s tom inicijativom te tražila
povratne informacije u različitim forumima. U svojoj Rezoluciji o europskoj
dimenziji u sportu od 2. veljače 2012. Europski parlament pozvao je Uniju i države
članice da olakšaju angažman u sportu i promiču zdravi način života, uz potpuno
iskorištavanje mogućnosti sporta, smanjujući troškove zdravstva[21].
Države
članice naglasile su potrebu daljnjih razmjena iskustava i dobre prakse na
razini Unije u pogledu tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje te su podržale
novu političku inicijativu Unije. Države članice potvrdile su teškoće u
uključenju odgovarajućih sektora na nacionalnoj razini i nedostatak konkretnih podataka,
dok su također naglasile potrebu ograničavanja opterećenja pri prikupljanju
podataka. Sportski dionici, uključujući sportski pokret, ali i organizacije povezane
sa sportom, poput industrije sportskih potrepština, snažno su podržali daljnje djelovanje
Unije na području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Stajalište da Unija
ima ulogu promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje ne dijele samo
institucije Unije, postojeće strukture za suradnju u sportu i zdravstvu na
razini Unije, stručnjaci i sportski dionici, nego i velik dio građana Unije,
što je potvrđeno u internetskoj anketi 2010. godine.
Odbor za
ocjenu učinka dao je svoje pozitivno mišljenje o nacrtu ocjene učinka od 7.
prosinca 2012. Komentari odbora uzeti su u obzir u završnoj verziji Izvješća o
ocjeni učinka.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna osnova
Predložena
inicijativa primjenjuje fokusirani pristup tjelesnoj aktivnosti korisnoj za
zdravlje, relativno novoj disciplini koja se znanstveno brzo razvija,
kombinirajući s jedne strane tjelesnu aktivnost, koja je blisko povezana sa sportom
i vježbanjem, i javno zdravstvo, s druge. Radi postizanja ciljeva iz prijedloga
i podrške državama članicama u njihovim nastojanjima u promicanju tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje, Unija može djelovati koristeći se dvjema pravnim
osnovama: člancima 165. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),
kojima se Uniji daje potporna nadležnost. Člankom 165. utvrđuje se da Unija „doprinosi
promidžbi europskog sporta“ i da je cilj njezina djelovanja „razvijanje
europske dimenzije u sportu”. Člankom 168. utvrđuje se da „Djelovanje Unije [...] usmjereno
je prema poboljšanju javnog zdravlja [...] te uklanjanju izvora opasnosti za tjelesno i duševno zdravlje ”.
U oba područja (sport i javno zdravlje) u Ugovoru se navodi da Vijeće radi
ostvarenja tih ciljeva može na prijedlog Komisije donijeti preporuke. Nadalje
Ugovorom se izričito ovlašćuje Komisiju za poduzimanje „svake korisne
inicijative“ za promicanje koordinacije politike među državama članicama na
području javnog zdravstva, posebno „inicijativa kojima je cilj utvrđivanje
smjernica i pokazatelja, organizacija razmjene najbolje prakse i priprema
potrebnih elemenata za periodičko praćenje i ocjenu“. Cilj je predložene preporuke
jačanje napora država članica u području promicanja tjelesne aktivnosti korisne
za zdravlje i podršci pružanjem okvira za nadzor njihovih politika. Preporukom
se želi ojačati suradnja i koordinacija politika među državama članicama i omogućiti
daljnje razmjene dobre prakse unutar odgovarajućih struktura za sport i zdravstvo
na razini Unije.
U
ovoj se Preporuci poštuju temeljna prava i načela priznata u Povelji o
temeljnim pravima Europske unije.
Sažetak predložene
inicijative
Slijedom
zahtjeva Vijeća, u ovoj se Preporuci postavljaju glavni elementi za dosljedne i
međusektorske politike i politike na bazi dokaza radi promicanja tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje te se pritom nastoji pomoći državama članicama u
njihovim nastojanjima da građanima omoguće da budu tjelesno aktivni(ji).
Preporuka jasno dokazuje da se politike o promicanju
tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, ako žele postići uspjeh, moraju
temeljiti na međusektorskom pristupu. Ona uzima u obzir da države članice, iako
dijele zajedničke ciljeve i poštuju temeljna prava, zbog različitih društvenih,
gospodarskih i kulturnih okolnosti, postavljaju različite prioritete s obzirom
na tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje i koriste različite političke
pristupe. Mjere za koordinaciju politike na razini Unije imaju za cilj podržati
države članice u njihovim nastojanjima u razvoju i provođenju djelotvorne politike
o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje. Okvir nadzora, uključujući njegove
pokazatelje koje su razvili stručnjaci za tjelesnu aktivnost korisnu za
zdravlje, stvoren je kao dovoljno prilagodljiv alat za formiranje politike u
ovome kontekstu. Detaljan opis operacionalizacije pokazatelja i izvora podataka
naveden je u priloženom Radnom dokumentu službi Komisije.
Preporukom
se pozivaju države članice:
·
da razviju nacionalnu strategiju i odgovarajući
plan djelovanja kao i odgovarajuće instrumente za međusektorsko promicanje tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje, poštujući Smjernice EU-a o tjelesnoj aktivnosti,
·
da nadziru razine tjelesne aktivnosti i provedbu
politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje korištenjem nadzornog okvira i
pokazatelja navedenih u Prilogu ove Preporuke, u skladu sa svojim nacionalnim
okolnostima,
·
da blisko surađuju međusobno i s Komisijom,
angažirajući se u procesu redovite razmjene informacija i dobre prakse u promicanju
tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje unutar odgovarajućih struktura na
razini Unije.
Preporukom
se poziva Komisija:
·
da pomaže državama članicama u njihovom nastojanju za
djelotvorno promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje te u razvoju i
provedbi politika usklađenih sa Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti,
·
da pruža podršku za uspostavljanje i funkcioniranje
nadzornog okvira, na temelju postojećih oblika nadzora i prikupljanja podataka
u tom polju,
·
da na temelju informacija dobivenih od država
članica redovito izvješćuje o napretku u provedbi ove Preporuke.
Iako će Preporuka najprije biti
namijenjena tijelima javne vlasti u državama članicama odgovornima za
promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, ona će u konačnici pomoći pri
dopiranju do većine građana Unije (npr. djece, radnog stanovništva, starijih),
potičući provedbu međusektorskih politika pružajući mogućnost angažiranja u
tjelesnoj aktivnosti. Inicijativa će također ovisiti o uključivanju dionika,
uključujući one koji su najizravnije povezani s tjelesnom aktivnošću, poput sportskih
organizacija.
Supsidijarnost
Iako
glavnu odgovornost za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i za
definiranje politika povezanih sa sportom i zdravljem nose države članice,
djelovanje Unije može dodati znatnu vrijednost povrh onoga što države članice
mogu same postići. Unija može pružiti obnovljeni politički zamah usmjerenom djelovanju
u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje. Učinkovitije politike u vezi
tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje pomoći će u doprinosu drugim političkim
područjima za koja su se države članice dogovorile postaviti zajedničke ciljeve.
Pomažući smanjenju znatnih društvenih i gospodarskih troškova tjelesne
neaktivnosti i razmatrajući ključne čimbenike koji pridonose aktivnom i zdravom
starenju, zdravoj radnoj snazi te u konačnici višoj produktivnosti, te će
politike ojačati sposobnost država članica u postizanju ciljeva rasta
postavljenih u strategiji Europa 2020. Također će riješiti odrednice
zdravstvenih nejednakosti navedene u Strategiji kao preduvjet za rast i
konkurentnost. Bolje politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje također
će odgovoriti na nedavne pozive na djelovanje iz Vijeća i Parlamenta u svrhu
podrške zdravim životnim navikama, uključujući tjelesnu aktivnost i bavljenje
sportom, kao sredstvo za borbu protiv prerane smrtnosti, pobola i invalidnosti
u Uniji. Zaključci Vijeća o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje doneseni u
studenome 2012. te zahtjeve čine još izričitijima. Nedavna ocjena provedbe
Europske strategije o zdravstvenim problemima povezanima s prehranom,
prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću također podržava političku
inicijativu na europskoj razini jer potiče Komisiju da poveća prepoznatljivost
novih inicijativa usredotočenih na tjelesnu aktivnost[22].
Usredotočenost
Preporuke na bolju političku koordinaciju među državama
članicama – u obliku razmjene iskustva, zajedničkog učenja i širenja dobre
prakse – čini se posebno korisnom s obzirom na velike
razlike koje trenutačno postoje među državama
članicama u prioritetu danom tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje, izabranim
pristupima i mehanizmima koordinacije nacionalne politike. Unijina
podrška i koordinacija pridonijet će poboljšanju sposobnosti država članica za međusektorsko
promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i oblikovanju politika koje
osiguravaju bolja djelovanja. Unija je u dobrom položaju da poboljša mjere za
nadzor i ocjenjivanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i politika tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje i time pomogne državama članicama da prate
razvoj tijekom vremena. Nadzorni okvir pružit će državama članicama dokaz za
opravdanje usredotočenijeg pristupa promicanju tjelesne aktivnosti korisne za
zdravlje.
Predložena Preporuka temelji se na postojećim
strategijama i alatima razvijenima na međunarodnoj razini, posebno u Globalnoj
strategiji Svjetske zdravstvene organizacije o dijeti, tjelesnoj aktivnosti i
zdravlju iz svibnja 2004.[23],
Globalnim preporukama iz 2010. koje preporučuju barem 150 minuta umjerene
tjelesne aktivnosti tjedno za odrasle osobe[24],
i globalnom konsenzusu koji je postigla Svjetska zdravstvena skupština 27.
svibnja 2013. utvrđenom u „Skupnoj rezoluciji o nezaraznim bolestima”[25]. Preporuka uzima u obzir
suradnju razvijenu s regionalnim uredom Svjetske zdravstvene organizacije za
Europu u okviru Europske strategije o zdravstvenim problemima povezanima s
prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću te njenu ocjenu iz 2013.[26] Cilj je Preporuke poboljšati
alate razvijene s obzirom na praćenje tjelesne aktivnosti, posebno Europske
baze podataka o prehrani, pretilosti i tjelesnoj aktivnosti Svjetske
zdravstvene organizacije (NOPA)[27].
Informacije i podaci koje države članice moraju dostaviti u ovom kontekstu u
velikoj su mjeri već dostupni i prikupljeni kao dio postojećih istraživanja i
projekata, a određeni se pokazatelji već koriste. Prikupljanje podataka
zahtijevat će više napora samo u slučaju vrlo ograničenog broja pokazatelja,
posebno u ranoj fazi okvira nadzora. Očekuje se da će se to poboljšati s vremenom
i s povećanjem kapaciteta u državama članicama. Okvir nadzora treba se
primijeniti u bliskoj suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i uz
podršku stručnjaka u području tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje.
4.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
Teško
je izračunati proračun koji je trenutačno dodijeljen politici tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje jer su troškovi promicanja tjelesne aktivnosti
korisne za zdravlje rascjepkani po ministarstvima
i tijelima vlasti, kao i po raznim nevladinim organizacijama i privatnom
sektoru. Osim toga, potrošnja na tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje ne
bilježi se sveobuhvatno diljem Unije. To je pogoršano činjenicom da je tjelesna
aktivnost korisna za zdravlje po svojoj prirodi međusektorska, da su mnoge
politike slabo povezane s tjelesnom aktivnosti korisnom za zdravlje te da
politike koje promiču tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje često ne uključuju
njeno promicanje kao primarni cilj. Države članice u
konačnici bi snosile troškove koji se odnose na provedbu politika tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje prema ovoj inicijativi.
Administrativni
troškovi za države članice uglavnom bi
proizlazili iz zahtjeva za izvještavanje u kontekstu okvira blažeg nadzora. Oni
bi već u prvoj godini bili niski, s daljnjim smanjenjima jednom kada mehanizam postane
potpuno operativan, kada se zaposlenici upoznaju s postupkom nadzora i s
obzirom na bolju dostupnost podataka nakon određenog vremena[28].
Troškovi
koji bi bili na teret proračuna Unije odnose se na uspostavljanje i
funkcioniranje mehanizma nadzora i na pružanje podrške državama članicama u
nadzornim aktivnostima u obliku stvaranja kapaciteta. Ti bi se troškovi pokrili
poglavljem o sportu programa Erasmus+ za razdoblje 2014. – 2020.[29]. Nadalje, proračun Unije
obuhvatio bi organizaciju sastanaka stručne skupine na razini Unije.
2013/0291 (NLE)
Prijedlog
PREPORUKE VIJEĆA
o međusektorskom promicanju tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske Unije, a posebno njegove članke 165. i 168.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)        Koristi od
tjelesne aktivnosti i tjelovježbe tijekom života od iznimne su važnosti i
uključuju smanjeni rizik od kardiovaskularne bolesti, određenih vrsta karcinoma
i dijabetesa, poboljšanje zdravlja mišićno-koštanog sustava i kontrole tjelesne
težine, kao i pozitivne učinke na razvoj duševnog zdravlja i kognitivne
procese. Tjelesna aktivnost, sukladno
preporuci Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), važna je za sve dobne
skupine, a posebnu važnost ima za djecu, radno stanovništvo i starije.
(2)        Tjelesna aktivnost koja je preduvjet
zdravog načina života i zdrave radne snage, pridonosi ostvarenju ključnih
ciljeva definiranih u strategiji Europa 2020.[30], posebno s obzirom
na rast, produktivnost i zdravlje.
(3)        Dok su se
nastojanja u promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje posljednjih godina
od strane javnih vlasti u nekim državama članicama pojačala, stope
tjelesne neaktivnosti u Europskoj uniji ostaju neprihvatljivo visoke. Većina
Europljana ne sudjeluje dovoljno u tjelesnim aktivnostima, 60 % se nikada
ili rijetko bavi sportom ili tjelovježbom[31]. Nedostatak
slobodnog vremena za tjelesne aktivnosti uobičajeniji je u nižim društveno-ekonomskim
skupinama. Trenutačno nema pokazatelja da se za Uniju u cjelini negativni
trendovi mijenjaju.
(4)        Nedovoljna tjelesna aktivnost prepoznata je
kao vodeći čimbenik rizika za preranu smrtnost i pobol u zemljama s visokim dohotkom
diljem svijeta, te odgovorna za oko 1 milijun smrti godišnje samo u Europskoj
regiji[32]. Štete nastale zbog
nedostatka tjelesne aktivnosti u Europskoj uniji dobro su zabilježene, jednako kao
što i znatni izravni i neizravni gospodarski troškovi
koji se povezuju s nedostatkom tjelesne aktivnosti i zdravstvenim problemima,
posebno u kontekstu činjenice da većina europskih društava brzo stari.
(5)        Što se tiče razina tjelesne aktivnosti, velike su razlike
između država članica. Iako su neke postigle značajan napredak u povećanju
udjela građana koji prakticiraju minimalnu razinu preporučene tjelesne
aktivnosti, mnoge druge nisu učinile nikakav napredak ili su čak nazadovale. Postojeće politike pokazale
su neučinkovitima u smanjenju razina tjelesne neaktivnosti za Uniju u cjelini. Od
uspješnih se pristupa može mnogo naučiti za razvoj i provedbu politika tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje.
(6)        Određena područja politike, posebno područje
sporta i zdravlja, mogu pridonijeti promicanju tjelesne aktivnosti i pružiti
nove mogućnosti za građane Unije kako bi postali tjelesno aktivni. Kako bi se
ovaj potencijal u potpunosti iskoristio i time povećale razine tjelesne
aktivnosti, neophodan je strateški međusektorski pristup u području promicanja tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje, uključujući uključivanje svih relevantnih
ministarstava, tijela i organizacija. Dostupnost većeg broja i boljih podataka o
razinama tjelesne aktivnosti i politike promicanja tjelesne aktivnosti korisne
za zdravlje ključan je element za potporu tome procesu i zahtjev za ocjenu
politike kojoj je cilj učinkovitiji budući razvoj i provedba politike. Ti podaci,
međutim, u znatnoj mjeri nedostaju.
(7)        Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti[33], koje su potvrdili
ministri sporta u EU-u na neformalnom sastanku u prosincu 2008. te Vijeća u
studenome i prosincu 2012.[34], zagovara se međusektorski
pristup koji obuhvaća sva tematska područja odgovorna za promicanje tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje. Provedba tih Smjernica
u državama članicama dosad je bila neujednačena.
(8)        U Komunikaciji o razvoju europske dimenzije
u sportu iz 2011.[35] Komisija i države
članice pozvane su da na temelju Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti nastave
napredovati prema uvođenju nacionalnih smjernica, uključujući proces provjere i
koordinacije te da uzmu u obzir Preporuku Vijeća u tom području.
(9)        U Rezoluciji Vijeća o Planu rada Europske unije u području sporta 2011. – 2014.[36] prepoznaje se
potreba jačanja suradnje između Komisije i država članica u sportu u nekoliko
najvažnijih područja, uključujući promicanje tjelesne aktivnosti korisne za
zdravlje. U srpnju 2012. stručna skupina za sport, zdravlje i sudjelovanje
izrazila je podršku novoj inicijativi Unije za promicanje tjelesne aktivnosti
korisne za zdravlje.
(10)      Zaključcima Vijeća od 27. studenoga 2012. o
promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje potvrđuje se potreba daljnjeg
djelovanja na razini Unije i poziva Komisija da izda prijedlog Preporuke
Vijeća, uključujući blaži okvir nadzora na temelju skupa pokazatelja koji obuhvaćaju
tematska područja Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti,
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
(1)
Države članice trebaju:
–
raditi u smjeru učinkovitih politika o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za
zdravlje razvijajući međusektorski pristup koji obuhvaća politička područja
uključujući sport, zdravlje, obrazovanje, okoliš i promet, kako je opisano u
Smjernicama EU-a o tjelesnoj aktivnosti i u skladu s nacionalnim posebnostima.
To treba uključivati:
–
donošenje nacionalne
strategije o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, vodeći računa
o različitim skupinama društva i poštujući načela nediskriminacije i jednakosti
između muškaraca i žena,
–
donošenje odgovarajućeg
plana djelovanja,
–
nadziranje
razine tjelesne aktivnosti i politika tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje
korištenjem okvira blažeg nadzora[37]
i pokazatelja navedenih u Prilogu ovoj Preporuci u skladu s nacionalnim
okolnostima,
–
imenovanje,
u roku od šest mjeseci od donošenja ove Preporuke, nacionalnih kontaktnih
točaka za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje koje će podržavati navedeni
okvir nadzora i obavješćivanje Komisije o njihovu imenovanju.
Nacionalne kontaktne točke za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje osobito će
imati zadatak da podatke o
tjelesnoj aktivnosti učine dostupnima za okvir nadzora; podaci se unose u
postojeću bazu podataka o prehrani i tjelesnoj aktivnosti (NOPA) Svjetske
zdravstvene organizacije; oni će također olakšati suradnju u politici tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje među odjelima,
–
blisku
međusobnu suradnju i suradnju s Komisijom, sudjelujući u procesu redovite razmjene
informacija i najbolje prakse o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za
zdravlje u odgovarajućim strukturama na razini Unije za sport i zdravlje kao temelj
za pojačanu koordinaciju politike.
(2)
Komisija treba poduzeti sljedeće mjere:
–
pomagati državama članicama u donošenju nacionalnih strategija, razvijanju
međusektorskih pristupa plitici tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje i provođenju
odgovarajućih planova djelovanja olakšavajući razmjenu informacija i dobre
prakse, djelotvornim uzajamnim učenjem, umrežavanjem i prepoznavanjem uspješnih
pristupa promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje,
–
promicati uspostavljanje i funkcioniranje nadzornog okvira tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje na temelju postojećih oblika nadzora i
prikupljanja podataka u tom području putem:
–
omogućavanja, uz pomoć
znanstvenih stručnjaka, ciljne podrške za stvaranje kapaciteta i osposobljavanja
nacionalnih kontaktnih točaka za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje te, ako
je prikladno, drugih predstavnika mjerodavnih tijela javne vlasti,
–
istraživanja mogućnosti
korištenja prikupljenih podataka za moguću izradu europske statistike[38] o razinama tjelesne aktivnosti
svake dvije godine,
–
podržavanja Svjetske
zdravstvene organizacije u daljnjem razvoju aspekata tjelesne aktivnosti baze
podataka NOPA, prilagođavajući je za nadzorni okvir naveden u Prilogu ove
Preporuke,
–
podržavanja i bliske suradnje
sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom u pripremi i izdavanju pregleda o tjelesnoj
aktivnosti korisnoj za zdravlje za pojedine države i analize trendova u vezi
tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje,
–
svake tri godine izvješćivati o napretku u provedbi ove Preporuke na
temelju informacija dostavljenih u okviru dogovora o izvješćivanju utvrđenih u
nadzornom okviru i na temelju drugih odgovarajućih informacija o razvoju i
provedbi politike u vezi tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koje pružaju
države članice,
–
provesti
ocjenjivanje provedbe Preporuke Vijeća nakon šest godina.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
Predloženi
pokazatelji za ocjenjivanje provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti
 Tematska područja smjernice || Predloženi pokazatelji
 Međunarodne preporuke i smjernice o tjelesnoj aktivnosti (smjernice 1-2) || 1.     Nacionalna preporuka o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje
 2.     Odrasle osobe koje postižu minimalne preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje
 3.     Djeca i mladež koji postižu minimalne preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje
 Međusektorski pristup (smjernice 3-5) || 4.     Nacionalni koordinacijski mehanizam za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje
 5.     Financijska sredstva posebno dodijeljena za promicanje tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje
 „Sport“ (smjernice 6-13) || 6.     Nacionalna politika i/ili plan djelovanja sport za sve
 7.     Program sportskih klubova za zdravlje
 8.     Okvir za potporu mogućnosti za povećanje pristupa centrima za rekreaciju ili tjelovježbu za niže društveno-ekonomske skupine
 9.     Ciljne skupine na koje se odnosi nacionalna politika za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje
 „Zdravlje“ (smjernice 14-20)   || 10.  Nadzor i praćenje tjelesne aktivnosti
 11.  Savjetovanje o tjelesnoj aktivnosti
 12.  Osposobljavanje o tjelesnoj aktivnosti prema obrazovnom programu za zdravstvene djelatnike
 „Obrazovanje“ (smjernice 21-24) || 13.   Tjelesno obrazovanje u osnovnim i srednjim školama
 14.  Programi za promicanje tjelesne aktivnosti povezane sa školom
 15.  Tjelesna aktivnost korisna za zdravlje u osposobljavanju nastavnika tjelesnog odgoja
 16.  Programi promicanja aktivnog putovanja do škole
 „Okoliš, urbano planiranje, javna sigurnost“ (smjernice 25-32) || 17.  Razina vožnje biciklom/hodanja
 18.  Europske smjernice za poboljšanje infrastruktura za rekreacijske tjelesne aktivnosti
 „Radno okruženje“ (smjernice 33-34) || 19.  Programi za promicanje aktivnog putovanja na posao
   || 20.  Programi za promicanje tjelesne aktivnosti na radnom mjestu
 „Stariji građani“ (smjernice 35-37) || 21.  Programi za intervencije zajednice radi promicanja tjelesne aktivnosti kod starijih ljudi
 „Pokazatelji /ocjenjivanje“ (smjernica 38) || 22.   Nacionalne politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje koje uključuju plan za ocjenjivanje
 „Javna svijest“ (smjernica 39) || 23.  Postojanje nacionalne kampanje za podizanje svijesti o tjelesnoj aktivnosti
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov
prijedloga/inicijative: Prijedlog Preporuke Vijeća o međusektorskom promicanju
tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje
1.2.        Odgovarajuće područje/područja
politike u strukturi ABM/ABB[39]

Obrazovanje i kultura: sport/proračunska linija
15 01 02 11
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
■ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog
djelovanja[40]

¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja

¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na
novo djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški cilj/ciljevi
Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Opći je cilj ovog prijedloga pridonijeti zdravijem i produktivnijem društvu putem povećane
razine tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje u EU-u.
Operativni troškovi nastali iz predložene
Preporuke Vijeća pokrit će se poglavljem o sportu programa Erasmus+ (vidi
odgovarajući zakonodavni financijski izvještaj). Ovaj zakonodavni financijski
izvještaj odnosi se samo na troškove predložene stručne skupine, tj.
administrativne rashode.
1.4.2.     Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća
aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni cilj: cilj je stručne skupine:
-
pružiti ciljnu podršku za stvaranje kapaciteta i osposobljavanje nacionalnih kontaktnih
točaka za tjelesnu aktivnost korisnu za zdravlje te, ako je prikladno, drugih
predstavnika mjerodavnih tijela javne vlasti,
-
podržati Svjetsku zdravstvenu organizaciju u daljnjem razvoju tjelesnih
aspekata baze podataka NOPA njenim prilagođavanjem nadzornom okviru utvrđenom u
Prilogu Preporuci,
-
podržati i blisko surađivati sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom u pripremi
i izdavanju pregleda u vezi pojedinih država o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za
zdravlje i analize trendova tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje.
Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB:
Aktivnost
u okviru strukture ABB 15.05: Poticanje i promicanje suradnje u području mladeži
i sporta
1.4.3.     Očekivani rezultat/rezultati i
utjecaj
Navesti učinke koje bi
prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
Aktivnosti stručne
skupine rezultirat će:
- podrškom izgradnji
kapaciteta i osposobljavanju nacionalnih kontaktnih točaka za tjelesnu
aktivnost korisnu za zdravlje i drugih mjerodavnih tijela javnih vlasti,
- podrškom Svjetskoj
zdravstvenoj organizaciji u daljnjem razvoju tjelesnih aspekata baze podataka
NOPA,
- podrškom Svjetskoj
zdravstvenoj organizaciji u pripremi i izdavanju pregleda za pojedine države o tjelesnoj
aktivnosti korisnoj za zdravlje i analizi trendova tjelesne aktivnosti korisne
za zdravlje.
Troškovi koji su predmet
ovog zakonodavnog financijskog izvještaja pokrivaju troškove sastanaka stručne
skupine koji se odnose na preporuku, stoga oni čine samo administrativne rashode.
Operativni rashod pokriven je poglavljem o sportu programa Erasmus+.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
- Uspostavljanje i
funkcioniranje nadzornog okvira tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje na
razini EU-a;
- Redovito izvještavanje država
članica o tjelesnoj aktivnosti korisnoj za zdravlje .
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative
1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti?
Što se tiče stručne skupine, nema posebnih
zahtjeva koji se moraju ispuniti.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Bez sudjelovanja EU-a takva se stručna skupina ne
bi mogla formirati. Kako je objašnjeno u ocjeni učinka inicijative, djelovanjem
EU-a može se dodati znatna vrijednost povrh onoga što države članice mogu same postići.
Stručna skupina bit će glavno tijelo za raspravu i
upravljanje provedbom Preporuke i forumom na kojem će se usklađivati politike o
promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih sličnih
iskustava
U prvom Planu rada EU-a u području sporta, koji je
donijelo Vijeće EU-a u svibnju 2011. i koji pokriva razdoblje od 2011. do 2014.,
formirano je 6 stručnih skupina u području sporta. Jedna od tih skupina, stručna
skupina za sport, zdravlje i sudjelovanje, imala je aktivnu ulogu u oblikovanju
ideja koje podupiru Komisijin prijedlog Preporuke Vijeća u području tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje. Ta se inicijativa stoga izravno temelji na tome
iskustvu.
1.5.4.     Usklađenost i moguća sinergija
s ostalim odgovarajućim instrumentima
Prijedlog je potpuno usklađen s programom Erasmus+
i Planom rada EU-a u području sporta, koji oba uključuju tjelesnu aktivnost
korisnu za zdravlje kao prioritetno područje djelovanja.
1.6.        Trajanje i financijski utjecaj
■ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
¨  prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
–
■   financijski
utjecaj od 2014. do 2020.
¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
–
provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja[41]
Iz proračuna za 2014.
■ Izravno upravljanje od strane Komisije
–
■ putem
njezinih odjela (DG EAC)
–
¨  putem izvršnih agencija
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
–
¨ treće zemlje ili tijela koja su one odredile
–
¨ međunarodne organizacije i njihove agencije (navesti)
–
¨ EIB i Europski investicijski fond
–
¨ tijela navedena u člancima 208. i 209. Financijske uredbe
–
¨ javnopravna tijela
–
¨ tijela uređena privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u
kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
–
¨ tijela uređena privatnim pravom države članice kojima je povjerena
provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska
jamstva
–
¨ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u ZVSP-u na
temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su određene u odgovarajućem
temeljnom aktu.
–       Ako je označeno više načina upravljanja,
pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
Napomene
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Stručnjaci će se sastati triput godišnje, a nakon
svakog sastanka podnosi se izvješće.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole

2.2.1.     Utvrđeni rizik/rizici –
primjenjuju se standardna pravila Komisije o upravljanju stručnim skupinama.
2.2.2.     Informacije o uspostavi
sustava unutarnje kontrole – primjenjuju se standardna pravila Komisije o
upravljanju stručnim skupinama.
2.2.3.     Procjena troškova i koristi
kontrole i ocjena očekivane razine rizika od pogreške – primjenjuju se
standardna pravila Komisije o upravljanju stručnim skupinama.
2.3.        Mjere za sprečavanje prijevare
i nepravilnosti
Navesti postojeće ili predviđene mjere za
sprečavanje i zaštitu od prijevare – primjenjuju se
standardna pravila Komisije o upravljanju stručnim skupinama.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije
Prema redoslijedu naslova
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj […]Naslov………………………………………...……….] || Dif./nedif. ([42])   || zemalja EFTA-e[43]   || zemalja kandidatkinja[44]   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   || Globalna omotnica DG EAC 15.01.02.11 (sastanak stručnjaka) || Nedif. || NE || NE || NE || NE
·      Zatražene nove proračunske linije – nije primjenjivo
Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj […]Naslov………………………………………...……….] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   || […] [XX. YY. YY. YY]   ||   || NE || NE || NE || NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na rashode
Troškovi
operativnog dijela inicijative pokrivaju se poglavljem o sportu programa Erasmus+
(proračunska linija 15.02.03); ovaj se zakonodavni financijski izvještaj odnosi
isključivo na administrativne rashode.
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Broj || […] [Naslov……………...……………………………………………………………….]
 Glavna uprava ||   ||   ||   Godina 2014.   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. ||   2018. 2019. 2020. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije 15. || Preuzete obveze || (1) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || (2) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe [45]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva za glavnu upravu <….> || Preuzete obveze || = 1 + 1a + 3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || = 2 + 2a + 3 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA<….> višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || = 5 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova: nije primjenjivo
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 4 višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || = 5 + 6 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi“
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || 2018. 2019. 2020. || UKUPNO
 DG EAC ||
  Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostali administrativni rashodi || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
 UKUPNO DG EAC || Odobrena sredstva || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupno plaćanja) || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
   ||   ||   ||   Godina 2014.   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || 2018. 2019. 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
 Plaćanja || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
■   Dio
prijedloga/inicijative koji je obuhvaćen ovim zakonodavnim financijskim
izvještajem ne zahtijeva korištenje odobrenih sredstava za poslovanje. Odobrena
sredstva za poslovanje koja proizlaze iz predložene Preporuke pokrivaju se zakonodavnim
financijskim izvještajem za program Erasmus+ (vidi gore).
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava
za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   || Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO
 UČINCI
 Vrsta rezultata[46]   || Prosječni trošak po rezultatu || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1[47]...   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ BR. 2... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNI TROŠAK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva administrativne prirode
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
odobrenih sredstava
–
■   Za
prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih
sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
milijuna EUR (do tri
decimalna mjesta)
   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || 2018. 2019. 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo
 Ostali administrativni rashodi || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
 Izvan NASLOVA 5[48] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo || Nije primjenjivo
 Ostali rashodi administrativne prirode || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNO || 0,028 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,084 || 0,532
Potrebna odobrena
sredstva za ljudske potencijale pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave
koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena
unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
3.2.3.2.   Procijenjene potrebe u
pogledu ljudskih potencijala –
–
■   Za
prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih potencijala
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih potencijala,
kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu izraziti u ekvivalentima punog radnog
vremena
 ||   || Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ||   ||
 || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[49]   ||
 || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „opće omotnice“) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 gg[50]   || - u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - delegacije ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO - neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS - izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || UKUPNO ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX se odnosi na
odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
Potrebe za ljudskim
potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je već
povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne
uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti
nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava
uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje ||
 Vanjsko osoblje ||
3.2.4.     Usklađenost s postojećim
višegodišnjim financijskim okvirom
–
■   Prijedlog/inicijativa
u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova
višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti
odgovarajuće proračunske linije i iznose.
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[51].
Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće
proračunske linije i iznose.
3.2.5.     Doprinosi trećih strana
–
■ Prijedlogom/inicijativom
ne predviđa se sufinanciranje od trećih strana
–
Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje
prema sljedećoj procjeni:
Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna
mjesta)
   || Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA sredstava sufinanciranja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
■   Prijedlog/inicijativa
nema financijski utjecaj na prihode.
–
¨  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
–
¨            na vlastita sredstva
–
¨            na razne prihode
milijuna EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[52]
 Godina N || Godina N +1 || Godina N + 2 || Godina N + 3 || Umetnuti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 Članak …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Za razne namjenske
prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru rashoda.
Navesti metodu
izračunavanja utjecaja na prihode.
[1]               Oni
uključuju smanjeni rizik od kardiovaskularnih bolesti, nekih karcinoma i
dijabetesa tipa 2, poboljšanja u mišićnokoštanom zdravlju i kontrolu tjelesne
težine. Pogledati na primjer: The Lancet, svezak 380, izdanje 9838, str  219-229,
21. srpnja 2012.
[2]               Ukratko
o zdravlju, Europa 2012, OECD.
[3]                      Smjernice o tjelesnoj aktivnosti, Izvješće savjetodavnog odbora iz 2008.,
Odjel za
zdravlje i socijalnu skrb SAD-a.
[4]               Globalni
zdravstveni rizici, smrtnost i teret bolesti zbog određenih većih rizika,
Svjetska zdravstvena organizacija 2009.
[5]               http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region
[6]               Nalazi
studija provedenih u državama članicama uključeni su u ocjenu učinka priloženu
ovom prijedlogu.
[7]               Plan
igre: strategija za donošenje vladinih ciljeva za sport i tjelesnu aktivnost, http://www.cabinetoffice.gov.uk/media/cabinetoffice/strategy/assets/game_plan_report.pdf.
Novija znanstvena publikacija upućuje na visoke izravne godišnje troškove
zdravstvene skrbi i neizravne troškove po stanovniku (u Australiji, Švicarskoj,
SAD-u) zbog tjelesne neaktivnosti, dok također bilježi da je razmjer ekonomskih
implikacija tjelesne aktivnosti teško sada usporediti. Serija časopisa The
Lancet: „Pandemija tjelesne neaktivnosti: globalna akcija za javno zdravlje”;
svezak 380, izdanje 9838, str. 219-229, 21. srpnja 2012.
[8]               Politička
deklaracija sastanka na visokoj razini Opće skupštine UN-a o prevenciji i
kontroli nezaraznih bolesti (rezolucija 66/2), 2011. i daljnje djelovanje
dogovoreno na 66.. Svjetskom zdravstvenom skupu 2013., u Ženevi.
[9]               Radni
dokument: Tablica za praćenje provedbe Smjernica EU-a o tjelesnoj aktivnosti: http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/implementation_report_a6_en.pdf.
[10]             Smjernice
EU-a o tjelesnoj aktivnosti, preporučene političke akcije u podršku tjelesne
aktivnosti korisne za zdravlje, listopad 2008.;
http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf
[11]             Europska
komisija: Bijela knjiga o sportu, COM(2007) 391 završna verzija, 11.7.2007.
[12]             Europska
komisija: Bijela knjiga o europskoj strategiji o zdravstvenim problemima
povezanima s prehranom, prekomjernom tjelesnom težinom i pretilošću COM (2007) 279
završna verzija, 30.5.2007.
[13]             Europska
komisija: Posebno istraživanje Eurobarometra 334 Sport i tjelesna aktivnost,
ožujak 2010.
[14]             http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/is-physical-activity-a-reality-for-all
[15]             Europska
komisija: Europa 2020. - Strategija za pametan, održiv i uključiv rast, COM (2010)
2020 završna verzija, 3. 3. 2010.
[16]             The
Lancet, svezak 380, izdanje 9838, str. 219. – 229., 21. srpnja 2012.
[17]             „Za tjelesnu aktivnost znanost o tome kako promijeniti pojedine
navike zasjenila je napore za razumijevanje prave promjene u stanovništvu. Zbog tog neuravnoteženog fokusa,
strukturalne i sustavne promjene potrebne za promicanje tjelesne aktivnosti u stanovništvu (...) u raznim sektorima do sada
se nisu počela sustavno rješavati.
(...) Slično iskustvo imamo u kontroli duhanske industrije, gdje je početno teret odgovornosti stavljen isključivo
na pojedince. Jednom kad se taj
stav proširio da bi uključio i prepoznavanje društvene odgovornosti, došlo je
do djelovanja na razini stanovništva i do promjena u pojavnosti pušenja.” The Lancet, svezak 380,
izdanje 9838, str. 219. – 229., 21. srpnja 2012.
[18]             To je između ostaloga potvrđeno i novim preispitivanjem kojim se sugerira da
je, uz nekoliko iznimaka, izrada
dokumenata nacionalne politike o tjelesnoj aktivnosti u Europi tek započela
zadnjih godina. Vidi Daugbjerg et
al: Promotion of Physical Activity in the European Region: Content Analysis of 27
National Policy Documents (Promicanje
tjelesne aktivnosti u Europskoj regiji: analiza sadržaja 27 dokumenata nacionalne politike). Journal of Physical Activity and Health, 2009,
6, 805. – 817.
[19]             Rezolucija
Vijeća o Planu rada Europske unije u području sporta 2011. – 2014., SL C 162 od
1.6.2011.
[20]             Europska
komisija: Komunikacija o razvoju europske dimenzije u sportu, COM (2011) 12
završna verzija, 18.1.2011.
[21]             Rezolucija Europskog parlamenta od 2. veljače 2012. o
europskoj dimenziji u sportu (2011/2087(INI)).
[22]             http://ec.europa.eu/health/nutrition_physical_activity/docs/pheiac_nutrition_strategy_evaluation_en.pdf
[23]             Globalna
strategija Svjetske zdravstvene organizacije o dijeti, tjelesnoj aktivnosti i
zdravlju, URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/strategy/eb11344/strategy_english_web.pdf

[24]             Globalne
preporuke Svjetske zdravstvene organizacije o tjelesnoj aktivnosti za zdravlje.
URL: http://www.who.int/dietphysicalactivity/factsheet_recommendations/en/index.html
[25]             http://ncdalliance.org/sites/default/files/rfiles/A66_WHA%20Final%20Resolution.pdf.
[26]             vidi bilj. 22.
[27]             NOPA
baza podataka Svjetske zdravstvene organizacije; URL:
http://data.euro.who.int/nopa/
[28]             U
ocjeni učinka (Prilog V) izračunat je prosječni trošak za svaku državu članicu.
[29]             U ocjeni učinka (Prilog V) izračunati su kombinirani
troškovi za proračun Unije. Kao dio pripremnog djelovanja u području sporta za 2013.,
Komisija u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom testira načine
pružanja podrške aktivnostima država članica koji se odnose na nadzor razvoja i
provedbe politike tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje.
[30]             COM
(2010) 2020.
[31]             Europska
komisija: Posebno istraživanje Eurobarometra 334 Sport i tjelesna aktivnost,
ožujak 2010.
[32]             http://www.euro.who.int/en/what-we-do/health-topics/disease-prevention/physical-activity/facts-and-figures/10-key-facts-on-physical-activity-in-the-who-european-region
[33]             http://ec.europa.eu/sport/library/documents/c1/eu-physical-activity-guidelines-2008_en.pdf
[34]             Zaključci
Vijeća o promicanju tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje, URL:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/educ/133870.pdf;
Zaključci Vijeća o zdravom starenju tijekom životnog vijeka, URL:
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/134097.pdf
[35]             COM
(2011) 12 završna verzija.
[36]             SL
C 162 od 1.6.2011.
[37]             Okvir
nadzora određuje minimalni skup zahtjeva za izvješćivanje o općenitim aspektima
promicanja tjelesne aktivnosti korisne za zdravlje kojima se mogu baviti sve
države članice. Okvir nadzora dalje je opisan u Radnom dokumentu službi
Komisije priloženom ovoj Preporuci.
[38]             Vidi odluku Komisije o Eurostatu od 17. rujna 2012. (2012/504/EU):
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2012:251:0049:0052:EN:PDF.
[39]             ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB:
Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).
[40]             Kako
je navedeno u članku 54. stavku 2. točki (a) ili (b) Financijske uredbe.
[41]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu
dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[42]             Dif. = diferencirana odobrena
sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
[43]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[44]             Zemlje kandidatkinje i, ako je
primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[45]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije
„BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[46]             Rezultati se odnose na proizvode i
usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena,
kilometri izgrađenih prometnica itd.).
[47]             Na način opisan u odjeljku 1.4.2.
„Posebni cilj/ciljevi…”
[48]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu
provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA“), neizravnih
istraživanja, izravnih istraživanja
[49]             UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni
nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u
delegacijama .
[50]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
[51]             Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog sporazuma (za
razdoblje 2007. – 2013.).
[52]             Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
(carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest
bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.