                EUROPSKA
                KOMISIJA
                                        Bruxelles, 12.1.2022.
                                        COM(2022) 18 final
                                        2022/0009 (COD)
                              Prijedlog
        UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
                 o Agenciji Europske unije za droge
   {SEC(2022) 45 final} - {SWD(2022) 8 final} - {SWD(2022) 9 final}
HR                                                                  HR
 ---pagebreak---                                                 OBRAZLOŽENJE
   1.        KONTEKST PRIJEDLOGA
   •         Razlozi i ciljevi prijedloga
   Nedopuštene droge složen su sigurnosni i zdravstveni problem koji pogađa milijune ljudi u
   EU-u i svijetu. U Europskom izvješću o drogama za 2021.1 ističe se da je 83 milijuna odraslih
   osoba u EU-u u životu probalo nedopuštene droge. Broj smrtnih slučajeva zbog predoziranja
   u EU-u od 2012. neprestano raste, a 2019. ih je zabilježeno najmanje 5 150, među ostalim
   među adolescentima u dobi od 15 do 19 godina. Izvješće pokazuje i pogoršanje situacije
   povezane s količinom kokaina i heroina unesenih u EU, koje su više nego ikad. Unutar EU-a
   droge, posebice sintetičke (amfetamini i ecstasy), proizvode se i za domaću potrošnju i za
   izvoz2. Procjenjuje se da maloprodajna vrijednost tržišta droga iznosi najmanje
   30 milijardi EUR godišnje3, a ono je i dalje najveće nezakonito tržište u EU-u i glavni izvor
   prihoda organiziranih kriminalnih skupina4.
   Kanabis je najčešće korištena droga. Uporaba heroina i drugih opioida i dalje je najčešće
   povezana sa štetnijim oblicima uporabe droga. Crack je sve dostupniji, a razne nedopuštene
   droge postaju dostupne i u manjim dozama ili jeftinijim pakiranjima, što se smatra
   prikladnijim za kućnu uporabu. Među visokorizičnim konzumentima droga, zatvorenicima i
   nekim skupinama povremenih konzumenata droga uočen je i porast uporabe benzodiazepinâ5,
   što može biti odraz visoke dostupnosti i niske cijene tih droga, ali i problema s mentalnim
   zdravljem povezanih s pandemijom. Među osobama koje uzimaju droge raširena je uporaba
   više različitih tvari6, što štetno utječe na javno zdravlje. Nadalje, veća dostupnost drugih
   droga, posebice kokaina i nekih sintetičkih droga, povezana je s povećanom razinom nasilja
   povezanog s drogom i drugih kaznenih djela7.
   Prema najnovijim studijama8 tržišta droga pokazala su se izuzetno otpornima na poremećaje
   uzrokovane pandemijom. Proizvodnja droge i nezakonita trgovina njome uglavnom nisu bile
   pogođene, a marginalizirano stanovništvo zbog pandemije je izloženo još većim rizicima.
   Tijekom prvotnih ograničenja kretanja povezanih s pandemijom bolesti COVID-19 uočene su
   1
           Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA), Europsko izvješće o drogama za
           2021., Europsko izvješće o drogama za 2021. | www.emcdda.europa.eu.
   2
           U Europi je 2019. zatvoreno više od 370 laboratorija za nezakonitu proizvodnju droga; Europsko
           izvješće o drogama za 2021.
   3
           EMCDDA/Europol,            Izvješće      o      tržištima     droga    u      EU-u      za       2019.,
           https://www.emcdda.europa.eu/2019/drug-markets.
   4
           Vidjeti Transcrime, From illegal markets to legitimate businesses: the portfolio of organised crime in
           Europe (hr. „Od nezakonitih tržišta do zakonitih poslova: portfelj organiziranog kriminala u Europi”),
           2015., http://www.transcrime.it/wp-content/uploads/2015/03/OCP-Full-Report.pdf; Europol, Procjena
           prijetnje teškog i organiziranog kriminala (SOCTA), 2021.
   5
           To obuhvaća zlouporabu benzodiazepina namijenjenih terapijskoj uporabi ili onih koji se pojavljuju kao
           novi benzodiazepini. „Novi benzodiazepini” definirani su kao nove psihoaktivne tvari koje sadržavaju
           benzodiazepinsku jezgru, a koje nisu pod nadzorom međunarodnog sustava kontrole droga.
   6
           Svjetska zdravstvena organizacija uporabu više vrsta droga definira kao konzumiranje više tvari ili više
           vrsta      tvari    u    isto     vrijeme    ili     uzastopno    u   kratkom      vremenu.      Izvor:
           https://www.who.int/substance_abuse/terminology/who_lexicon/en/.
   7
           EMCDDA/Europol,            Izvješće      o      tržištima     droga    u      EU-u      za       2019.,
           https://www.emcdda.europa.eu/2019/drug-markets.
   8
           EMCDDA, Europsko izvješće o drogama za 2021.; EMCDDA, Impact of COVID-19 on drug markets,
           use, harms and drug services in the community and prisons (Utjecaj bolesti COVID-19 na tržišta droga,
           uporaba, štetni učinci i službe za borbu protiv droga u zajednici i zatvorima), travanj 2021. |
           www.emcdda.europa.eu.
HR                                                          1                                                       HR
 ---pagebreak---    određene promjene ruta i metoda na veleprodajnoj razini te poremećaji i poneke lokalne
   nestašice. Ipak, prodavači i kupci droga brzo su se prilagodili novoj situaciji, posebno
   povećanjem uporabe usluga za šifriranu razmjenu poruka, društvenih medija, internetskih
   izvora te poštanskih usluga i usluga dostave na kućnu adresu. Smanjenje konzumacije droga
   uočeno tijekom prvotnih ograničenja kretanja nestalo je sa smanjenjem ograničenja kretanja.
   Zbog toga su se do sredine 2021. razine uporabe većine droga vratile na razine prije izbijanja
   bolesti COVID-19, a moguće je da su i porasle. Osim toga, nije zabilježen pad ponude.
   Naprotiv, u europskim lukama 2020. i 2021. bilo je višetonskih zapljena kokaina, a uzgoj
   kanabisa i proizvodnja sintetičkih droga u Europskoj uniji tijekom 2020. nastavili su se na
   razini prije pandemije, pri čemu je zabilježeno sve više slučajeva miješanja kanabisa sa
   sintetičkim kanabinoidima. Iako su službe za korisnike droga u cijeloj Europi, uključujući
   programe niskog praga, prostorije za konzumaciju droga te službe za liječenje u ustanovama i
   ambulantno liječenje ponovno počele s radom, i dalje su ograničene strogim postojećim
   mjerama za suzbijanje bolesti COVID-19 i rade smanjenim kapacitetom.
   Zbog tog razvoja događaja potrebno je učinkovito djelovanje na razini Unije. Strategija EU-a
   u području droga za razdoblje 2021. – 2025.9 i Akcijski plan EU-a u području droga za
   razdoblje 2021.–2025.10 strateški su okvir za to. U strategiji se, među ostalim, Komisija
   poziva „da što prije podnese prijedlog za reviziju mandata te agencije [Europski centar za
   praćenje droga i ovisnosti o drogama11] kako bi se osiguralo da ona ima snažniju ulogu u
   suočavanju s trenutačnim i budućim izazovima povezanima s fenomenom droge” 12. Ovim se
   prijedlogom ispunjava ta obveza.
   Komisija je 2018./2019. provela četvrtu evaluaciju Centra u skladu sa zahtjevima Uredbe
   (EZ) br. 1920/200613. Zaključeno je da Centar općenito dobro funkcionira, ali da su u
   nekoliko područja moguća daljnja poboljšanja, posebice s obzirom na razvoj fenomena droga.
   Taj zaključak dodatno je potkrijepljen tijekom redovitih kontakata s Centrom i njegovim
   dionicima, koji su naglasili sve veću nepovezanost složenosti i brzog razvoja fenomena droga
   sa zadaćama predviđenima mandatom Centra. Uredba (EZ) br. 1920/2006 ne odražava
   trenutačnu stvarnost fenomena droga i nije u skladu sa zadaćama koje Centar mora obavljati
   kako bi se riješili postojeći i budući problemi povezane s fenomenom droga.
   Stoga se ovim prijedlogom predviđaju ciljana revizija i jačanje mandata Europskog centra za
   praćenje droga i ovisnosti o drogama kako bi buduća Agencija mogla učinkovito reagirati na
   nove probleme, pružiti bolju potporu državama članicama i doprinijeti razvoju na
   međunarodnoj razini. Prijedlogom se posebno nastoji izričito obuhvatiti uporaba više
   različitih tvari, tj. ovisnosti o drugim tvarima kad se te tvari uzimaju zajedno s nedopuštenim
   drogama; ojačati sposobnosti praćenja i procjene prijetnji; oformiti laboratorij kako bi
   Agenciji bili dostupni svi forenzički i toksikološki podaci; ojačati položaj nacionalnih
   kontaktnih točaka kako bi mogle dostavljati relevantne podatke; utvrditi nadležnost Agencije
   za razvoj kampanja za prevenciju i informiranje javnosti na razini EU-a te izdavanje
   upozorenja ako su na tržištu dostupne posebno opasne tvari. Konačno, prijedlogom se
   pojašnjava uloga Agencije na međunarodnom planu14. Prijedlogom će se istodobno i
   9
            SL C 102I, 24.3.2021., str. 1.
   10
            SL C 272, 8.7.2021., str. 2.
   11
            Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru
            za praćenje droga i ovisnosti o drogama (preinačena), SL L 376, 27.12.2006., str. 1.–13.
   12
            Strategija EU-a u području droga za razdoblje 2021. – 2025., strateški prioritet 11., točka 5.
   13
            COM(2019) 228.
   14
            Za pojedinosti vidjeti najpoželjniju opciju opisanu u 3. odjeljku.
HR                                                          2                                                HR
 ---pagebreak---    institucionalni okvir Agencije prilagoditi zajedničkom pristupu Europskog parlamenta, Vijeća
   EU-a i Europske komisije o decentraliziranim agencijama EU-a15.
   •         Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
   U ovom se zakonodavnom prijedlogu uzima u obzir niz politika EU-a u području unutarnje
   sigurnosti i javnog zdravlja.
   Kad je riječ o politikama prema drogama, u ovom zakonodavnom prijedlogu uzimaju se u
   obzir Strategija EU-a u području droga za razdoblje 2021. – 2025. i povezani akcijski plan.
   Uzimaju se u obzir i izmjena Uredbe (EZ) br. 1920/200616 i nekoliko akata za dodavanje tvari
   u definiciju droga na temelju Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP17.
   Ovim zakonodavnim prijedlogom uzima se u obzir i suradnja Europskog centra za praćenje
   droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) s drugim tijelima Unije, posebice Agencijom
   Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol)18, Agencijom
   Europske unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust)19, Agencijom Europske unije za
   osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL), Europskom agencijom za
   lijekove (EMA)20 i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)21, ali i s
   drugim decentraliziranim agencijama i tijelima EU-a.
   15
           Zajedničkim pristupom o decentraliziranim agencijama EU-a uspostavlja se sveobuhvatan skup vodećih
           načela kako bi funkcioniranje decentraliziranih agencija EU-a postalo koherentnije, učinkovitije i
           odgovornije; vidjeti Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske
           komisije o decentraliziranim agencijama – Zajednički pristup, 2012.; https://europa.eu/european-
           union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf.
   16
           Uredba (EU) 2017/2101 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EZ)
           br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija i sustava ranog upozoravanja o novim psihoaktivnim
           tvarima te o postupku procjene njihovog rizika, (SL L 305, 21.11.2017., str. 1.).
   17
           SL L 335, 11.11.2004., str. 8. Vidjeti i Direktivu (EU) 2017/2103 Europskog parlamenta i Vijeća od
           15. studenoga 2017. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari
           obuhvatile definicijom „droge” te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP (SL L 305,
           21.11.2017., str. 12.). Delegirana direktiva Komisije (EU) 2019/369 od 13. prosinca 2018. o izmjeni
           Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP u pogledu obuhvaćanja novih psihoaktivnih tvari
           definicijom „droge” (SL L 66, 7.3.2019., str. 3.); Delegirana direktiva Komisije (EU) 2020/1687 od
           2. rujna 2020. o izmjeni Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP u pogledu obuhvaćanja nove
           psihoaktivne tvari N,N-dietil-2-[[4-(1-metiletoksi)fenil]metil]-5-nitro-1H-benzimidazol-1-etanamin
           (izotonitazen) definicijom „droge” (SL L 379, 13.11.2020., str. 55.); Delegirana direktiva Komisije
           (EU) 2021/802 od 12. ožujka 2021. o izmjeni Priloga Okvirnoj odluci Vijeća 2004/757/PUP u pogledu
           obuhvaćanja novih psihoaktivnih tvari metil 3,3-dimetil-2-[1-(pent-4-en-1-il)-1H-indazol-3-
           karbonil]aminobutanoata       (MDMB-4en-PINACA)            i     metil     2-[1-(4-fluorbutil)-1H-indol-3-
           karbonil]amino-3,3-dimetilbutanoata (4F-MDMB-BICA) definicijom „droge”, (SL L 178, 20.5.2021.,
           str. 1.).
   18
           Uredba (EU) 2016/794 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije
           za suradnju tijela za izvršavanje zakonodavstva (Europol) te zamjeni i stavljanju izvan snage odluka
           Vijeća 2009/371/PUP, 2009/934/PUP, 2009/935/PUP, 2009/936/PUP i 2009/968/PUP (SL L 135,
           24.5.2016., str. 53.–114.).
   19
           Uredba (EU) 2018/1727 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o Agenciji Europske
           unije za suradnju u kaznenom pravosuđu (Eurojust) te zamjeni i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća
           2002/187/PUP (SL L 295, 21.11.2018., str. 138.–183.).
   20
           Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka
           odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i
           veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.–33.).
   21
           Uredba (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o osnivanju Europskog
           centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (SL L 142, 30.4.2004., str. 1.–11.).
HR                                                         3                                                          HR
 ---pagebreak---    •         Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
   Ovim zakonodavnim prijedlogom uzimaju se u obzir druge relevantne politike Unije koje su
   donesene ili pokrenute od stupanja na snagu Uredbe (EZ) br. 1920/2006 o Europskom centru
   za praćenje droga i ovisnosti o drogama (preinaka).
   Kad je riječ o inovacijama, ovim zakonodavnim prijedlogom uzima se u obzir financiranje
   EU-a u području politika prema drogama u okviru Obzora 2020.22, Fonda za unutarnju
   sigurnost23, inicijativa u području politike prema drogama u okviru programa Pravosuđe24,
   programa „EU za zdravlje”25 i Obzor Europa26.
   Kad je riječ o javnom zdravlju, ovim zakonodavnim prijedlogom uzimaju se u obzir
   uspostava sustava ranog upozorenja i odgovora u vezi s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama
   zdravlju2728 te prijedlozi za izmjene u okviru mandata nekih prethodno navedenih agencija29.
   Pri razmatranju suradnje s agencijama i tijelima Unije u prijedlogu se razmatrala i uspostava
   Tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA)30.
   Kad je riječ o suradnji Agencije s trećim zemljama, ovim zakonodavnim prijedlogom uzimaju
   se u obzir vanjske politike Unije.
   2.        PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
   •         Pravna osnova
   Uredba (EZ) br. 1920/2006 Agencije temeljila se na članku 152. Ugovora o osnivanju
   Europske zajednice, tj. na pravnoj osnovi javnog zdravlja. Ta odredba odgovara članku 168.
   Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
   22
           Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog
           programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje
           rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013 (SL L 170,
           12.5.2021., str. 1.–68.).
   23
           Uredba (EU) br. 513/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju, u
           okviru Fonda za unutarnju sigurnost, Instrumenta za financijsku potporu u području policijske suradnje,
           sprečavanja i suzbijanja kriminala i upravljanja krizama i stavljanju izvan snage Odluke Vijeća
           2007/125/PUP (SL L 150, 20.5.2014., str. 93.–111.). Vidjeti i prijedlog Komisije o Fondu za unutarnju
           sigurnost za sljedeći višegodišnji financijski okvir (COM(2018) 472 final).
   24
           Uredba (EU) br. 1382/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavi programa
           Pravosuđe za razdoblje 2014.–2020. (SL L 354, 28.12.2013., str. 73.–83.).
   25
           Uredba (EU) 2021/522 o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za
           zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (SL L 107,
           26.3.2021., str. 1.–29.).
   26
           COM(2018) 435 final.
   27
           Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim
           prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293,
           5.11.2013., str. 1.–15.); vidjeti i Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim
           prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU,
           COM(2020) 727 final.
   28
           Provedbena odluka Komisije (EU) 2017/253 od 13. veljače 2017. o utvrđivanju postupaka za
           obavješćivanje o uzbunama kao dijela sustava ranog upozorenja i odgovora uspostavljenog u vezi s
           ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju te za razmjenu informacija, savjetovanje i koordinaciju
           odgovora na te prijetnje u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća
           (SL L 37, 14.2.2017., str. 23.–27.), koja obuhvaća prijetnje povezane s nedopuštenim drogama.
   29
           Za Europol, vidjeti COM(2020) 796 final; za zdravstvene agencije vidjeti općenito COM(2020) 724, a
           detaljnije za EMA-u COM(2020) 725 i za ECDC COM(2020) 726.
   30
           Povezana početna procjena učinka dostupna je na sljedećoj poveznici: Tijelo EU-a za pripravnost i
           odgovor na zdravstvene krize (HERA) (europa.eu).
HR                                                           4                                                      HR
 ---pagebreak---    Članak 168. stavak 1. treći podstavak, UFEU-a glasi: „Unija nadopunjuje djelovanje država
   članica na smanjenju oštećenja zdravlja povezanog sa zloporabom droga, uključujući
   obavješćivanje i prevenciju.” Člankom 168. stavkom 5. UFUE-a predviđeno je da Europski
   parlament i Vijeće mogu donijeti „mjere povezane s nadzorom ozbiljne prekogranične
   ugroženosti zdravlja i ranim izvješćivanjem o toj ugroženosti”.
   Rješavanjem pitanja opskrbe drogom i tržišta droga doprinosi se smanjenju dostupnosti droga
   u EU-u i smanjenju potražnje za drogama, a u konačnici i boljem javnom zdravlju.
   Zdravstvene i sigurnosne dimenzije fenomena droga neodvojivo su povezane i ne mogu se
   razmatrati zasebno. Stoga je sadržaj ovog zakonodavnog prijedloga obuhvaćen pravnom
   osnovom javnog zdravlja i ne prelazi ono što je moguće na temelju te pravne osnove.
   •         Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
   Potrebno je djelovanje EU-a za reviziju mandata Agencije.
   Fenomen droga pogađa sve Europljane, prekograničan je i obuhvaća više jurisdikcija,
   posebice kad su u pitanju tržišta droga i organizirani kriminal. Države članice suočavaju se s
   mnogim zajedničkim problemima, i u području zdravlja i u pogledu sigurnosti, koje je
   potrebno riješiti. Fenomen droga ne može se razmatrati samo na nacionalnoj ili
   regionalnoj/podnacionalnoj razini jer je nezakonita trgovina drogom prekogranično kazneno
   djelo. Organizirane kriminalne skupine koje se bave nezakonitom trgovinom drogom
   iskorištavaju razlike u regulatornim i pravnim pristupima među državama članicama.
   Problematičan zdravstveni ili sigurnosni obrazac otkriven u jednoj državi članici vrlo se često
   pojavljuje i u drugima. Prekogranični aspekti fenomena droga ne bi se mogli riješiti
   nacionalnim zakonodavstvom, pa čak ni najboljom nacionalnom praksom. Zbog tog
   prekograničnog karaktera postoji potreba za djelovanjem na razini EU-a.
   Ovim će se zakonodavnim prijedlogom stvoriti znatna dodana vrijednost EU-a. Donošenje
   ciljane revizije mandata Agencije, čime bi joj se omogućilo rješavanje sadašnjih i budućih
   izazova, u interesu je EU-a, posebno s obzirom na nedavno pogoršanje situacije s drogama u
   EU-u koju karakterizira raširena dostupnost raznih droga sve veće čistoće ili snage, kojoj
   doprinosi zlouporaba inovacija i tehnološkog razvoja, što uzrokuje složenije obrasce uporabe i
   ima sve veći utjecaj na javno zdravlje i sigurnost. Revizija mandata Agencije dio je odgovora
   EU-a na te događaje.
   Kako je vidljivo iz evaluacije, Agencija ima važnu dodanu vrijednost u odnosu na rješavanje
   fenomena droga isključivo na nacionalnoj razini. Mnogi su fenomeni prekogranične i sve više
   globalne prirode, stoga ih država članica ne može riješiti sama. Međutim, postojećim
   mandatom Agencije ograničeni su njezino djelovanje, pomoć koju može pružiti državama
   članicama i uloga koju može imati na međunarodnom planu. Zbog toga što, na primjer,
   postojeći mandat Agencije samo u ograničenoj mjeri obuhvaća uporabu više različitih tvari,
   gubi se preglednost fenomena droga na razini EU-a, pri čemu su podaci koji se prikupljaju
   fragmentirani ili možda uopće ne postoje. To je u suprotnosti sa zahtjevima politike EU-a
   prema drogama utemeljene na dokazima, koja se za dostavu činjeničnih i objektivnih
   podataka oslanja na nepristrano tijelo. Ciljanom revizijom predloženom u ovom
   zakonodavnom prijedlogu Agencija se jača u ključnim područjima kako bi mogla bolje
   rješavati ta zajednička pitanja.
   Revizijom trenutačnog mandata doprinijelo bi se i smanjenju administrativnog opterećenja i
   pojednostavnjenju administrativnih postupaka u državama članicama. Tomu doprinose
   čimbenici kao što su predloženo pojednostavnjenje i centralizacija obveza izvješćivanja u
   državama članicama putem nacionalnih kontaktnih točaka, praćenje tržišta droga i održavanje
HR                                                5                                                HR
 ---pagebreak---    sustava ranog upozoravanja i sustava upozoravanja na droge, organizacija osposobljavanja,
   razvoj najbolje prakse itd. To bi uzrokovalo smanjenje administrativnih troškova u državama
   članicama. Osim toga, Agencija bi mogla dostavljati bolje informacije, što bi koristilo i EU-u
   i državama članicama. Države članice same ne bi mogle u jednakoj mjeri prikupljati i
   analizirati podatke jer nemaju znanja ili resursa ili zato što je određeni problem prekogranične
   prirode. Potonji element argument je i za administrativno pojednostavnjenje jer nijedna
   država članica ne bi mogla sama riješiti ta pitanja, a suradnja s brojnim zemljama uzrokovala
   bi veliko administrativno opterećenje.
   •         Proporcionalnost
   Prijedlog je proporcionalan jer je jedini način da se ostvare potrebne promjene mandata
   Agencije.
   Djelovanjem na razini EU-a ne namjeravaju se zamijeniti nacionalno djelovanje ili tijela niti
   dovesti u pitanje njihova relevantnost. Fenomen droga može se riješiti samo suradnjom na
   svim razinama (europska, nacionalna i lokalna). Ovaj prijedlog neće prijeći ono što je
   razmjerno za rješavanje fenomena na razini EU-a.
   Kad je riječ o mogućim novim pravilima i odgovornostima nacionalnih kontaktnih točaka,
   države članice odlučit će kako točno žele uspostaviti nacionalnu kontaktnu točku. Međutim,
   kako bi mogle pružiti sve što je potrebno na razini EU-a i pristupiti financiranju na razini EU-
   a, nacionalne kontaktne točke trebale bi ispunjavati niz minimalnih zahtjeva. Osim toga,
   budući da je pružanje osnovnih podataka država članica Agenciji putem nacionalnih
   kontaktnih točaka temelj za cjelokupni sustav praćenja droga, primjereno je utvrditi takve
   minimalne zahtjeve.
   •         Odabir instrumenta
   Budući da je mandat Agencije utvrđen Uredbom (EZ) br. 1920/2006, i revizija njezina
   mandata mora biti u obliku uredbe.
   3.        REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I
             PROCJENA UČINKA
   •         Savjetovanja s dionicima
   Savjetovanje s glavnim dionicima za ovaj prijedlog provedeno je u okviru evaluacije Agencije
   provedene 2018./2019. Taj se postupak sastojao od opsežnog savjetovanja s dionicima,
   uključujući javno savjetovanje u trajanju od 12 tjedana. Detalji tog savjetovanja s dionicima
   dostupni su u Prilogu III. povezanom radnom dokumentu službi Komisije31. Prilog sadržava i
   kratki sažetak rezultata javnog savjetovanja. Sažeto izvješće javnog savjetovanja objavljeno je
   kao Prilog 5. izvješću o evaluaciji32.
   Osim toga, na sastancima i/ili u posebnim zahtjevima za informacije odgovarajuće su
   obrađena stajališta određenih dionika, kao što su države članice, nacionalne kontaktne točke
   ili druge agencije.
   Od provedene studije savjetnika održano je više rasprava radi revizije mandata Agencije,
   uključujući rasprave u Upravnom odboru EMCDDA-a u prosincu 2018. i lipnju 2019.,
   31
           SWD(2019) 174.
   32
           ICF, Završno izvješće – vanjska evaluacija EMCDDA-a, studeni 2018.;               poveznica:
           https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/4eaca79c-72f6-11e9-9f05-
           01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-search.
HR                                                         6                                            HR
 ---pagebreak---    predstavljanje rezultata evaluacije Horizontalnoj skupini za droge u srpnju 2019., prezentaciju
   voditeljima nacionalnih kontaktnih točaka na njihovu sastanku u svibnju 2019.
   Više službenih i neslužbenih sastanaka održano je 2019. i 2020. Među njima su neslužbeni
   sastanci s raznim članovima osoblja Agencije, voditeljem nacionalnih kontaktnih točaka,
   Forumom civilnog društva o drogama i predstavnicima država članica.
   Službe Komisije organizirale su i službenije sastanke. Virtualni sastanak s temeljnom grupom
   Foruma civilnog društva o drogama održan je 1. srpnja 2020. O predloženoj reviziji mandata
   EMCDDA-a raspravljalo se i na plenarnoj sjednici Foruma civilnog društva o drogama
   8. listopada 2020. Rasprava o aspektima koji se odnose na nacionalne kontaktne točke
   održana je na tehničkom sastanku mreže Reitox 7. listopada 2020. i na sastanku voditelja
   nacionalnih kontaktnih točaka 26. studenoga 2020. Za članove Upravnog odbora EMCDDA-a
   26. listopada 2020. održana je virtualna neslužbena radionica, na kojoj se raspravljalo o opciji
   politike i glavnim idejama za najpoželjniju opciju.
   Na tim sastancima naglašena je potreba za prilagodbom Uredbe o EMCDDA-u postojećim
   izazovima povezanima s drogama, kao što je uporaba više različitih tvari, te za osiguranjem
   odgovarajućeg financiranja Agencije. Sudionici su pozvali na proširenje kapaciteta Agencije
   za praćenje, prikupljanje podataka i procjenu, kao i njezine nadležnosti za pokretanje
   informativnih kampanja i komunikacija o rizicima, jačanje njezina odnosa s tijelima država
   članica, a posebno s nacionalnim kontaktnim točkama. Naglašene su i uloga EMCDDA-a u
   odnosu na međunarodnu politiku o drogama te potreba za odgovarajućim kapacitetima
   forenzičkih i toksikoloških laboratorija.
   •         Prikupljanje podataka i primjena stručnog znanja
   Komisija je provela evaluaciju Agencije uz podršku savjetnika u skladu sa zahtjevima iz
   članka 23. Uredbe (EZ) br. 1920/2006. Glavni rezultati evaluacije sažeti su u Izvješću
   Komisije Europskom parlamentu i Vijeću33 i pratećem radnom dokumentu službi Komisije34.
   Ocjena je općenito bila pozitivna u pogledu pet kriterija ocjenjivanja (relevantnost,
   djelotvornost, učinkovitost, koherentnost, dodana vrijednost EU-a), ali je utvrđeno i da su u
   nekoliko područja moguća poboljšanja. Na primjer, mogli bi se poboljšati dostupnost
   naprednijih proizvoda, odnos sa znanstvenom zajednicom i liječnicima opće prakse te mjere
   za informiranje javnosti. U evaluaciji je naglašena i potreba za poboljšanjem dostave
   podataka, rješavanjem problema uporabe više različitih tvari i pružanjem potpore državama
   članicama u evaluaciji nacionalnih politika o drogama. Suradnja s trećim zemljama i
   međunarodnim organizacijama mogla bi se dodatno pojačati. Rezultati evaluacije ne
   omogućuju donošenje zaključka o mogućem budućem proširenju djelokruga Agencije na
   druge dopuštene i nedopuštene tvari i ovisnička ponašanja35.
   Agencija je dala stručni doprinos procjeni učinka i zakonodavnom prijedlogu tijekom njegove
   izrade, uključujući procjene troškovnih učinaka različitih opcija politike.
   •         Procjena učinka
   U skladu sa svojom politikom bolje regulative Komisija je provela procjenu učinka.
   33
            COM(2019) 228.
   34
            SWD(2019) 174.
   35
            U odjeljku 2.1. procjene učinka može se naći i sažetak glavnih ishoda.
HR                                                         7                                        HR
 ---pagebreak---    Razmotren je niz zakonodavnih i nezakonodavnih opcija politike. Neke opcije politike36
   odbačene su u ranoj fazi i nisu bile predmet temeljitije analize i procjene. Dvije su opcije
   politike detaljno procijenjene: obje imaju slične ciljeve, ali različite razine učinka u smislu
   troškova, koristi i administrativnog opterećenja.
   –         Opcija politike 4: Ciljana revizija – stvaranje veće vrijednosti u politici prema
             drogama
   U toj opciji predviđen je tematski opseg djelovanja usredotočen na nedopuštene droge i
   usmjeren na produbljivanje baze dokaza o fenomenu droga, uz jačanje sposobnosti Agencije
   za praćenje i procjenu prijetnji kako bi se povećala njezina sposobnost djelovanja i reagiranja
   na nove izazove, uključujući međunarodne. Nacionalne kontaktne točke trebale bi biti
   ovlaštene da djeluju kao učinkovitiji posrednici koji prenose i provode ključne ulazne
   elemente Agencije na nacionalnoj razini. U okviru te opcije politike Agencija bi postala
   prilagodljiva u odgovoru na potrebe koje se javljaju u području politike prema drogama i
   nudila razne usluge prilagođene državama članicama. Tom bi se opcijom znatno smanjilo
   administrativno opterećenje i pojednostavnili postupci za države članice. Ujedno bi bila
   prikladnija kad je riječ o potrebnom jačanju financijskih i ljudskih resursa.
   –         Opcija politike 5: Opsežna revizija – fokusiranje na razne ovisnosti
   Tematski opseg djelovanja u okviru te opcije proširen je s droga na ovisnost u širem smislu, a
   sustav praćenja Agencije preinačen je na temelju primjenjivih metodologija i pokazatelja koji
   obuhvaćaju različite ovisnosti. Tematski opseg proširen na ovisnosti utjecao bi na opće
   podatke koje bi nacionalne kontaktne točke trebale dostaviti Agenciji, kao i na ulogu Agencije
   kao središta za razmjenu znanja. Naposljetku, uključenost Agencije u međunarodnu suradnju
   uglavnom bi bila ograničena na trenutačne aktivnosti koje se odnose na droge jer druge
   ovisnosti nemaju jednaku razinu međunarodne i prekogranične izloženosti. Posljedica te
   opcije mogla bi biti preklapanja s postojećim politikama. Ta opcija izaziva i pitanja o
   mogućem zadiranju u nacionalne nadležnosti i mogla bi biti teško ostvariva iz perspektive
   supsidijarnosti. Podrazumijevala bi i znatno povećanje financijskih i ljudskih resursa
   potrebnih Agenciji za obavljanje zadaća.
   Nakon detaljne procjene učinka navedenih opcija politike kao najpoželjnija utvrđena je opcija
   politike 4, koja podrazumijeva ciljanu reviziju mandata. Glavni su elementi te ciljane revizije
   sljedeći:
   –         Opseg djelovanja Agencije proširio bi se na suzbijanje uporabe više različitih tvari,
             tj. ovisnosti o drugim tvarima kad se te tvari uzimaju zajedno s nedopuštenim
             drogama. Revizijom bi stoga trebalo pojasniti što uključuje uporaba više vrsta droga i
             u kojim se uvjetima taj koncept može primijeniti. Zbog tog ograničenog proširenja
             mandata nacionalne kontaktne točke morale bi izvješćivati o relevantnim podacima.
   –         Mandat Agencije proširio bi se na izričita pitanja opskrbe drogom i tržišta droga jer
             je to sve važnija dimenzija fenomena droga, a Agencija EU-a za droge (EUDA) mora
             se moći u potpunosti baviti tom dimenzijom.
   –         Ojačali bi se kapaciteti Agencije za praćenje i procjenu prijetnji, a Agencija bi
             pružila dodatnu potporu državama članicama kako bi se povećali njezin učinak na
             fenomen droga i sposobnost da reagira na nove izazove.
   36
           Opcija politike 0: osnovni scenarij – zadržavanje postojećeg pristupa bez promjena; opcija politike 1:
           minimalna revizija – jača suradnja; opcija politike 2: raspuštanje Agencije – stavljanje izvan snage
           Uredbe o osnivanju; opcija politike 3: spajanje Agencije s drugim tijelom EU-a.
HR                                                         8                                                      HR
 ---pagebreak---    –         Uspostavio bi se virtualni laboratorij, tj. mreža laboratorija u kombinaciji s centrom
             stručnosti u Agenciji, kako bi Agenciji bilo dostupno više forenzičkih i toksikoloških
             informacija.
   –         Nacionalne kontaktne točke bile bi ovlaštene za dostavljanje relevantnih podataka
             Agenciji. Novom uredbom bili bi utvrđeni minimalni zahtjevi za njihovu uspostavu,
             koje Agencija zatim ovjerava. Mandat nacionalnih kontaktnih točaka mora
             odražavati reviziju mandata Agencije.
   –         Agencija bi dobila nadležnost za postupanje na temelju svoje analize, razvoj
             kampanja za prevenciju i informiranje javnosti na razini EU-a te za izdavanje
             upozorenja ako su na tržištu dostupne posebno opasne tvari.
   –         Ti bi se elementi dopunili pojačanom suradnjom s državama članicama,
             decentraliziranim agencijama i tijelima Unije, koja jest ključna, ali sama po sebi ne
             bi ispunila ciljeve ove inicijative.
   –         Kad je riječ o međunarodnoj dimenziji, zadaće Agencije razjasnile bi se kako bi se
             relevantne nadležnosti uključile u sam mandat.
   Ta se opcija politike u potpunosti odražava u ovom zakonodavnom prijedlogu. Njime bi se
   Agenciji osigurali alati i kapaciteti za rješavanje svih dimenzija suvremenog fenomena droga.
   Zakonodavnim prijedlogom mandat Agencije revidirat će se sadržajno, ali i prilagoditi
   zajedničkom pristupu decentraliziranim agencijama EU-a37. To još nije učinjeno jer od
   sporazuma o zajedničkom pristupu 2012. nije provedena značajnija revizija Uredbe (EZ)
   br. 1920/2006. Za prilagodbu zajedničkom pristupu potrebno je proširiti mnoge odredbe koje
   se odnose na institucionalna pravila i pravila upravljanja Agencije, čak i ako glavni sadržaj tih
   odredbi ostane isti. Donošenjem tih novih pravila upravljanje Agencijom uskladit će se s
   najnovijim zakonodavnim aktima o financijskim pravilima, zaštiti podataka, suzbijanju
   prijevara i slično. Osim toga, pravila upravljanja Agencijom uskladit će s pravilima drugih
   decentraliziranih agencija EU-a.
   Glavni učinci ovog prijedloga usmjereni su na Komisiju i samu Agenciju te na nacionalna
   tijela. S tim u vezi postojao bi mogući utjecaj na pojednostavnjenje i/ili administrativno
   opterećenje kao što je prethodno prikazano38. Glavni gospodarski učinci obuhvaćaju proračun
   EU-a kad je riječ o nužnom povećanju doprinosa EU-a u proračun Agencije, a u znatno
   ograničenijoj mjeri nacionalne proračune. Učinci na druge dionike, posebice na
   građane/pojedince i poduzeća, ograničeni su i uglavnom neizravni u smislu bolje sposobnosti
   suzbijanja fenomena droga u EU-u.
   •         Temeljna prava
   Revizija kao takva nema izravan učinak na temeljna prava. Podaci koje prikuplja Agencija i
   koji su njoj namijenjeni statistički su podaci, ali ne uključuju osobne podatke, stoga članak 8.
   Povelje o temeljnim pravima („Zaštita osobnih podataka”) nije doveden u pitanje. Prijedlog
   ne utječe ni na druga temeljna prava.
   37
           Vidjeti bilješku 15.
   38
           Vidjeti odjeljak „Supsidijarnost”, stranica 5. Nema dostupnih kvantitativnih podataka o potencijalu
           pojednostavnjenja i smanjenja opterećenja. U nedavnoj evaluaciji Strategije EU-a u području droga za
           razdoblje 2013.–2020. zaključeno je da nema dostupnih informacija o resursima koje su države članice
           namijenile pitanjima povezanima s drogama. Vidjeti Evaluaciju Strategije EU-a u području droga za
           razdoblje 2013.–2020. i Akcijski plan Europske unije u području droga za razdoblje 2017.–2020.,
           SWD(2020) 150 final.
HR                                                        9                                                     HR
 ---pagebreak---    Međutim, trebalo bi dodati da se u analizi Agencije razmatraju važna pitanja koja bi mogla
   utjecati na temeljna prava39, čak i ako Agencija sama ne odlučuje o tim mjerama niti njima
   upravlja. U tom smislu poboljšanje funkcioniranja Agencije moglo bi imati pozitivne
   neizravne učinke na temeljna prava.
   4.        UTJECAJ NA PRORAČUN
   Ovaj bi zakonodavni prijedlog utjecao na proračun i kadrovske potrebe Agencije kako su
   trenutačno predviđeni višegodišnjim financijskim okvirom (VFO), koji su nedostatni za
   zadaće koje bi Agencija trebala obavljati radi boljeg rješavanja fenomena droga, među ostalim
   kad je riječ o tržištima droga i opskrbi drogom. Procjenjuje se da će za preostalo razdoblje
   VFO-a biti potrebni dodatni proračun od približno 63 milijuna EUR i otprilike 40 dodatnih
   radnih mjesta kako bi Agencija imala potrebne resurse za provedbu svojeg revidiranog
   mandata. Za nove zadaće Agencije predložene u ovom zakonodavnom prijedlogu stoga bi bila
   potrebna dodatna financijska sredstva i osoblje u odnosu na resurse izdvojene u donesenom
   višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027., u kojem je predviđeno godišnje
   povećanje doprinosa EU-a Agenciji od 2 %. Proračunski učinak dodatnih financijskih
   sredstava za Agenciju EU-a za droge nadoknadit će se kompenzacijskim smanjenjem
   planirane potrošnje u okviru naslova 4.40, a njime bi se trebale i stabilizirati potrebe Agencije
   za resursima u razdoblju 2021.–2027.
   5.        DRUGI ELEMENTI
   •         Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
   Praćenje i evaluacija mandata Agencije uglavnom bi se provodili u okviru primjenjivih
   mehanizama u skladu s ovom Uredbom. Člankom 52. predviđa se evaluacija kojom se
   procjenjuju, prije svega, učinak, djelotvornost i učinkovitost Agencije i njezinih radnih praksi,
   a osobito može biti usmjerena na moguću potrebu prilagodbe strukture, operacije, područja
   djelovanja i zadaća Agencije te na financijske posljedice takve prilagodbe. Nastavno na tu
   evaluaciju Komisija će prikupiti podatke od svojih predstavnika na sastancima Upravnog
   odbora Agencije i u okviru nadzora rada Agencije koji provodi zajedno s državama
   članicama.
   •         Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga
   Poglavlje I. (članci od 1. do 5.) obuhvaća ciljeve i opće zadaće Agencije. Nakon što je
   utvrđeno da Agencija Europske unije za droge (EUDA) zamjenjuje Europski centar za
   praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) (članak 1.) te su definirani pravni status i
   sjedište Agencije (članak 2.) i navedene neke definicije (članak 3.), u članku 4. definira se
   cilj Agencije, koji ostaje isti kao u Uredbi (EZ) br. 1920/2006. U članku 5. navode se opće
   zadaće Agencije podijeljene u tri glavna područja nadležnosti, koja su detaljnije opisana u
   poglavljima od II. do IV.
   U Poglavlju II. (članci 6. i 7.) pojašnjavaju se zadaće Agencije koje se odnose na praćenje. U
   članku 6. definira se koje podatke Agencija treba prikupljati i koje bi radnje trebala poduzeti
   kako bi za analizu imala na raspolaganju najnovije informacije. Definiraju se i zadaće
   Agencije koje se odnose na širenje. U članku 7. utvrđuju se glavne zadaće Agencije koje se
   odnose na praćenje.
   39
           Na primjer, rad na alternativama prisilnim sankcijama, rad na minimalnim standardima kvalitete u
           smanjenju potražnje za drogama, najboljim praksama u liječenju i smanjenju štete.
   40
           Za pojedinosti vidjeti zakonodavno financijsko izvješće u Prilogu I.
HR                                                      10                                                  HR
 ---pagebreak---    U Poglavlju III. (članci od 8. do 15.) definiraju se zadaće Agencije koje se odnose na rano
   upozoravanje i procjenu rizika. U člancima od 8. do 11. utvrđuju se pravila o razmjeni
   informacija o novim psihoaktivnim tvarima, sustavu ranog upozoravanja na njih i postupku
   procjene rizika za te tvari. Te odredbe nisu izmijenjene u usporedbi s člancima od 5.a do 5.d
   Uredbe (EZ) br. 1920/2006 (uvedene Uredbom (EU) 2017/2101). Rad Agencije u tom
   pogledu temelj je za moguće uključivanje nove psihoaktivne tvari u definiciju „droge” putem
   delegirane direktive u skladu s Okvirom odlukom Vijeća 2004/757/PUP. U članku 12.
   utvrđuje se mogućnost da Agencija izradi procjene prijetnji novih kretanja fenomena droga
   koja bi mogla negativno utjecati na javno zdravlje, sigurnost i zaštitu. Tim će se procjenama
   povećati pripravnost EU-a da reagira na nove prijetnje i poduprijeti druge zadaće Agencije.
   Članak 13. temelji se na informacijama iz Sustava ranog upozoravanja, procjenama prijetnji i
   drugim informacijama iz država članica o pojavi ozbiljnog izravnog ili neizravnog rizika
   povezanog s drogom. Njime se predviđa europski sustav upozoravanja na droge, koji olakšava
   brzu razmjenu informacija koje mogu zahtijevati brzo poduzimanje mjera za očuvanje javnog
   zdravlja, sigurnosti ili zaštite. Člankom 14. utvrđuju se nadležnosti Agencije u području
   prekursora za droge. Konačno, člankom 15. uspostavlja se mreža forenzičkih i toksikoloških
   laboratorija („virtualni laboratorij”).
   U Poglavlju IV. (članci od 16. do 21.) definiraju se zadaće koje treba ispuniti u okviru
   razvoja kompetencija. Člankom 16. utvrđuju se nadležnosti Agencije koje se odnose na
   prevenciju. Agencija već radi u tom području, npr. razvija Europski prevencijski kurikulum ili
   registar za razmjenu iskustava u području prevencije. To bi trebalo unaprijediti tako što će se
   Agenciji omogućiti razvoj programâ i kampanja prevencije u cijelom EU-u, ali i pružanjem
   potpore državama članicama u pripremi nacionalnih kampanja. Člankom 17. predviđa se
   postupak akreditacije i certifikacije nacionalnih programa, posebno nacionalnih programa
   prevencije, liječenja, smanjenja štete i drugih povezanih programa. Zahvaljujući takvoj
   akreditaciji ili certifikaciji nacionalna ili stručna tijela bila bi sigurna da su njihovi programi u
   skladu s najnovijim znanstvenim stanjem i da su se pokazali korisnima. Člankom 18.
   Agencija se ovlašćuje za pružanje potpore državama članicama, npr. u evaluaciji i razvoju
   njihovih nacionalnih strategija, ali i u razmjeni inovativnih najboljih praksi ili drugih
   relevantnih informacija. Člankom 19. Agenciji se omogućuje da u okviru svojeg mandata
   provodi osposobljavanje kao osnovnu ili popratnu zadaću, pri čemu bi se osposobljavanje kao
   popratna zadaća moglo omogućiti uz zasebne naknade ako se tako odluči. U članku 20.
   utvrđuju se aktivnosti Agencije u području međunarodne suradnje i tehničke pomoći, koje bi
   ona trebala razraditi. Odredbom se pojašnjava i da je međunarodna suradnja dio osnovnih
   zadaća Agencije. Člankom 21. Agenciji se dodjeljuje mandat kako bi bila aktivnija u
   kontekstu ciklusa istraživačkih spoznaja EU-a. To bi trebalo obuhvaćati i sudjelovanje
   Agencije u europskom inovacijskom centru za unutarnju sigurnost41.
   U Poglavlju V. (članci od 22. do 34.) utvrđuju se pravila o organizaciji Agencije. Pravila se
   temelje na Uredbi (EZ) br. 1920/2006. Promjene pravila u tom Poglavlju posljedica su
   uvođenja zajedničkog pristupa. Posebnosti Agencije, kao što je Znanstveni odbor ili mreža
   nacionalnih kontaktnih točaka, zadržane su, ali su prema potrebi prilagođene.
   Člankom 22. definira se ustroj Agencije. U člancima od 23. do 27. utvrđuju se sastav,
   funkcije i metode rada Upravnog odbora. Te su odredbe sastavljene na temelju članka 9.
   Uredbe (EZ) br. 1920/2006, poslovnika Upravnog odbora Europskog centra za praćenje droga
   i ovisnosti o drogama (EMCDDA) i zajedničkog pristupa. Člankom 28. utvrđuju se pravila za
   Izvršni odbor, koji podupire Upravni odbor i priprema njegove sastanke. Ta se odredba
   temelji na članku 10. Uredbe (EZ) br. 1920/2006, poslovniku Upravnog odbora EMCDDA-a i
   41
           Dokumenti Vijeća 12837/19, 12496/19, 7829/20.
HR                                                    11                                                 HR
 ---pagebreak---    zajedničkom pristupu. Člankom 29. utvrđuju se odgovornosti izvršnog direktora, a temelji se
   na članku 11. Uredbe (EZ) br. 1920/2006 i zajedničkom pristupu. Člankom 30. utvrđuju se
   pravila za Znanstveni odbor te je u skladu s člankom 13. Uredbe (EZ) br. 1920/2006.
   Konačno, u člancima od 31. do 34. utvrđuju se pravila za mrežu nacionalnih kontaktnih
   točaka Reitox i za same nacionalne kontaktne točke. Nacionalne kontaktne točke potrebno je
   ojačati u skladu s revizijom mandata Agencije, stoga su pravila o nacionalnim kontaktnim
   točkama proširena kako bi se detaljnije utvrdile njihove uloge i odgovornosti. Nacionalne
   kontaktne točke trebaju biti ovlaštene da djeluju kao središnje tijelo u državama članicama za
   sve podatke o drogama, a odgovarajuću ulogu trebale bi imati i na nacionalnoj razini. Kako bi
   mogle na odgovarajući način ispuniti svoju ulogu, njihov ustroj trebao bi biti u skladu s
   određenim minimalnim zahtjevima, a usklađenost s njima trebala bi potvrditi Agencija. Osim
   tih minimalnih zahtjeva, države članice moraju odlučiti kako uspostaviti nacionalne kontaktne
   točke u okviru svojeg nacionalnog pravnog sustava.
   Poglavlje VI. (članci od 35. do 41.) obuhvaća financijske odredbe. Člankom 35. utvrđuju se
   pravila o jedinstvenom programskom dokumentu Agencije, koji uključuje trogodišnje
   planiranje i program rada za sljedeću godinu. Ta je odredba prilagođena najnovijim
   financijskim propisima42. Izmjene u financijskim odredbama u usporedbi s Uredbom (EZ)
   br. 1920/2006 posljedica su primjene zajedničkog pristupa i financijskih pravila za
   decentralizirane agencije EU-a koja se trenutačno primjenjuju. Izmjene u području
   proračunskih postupaka te financijskog izvješćivanja i razrješnica manje su. Jedina nova
   odredba u ovom poglavlju jest članak 37., kojim bi se Agenciji omogućilo da naplaćuje
   naknade za određene zadaće koje nisu dio njezinih osnovnih zadaća. Agencija će u kasnijoj
   fazi, nakon što se ova Uredba počne primjenjivati, sama odlučiti hoće li iskoristiti tu
   mogućnost.
   Poglavlje VII. (članci od 42. do 44.) obuhvaća pravila o osoblju. Izmjene u usporedbi s
   Uredbom (EZ) br. 1920/2006 posljedica su primjene zajedničkog pristupa i izmjena
   Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika (članci od 42. i 44.)43. Članak 43.
   sadržava pravila o osoblju koja se primjenjuju na izvršnog direktora.
   Poglavlje VIII. (članci od 45. do 63.) obuhvaća opće i završne odredbe. Izmjene u usporedbi
   s Uredbom (EZ) br. 1920/2006 posljedica su primjene zajedničkog pristupa i prilagodbi na
   novije zakonodavstvo. Većina tih odredbi već je uvrštena u Uredbu (EZ) br. 1920/2006. To
   poglavlje sadržava i prijelazne odredbe (članci od 58. do 61.) kako bi se omogućio pravilan
   prijelaz s Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama na Agenciju Europske
   unije za droge.
   42
           Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 od 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za
           tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU,
           Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 122, 10.5.2019., str. 1.–38.).
   43
           SL L 56, 4.3.1968., str. 1.
HR                                                    12                                                      HR
 ---pagebreak---                                                                 2022/0009 (COD)
                                                    Prijedlog
                          UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
                                   o Agenciji Europske unije za droge
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 168.
   stavak 5.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom1,
   nakon savjetovanja s Odborom regija2,
   u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
   budući da:
   (1)    Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama osnovan je Uredbom Vijeća
          (EEZ) br. 302/933. Taj akt o osnivanju preinačen je 2006. Uredbom (EZ)
          br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća4.
   (2)    Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama osnovan je radi pružanja
          činjeničnih, objektivnih, pouzdanih i usporedivih informacija o drogama, ovisnosti o
          drogama i njihovim posljedicama na razini Unije kako bi Unija i države članice imale
          dokaze za utemeljeno oblikovanje politika i usmjeravanje inicijativa za suzbijanje
          droga te kako bi im se dala dodana vrijednost kad u svojim područjima nadležnosti
          poduzimaju mjere ili odlučuju o djelovanju za suočavanje s fenomenom droga.
          Osnivanjem Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama vidno je
          poboljšana dostupnost informacija o drogama i ovisnosti o drogama u cijeloj Europi.
   (3)    Iako je njezin opći cilj i dalje valjan i trebalo bi ga zadržati, Uredba (EZ)
          br. 1920/2006 u postojećem obliku više nije prikladna za rješavanje sadašnjih i
          budućih problema povezanih s drogama. Stoga bi trebalo revidirati mandat Europskog
          centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama, uključujući njegovu zamjenu i
          preimenovanje u „Agenciju Europske unije za droge” („Agencija”). Budući da su
          potrebne znatne izmjene Uredbe (EZ) br. 1920/2006 kako bi se uskladio zajednički
   1
          SL C , , str. .
   2
          SL C , , str. .
   3
          Uredba Vijeća (EEZ) br. 302/93 od 8. veljače 1993. o osnivanju Europskog centra za praćenje droga i
          ovisnosti o drogama (SL L 36, 12.2.1993., str. 1.).
   4
          Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru
          za praćenje droga i ovisnosti o drogama (preinačena) (SL L 376, 27.12.2006., str. 1.).
HR                                                      13                                                    HR
 ---pagebreak---         pristup za decentralizirane agencije Unije5 i kako bi se uzeo u obzir razvoj fenomena
        droga, tu uredbu radi jasnoće treba zamijeniti novom uredbom.
   (4)  Uredba (EZ) br. 1920/2006 bila je usmjerena prvenstveno na zdravstvena pitanja.
        Međutim, za razumijevanje utjecaja fenomena droga na javno zdravlje, smanjenje
        dostupnosti droga u Uniji i ograničavanje potražnje za drogama nužno je i riješiti
        pitanja tržišta droga i opskrbe drogom. Zdravstvena pitanja i pitanja opskrbe
        neodvojivo su povezana. Agencija bi stoga fenomenu droga trebala pristupiti
        holistički.
   (5)  Rad Agencije trebao bi se obavljati uzimajući u obzir ovlasti Unije i njezinih država
        članica u području droga. Taj bi rad trebao obuhvaćati različite aspekte fenomena
        droga i primijenjena rješenja. Agencija bi se pritom trebala rukovoditi relevantnim
        strategijama i akcijskim planovima koje je donijela Unija, posebice primjenjivom
        Strategijom i akcijskim planom EU-a u području droga.
   (6)  U obavljanju svojih aktivnosti Agencija bi trebala surađivati s drugim agencijama i
        tijelima Unije, posebno s Agencijom Europske unije za suradnju tijela za izvršavanje
        zakonodavstva (Europol), Agencijom Europske unije za osposobljavanje u području
        izvršavanja zakonodavstva (CEPOL), Agencijom Europske unije za suradnju u
        kaznenom pravosuđu (Eurojust), Europskom agencijom za lijekove (EMA),
        Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) i Europskom izvršnom
        agencijom za obrazovanje i kulturu (EACEA) te bi trebala uzeti u obzir njihove
        aktivnosti kako bi se izbjeglo udvostručavanje posla. Suradnja bi se trebala odvijati i
        na međunarodnoj razini s relevantnim vlastima i tijelima u trećim zemljama te na
        razini Ujedinjenih naroda.
   (7)  Uporaba više različitih tvari, odnosno istodobna uporaba jedne ili više dopuštenih ili
        nedopuštenih psihoaktivnih tvari ili vrsta tvari zajedno s drogama, sve je češća.
        Agencija bi se stoga trebala posvetiti pitanju ovisnosti o drugim tvarima kad se te tvari
        uzimaju zajedno s drogama tako da razvije sustave praćenja u kojima bi se umjesto
        praćenja samo jedne tvari, na primjer heroina, uzela u obzir i važna uloga istodobne ili
        uzastopne uporabe drugih tvari, kao što su nekontrolirani opioidi ili zlouporabljeni
        lijekovi.
   (8)  Agencija bi svoje aktivnosti trebala razvijati oko tri glavna područja nadležnosti, a to
        su praćenje u svrhu boljeg usmjeravanja politika, rano upozoravanje i procjena rizika u
        svrhu usmjeravanja djelovanja, te razvoj kompetencija za odlučniji odgovor Unije na
        fenomen droga.
   (9)  Prikupljanje, analiza i širenje podataka trebale bi ostati glavne zadaće Agencije.
        Standardni podaci prikupljaju se preko nacionalnih kontaktnih točaka, koje bi trebale
        ostati jedan od glavnih pružatelja podataka Agenciji. Osim toga, izvori podataka koji
        su bliži stvarnom vremenu sve su dostupniji zahvaljujući inovativnim metodama
        prikupljanja podataka. Stoga bi Agencija trebala imati pristup svim dostupnim
        podacima kako bi dobila cjelovitu sliku o fenomenu droga u Uniji i vanjskim
        čimbenicima koji na njega utječu.
   (10) Zahtjevi Agencije za podatke trebali bi se odražavati u nacionalnim kontaktnim
        točkama. One bi u državama članicama trebale biti ovlaštene za primanje svih
        relevantnih podataka od raznih nacionalnih tijela. Prikupljanje podataka u državama
   5
        Zajednička izjava Europskog parlamenta, Vijeća EU-a i Europske komisije od 19. srpnja 2012. o
        decentraliziranim                              agencijama,                        https://european-
        union.europa.eu/sites/default/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf.
HR                                                     14                                                   HR
 ---pagebreak---         članicama trebalo bi se što više pojednostavniti kako bi se izbjeglo dvostruko
        izvješćivanje i udvostručavanje posla.
   (11) Kako bi se olakšali i strukturirali prikupljanje podataka i razmjena kvalitativnih i
        kvantitativnih informacija te poduprla uspostava integriranog i interoperabilnog
        sustava praćenja koji omogućuje praćenje u stvarnom vremenu, Agencija bi trebala
        imati odgovarajuće digitalno rješenje. To bi trebalo omogućiti automatizaciju
        upravljanja podacima i informacijama i njihovu razmjenu. Takvim bi se rješenjem
        tržišta droga utemeljena na tehnologiji, uključujući darknet, trebala lakše pratiti u
        stvarnom vremenu.
   (12) Da bi Agencija mogla bolje iskorištavati informacije koje su joj na raspolaganju, na
        primjer za proaktivnije mjere kao što su procjene prijetnji, strateška obavještajna
        izvješća i upozorenja, te kako bi se poboljšala pripravnost Unije za buduće događaje,
        trebalo bi ojačati njezine kapacitete za praćenje i analizu.
   (13) Kako bi se poboljšala pripravnost Unije, potrebno je imati i cjelovitu sliku o mogućim
        budućim kretanjima u području droga. Da bi pripremila sebe i oblikovatelje politika za
        ta buduća kretanja, Agencija bi trebala provoditi redovite postupke predviđanja
        uzimajući u obzir glavna kretanja, odnosno dugoročne pokretačke sile koje su
        trenutačno vidljive i koje će najvjerojatnije znatno utjecati na buduće stanje, radi
        prepoznavanja novih izazova i mogućnosti za odgovor na probleme povezane s
        drogom.
   (14) Fenomen droga sve se više oslanja na tehnologiju, što se pokazalo i u pandemiji
        bolesti COVID-19, kad je zabilježena šira primjena novih tehnologija za olakšavanje
        distribucije droge. Procjenjuje se da se otprilike dvije trećine ponuda na tržištima
        darkneta odnosi na drogu. Drogom se trguje na raznim platformama, uključujući
        društvene mreže i mobilne aplikacije. Te nove metode odražavaju se i u odgovorima
        na fenomen droga, koji sve češće uključuju upotrebu mobilnih aplikacija i intervencija
        e-zdravlja. Agencija bi s drugim relevantnim agencijama Unije i izbjegavajući
        udvostručavanje posla trebala pratiti taj razvoj stanja u okviru svojeg holističkog
        pristupa fenomenu droga.
   (15) Problem novih psihoaktivnih tvari koje predstavljaju javnozdravstvene i društvene
        rizike u cijeloj Uniji trebalo bi se nastojati riješiti na razini Unije. Stoga je potrebno
        pratiti te tvari i, kako bi se omogućio brz odgovor, održavati sustav ranog
        upozoravanja EU-a. Sustav razmjene informacija i ranog upozoravanja o novim
        psihoaktivnim tvarima, uključujući početno izvješće i procjenu rizika novih
        psihoaktivnih tvari, nedavno je izmijenjen i ne bi ga trebalo mijenjati.
   (16) Na temelju pojačanog praćenja koje će provoditi Agencija i iskustva stečenog u
        procjeni rizika novih psihoaktivnih tvari Agencija bi trebala razviti opće kapacitete za
        procjenu prijetnji. Hitno je potreban proaktivniji kapacitet za brzo utvrđivanje novih
        prijetnji i osmišljavanje protumjera jer dinamična priroda današnjeg fenomena droga
        znači da se povezani problemi mogu brzo širiti preko granica.
   (17) Budući da bi opasne tvari mogle naštetiti javnom zdravlju, Agencija bi trebala moći
        izdavati upozorenja. Radi podupiranja te funkcije Agencija bi trebala razviti europski
        sustav upozoravanja na droge, kojem će moći pristupati nacionalna tijela. Takav bi
        sustav trebao olakšati brzu razmjenu informacija koje bi mogle zahtijevati brzo
        poduzimanje mjera za očuvanje javnog zdravlja, sigurnosti i zaštite. Agencija bi
        trebala moći izdavati upozorenja za nacionalna tijela, ali i potencijalne korisnike tih
        tvari.
HR                                               15                                                HR
 ---pagebreak---    (18) Prekursori za droge su tvari potrebne za proizvodnju droga kao što su amfetamini,
        kokain i heroin. Budući da se nezakonita proizvodnja droga u Uniji povećava, trebalo
        bi učinkovitije sprečavati nezakonitu trgovinu prekursorima i njihovo preusmjeravanje
        iz zakonitih kanala u nezakonitu proizvodnju droga. Kako bi se poduprlo to
        djelovanje, Agencija bi trebala sudjelovati u praćenju preusmjeravanja prekursora za
        droge i nezakonite trgovine tim prekursorima te pomoći Komisiji u provedbi
        zakonodavstva Unije o prekursorima za droge.
   (19) Budući da raste potreba za forenzičkim i toksikološkim podacima te stručnim
        znanjem, a koordinacija među laboratorijima u državama članicama nije dostatna,
        potrebno je uspostaviti „virtualni” laboratorij, tj. mrežu forenzičkih i toksikoloških
        laboratorija kompetentnih u području droga i štetnih posljedica povezanih s drogama.
        Taj „virtualni” laboratorij trebao bi Agenciji omogućiti pristup relevantnim
        informacijama, povećati njezine kapacitete u tom području i poduprijeti razmjenu
        znanja među relevantnim laboratorijima u državama članicama bez visokih troškova
        otvaranja i vođenja vlastitog laboratorija.
   (20) Mreža forenzičkih i toksikoloških laboratorija trebala bi biti reprezentativna za države
        članice tako što bi im se omogućilo da u mrežu imenuju dva laboratorija, čime bi se
        osiguralo stručno toksikološko i forenzičko znanje. Radi što bolje pokrivenosti
        sudjelovanje u mreži trebalo bi omogućiti i stručnjacima iz drugih laboratorija
        relevantnih za rad Agencije, uključujući stručnjake iz Europske mreže carinskih
        laboratorija. Zahvaljujući toj suradnji svi uključeni laboratoriji mogli bi učiti jedni od
        drugih u raznim domenama struke.
   (21) Kako bi unaprijedila znanje u tom području i poduprla države članice, Agencija bi
        trebala definirati i financirati relevantne projekte, kao što su razvoj referentnih
        standarda za nove droge, izrada toksikoloških ili farmakoloških studija te analiza
        svojstava droga. Takvim bi se pristupom doprinijelo razmjeni informacija među
        relevantnim laboratorijima te bi se smanjili troškovi pojedinačnih laboratorija.
   (22) Budući da Agencija ima pristup podacima i znanstveno iskustvo potrebno za razvoj i
        promicanje strategija prevencije utemeljenih na dokazima, trebala bi biti uključena u
        rad na prevenciji, posebno u razmjenu najboljih praksi i provedivih rezultata
        istraživanja u području prevencije zlouporabe droga, kaznenih djela povezanih s
        drogama i štetnih posljedica povezanih s drogama, uključujući izradu standarda
        kvalitete za sprečavanje zlouporabe droga (europski standardi kvalitete za prevenciju
        zlouporabe droga) ili plana i programa kojim se donositeljima odluka i oblikovateljima
        politika pruža znanje o najdjelotvornijim intervencijama i pristupima za prevenciju
        koji se temelje na dokazima (Europski prevencijski kurikulum).
   (23) S obzirom na perspektivu Unije Agencija bi trebala moći ocjenjivati nacionalne mjere
        i osposobljavanje, primjerice za prevenciju, liječenje, smanjenje štete i druge povezane
        mjere, s obzirom na njihovu usklađenost s aktualnim znanstvenim spoznajama i
        njihovu dokazanu korisnost. Državama članicama ili relevantnim stručnim tijelima
        trebalo bi omogućiti da upotrebljavaju akreditiranje ili certificiranje kao oznaku
        kvalitete za svoj rad.
   (24) Budući da ima jedinstven položaj na razini Unije koji joj omogućuje uspoređivanje
        podataka i najboljih praksi, Agencija bi trebala podržati strukturiraniju evaluaciju i
        izradu nacionalnih strategija za borbu protiv droga u državama članicama, posebno
        kad je riječ o oblikovanju politike. Osim toga, trebalo bi ojačati ulogu Agencije u
        pružanju osposobljavanja i potpore državama članicama u provedbi standarda kvalitete
        i dobre prakse s obzirom na stručnost koju je razvila u tim područjima.
HR                                              16                                                 HR
 ---pagebreak---    (25) Odgovornosti Agencije u području međunarodne suradnje trebalo bi jasnije definirati
        kako bi joj se omogućilo da se u potpunosti uključi u takve aktivnosti i odgovara na
        zahtjeve trećih zemalja i tijela. Agencija bi trebala moći doprinijeti razvoju i provedbi
        vanjske dimenzije politike Unije prema drogama i vodeće uloge Unije na
        multilateralnoj razini kao jamstva za učinkovitu i dosljednu provedbu politika Unije
        prema drogama na unutarnjoj i međunarodnoj razini. Kako bi za tu zadaću mogla
        izdvojiti odgovarajuća sredstva, rad na međunarodnoj suradnji trebao bi biti dio
        osnovnih zadaća Agencije. Trebao bi se temeljiti na okviru za međunarodnu suradnju
        Agencije, koji bi trebao biti u skladu s prioritetima Unije u pogledu međunarodne
        suradnje te bi ga trebalo redovito revidirati kako bi na odgovarajući način odražavao
        međunarodna kretanja.
   (26) Kako bi se ostvario puni potencijal financijskih sredstava Unije za istraživanja u
        području sigurnosti i odgovorilo na potrebe politike prema drogama, Agencija bi
        trebala pomagati Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja te izradi i
        provedbi okvirnih programa Unije za istraživanja i inovacije koji su relevantni za
        ciljeve Agencije. Dok pomaže Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja,
        izradi i provedbi okvirnog programa Unije, Agencija ne bi trebala primati sredstva iz
        tog programa kako bi se izbjegao mogući sukob interesa. Konačno, Agencija bi trebala
        sudjelovati u inicijativama na razini Unije koje se bave istraživanjem i inovacijama
        kako bi se osigurali razvoj i dostupnost tehnologija potrebnih za njezine aktivnosti.
   (27) Izvršni odbor trebao bi pomagati Upravnom odboru u izradi njegovih odluka. Na čelu
        Agencije trebao bi biti izvršni direktor. Znanstveni odbor trebao bi i dalje pomagati
        Upravnom odboru i izvršnom direktoru u rješavanju relevantnih znanstvenih pitanja.
   (28) Nacionalne kontaktne točke trebale bi biti jedan od glavnih pružatelja podataka
        Agenciji. Potrebno je utvrditi minimalne zahtjeve za njihovo osnivanje, koje provode
        države članice, i certificiranje, koje provodi Agencija. Kako bi se zajamčilo
        odgovarajuće funkcioniranje nacionalnih kontaktnih točaka, trebalo bi ih osnovati na
        trajnoj osnovi te im osigurati namjenski proračun i određeni stupanj neovisnosti u
        obavljanju njihovih funkcija.
   (29) Agencija bi trebala imati odgovarajuće resurse za obavljanje svojih zadaća i zasebni
        proračun. Trebala bi se financirati uglavnom iz doprinosa iz općeg proračuna Unije.
        Trebao bi se primjenjivati proračunski postupak Unije u pogledu doprinosa Unije i
        svih drugih subvencija koje se isplaćuju iz općeg proračuna Unije. Reviziju računa
        trebao bi provoditi Revizorski sud Europske unije.
   (30) Naknadama se poboljšava financiranje Agencije i mogu se razmotriti za posebna
        pitanja koja se mogu jasno odvojiti od osnovnih zadaća Agencije. Sve naknade koje
        Agencija naplaćuje trebale bi pokrivati njezine troškove za pružanje pojedinih usluga.
   (31) Izvršni direktor trebao bi podnijeti godišnje izvješće Agencije Europskom parlamentu
        i Vijeću. Nadalje, Europski parlament i Vijeće trebali bi imati mogućnost pozvati
        izvršnog direktora da ih izvijesti o obavljanju svojih dužnosti.
   (32) Na Agenciju bi se trebala primjenjivati Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog
        parlamenta i Vijeća6. Agencija bi trebala biti što transparentnija u pogledu svojih
        aktivnosti, ne ugrožavajući time ostvarenje ciljeva svojih operacija.
   6
        Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu
        dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).
HR                                                17                                                   HR
 ---pagebreak---    (33) Na Agenciju bi se trebali primjenjivati Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog
        parlamenta i Vijeća7 i Međuinstitucijski sporazum od 25. svibnja 1999. između
        Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o
        unutarnjim istragama Europskoga ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) 8, kojem je
        Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama već pristupio.
   (34) Kako bi se nadzirao i osigurao uspješan rad Agencije te kako bi u skladu sa svojim
        mandatom mogla provoditi potrebne aktivnosti u pogledu kretanja na tržištu droga i u
        području politike, trebalo bi redovito provoditi vanjsku evaluaciju rada Agencije i
        prema potrebi u skladu s tim prilagoditi njezin mandat.
   (35) Agencija bi u provedbi svojeg programa rada trebala blisko surađivati s relevantnim
        međunarodnim organizacijama, drugim vladinim i nevladinim tijelima te relevantnim
        tehničkim tijelima unutar i izvan Unije, posebice kako bi se izbjeglo udvostručavanje
        posla i osigurao pristup svim podacima i alatima potrebnima za obavljanje njezina
        mandata.
   (36) Agencija zamjenjuje i nasljeđuje Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o
        drogama osnovan Uredbom (EZ) br. 1920/2006. Ona bi stoga trebala biti pravni
        sljednik svih njegovih ugovora, uključujući ugovore o zapošljavanju, te obveza i
        stečene imovine. Međunarodni sporazumi koje je Europski centar za praćenje droga i
        ovisnosti o drogama sklopio prije datuma primjene ove Uredbe trebali bi ostati na
        snazi.
   (37) S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe, odnosno osnivanje agencije za suzbijanje
        fenomena droga, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili
        učinaka djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može
        donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o
        Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova
        Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
   DONIJELI SU OVU UREDBU:
                                          POGLAVLJE I.
                              CILJEVI I OPĆE ZADAĆE AGENCIJE
                                              Članak 1.
                                         Osnivanje agencije
   1.     Ovom se Uredbom osniva Agencija Europske unije za droge („Agencija”).
   2.     Agencija zamjenjuje i nasljeđuje Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o
          drogama osnovan Uredbom (EZ) br. 1920/2006.
                                              Članak 2.
                                       Pravni status i sjedište
   1.     Agencija je tijelo Unije koje ima pravnu osobnost.
   7
        Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje
        provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
        br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248,
        18.9.2013., str. 1.).
   8
        SL L 136, 31.5.1999., str. 15.
HR                                                18                                                        HR
 ---pagebreak---    2.       Agencija u svim državama članicama ima najširu pravnu osobnost koja se priznaje
            pravnim osobama na temelju nacionalnog prava. Konkretno, ona može stjecati
            pokretnine i nekretnine ili njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku.
   3.       Sjedište Agencije nalazi se u Lisabonu, u Portugalu.
                                                  Članak 3.
                                                 Definicije
   Za potrebe ove Uredbe:
   (1)      „droge” znači droge kako su definirane u članku 1. točki 1. Okvirne odluke Vijeća
            2004/757/PUP9;
   (2)      „nove psihoaktivne tvari” znači tvari kako su definirane u članku 1. točki 4. Okvirne
            odluke Vijeća 2004/757/PUP;
   (3)      „uporaba više različitih tvari” znači istodobna uporaba jedne ili više psihoaktivnih
            tvari ili vrsta tvari, dopuštenih ili nedopuštenih, kad se te tvari uzimaju zajedno s
            drogama;
   (4)      „prekursori za droge” znači tvari koje se kontroliraju i prate u skladu s Uredbom
            (EZ) br. 273/2004 Europskog parlamenta i Vijeća10 i s Uredbom Vijeća (EZ)
            br. 111/200511;
   (5)       „zemlje sudionice” znači države članice i treće zemlje koje su sklopile sporazum s
            Unijom u skladu s člankom 54.;
   (6)      „međunarodna organizacija” znači organizacija i njezina podređena tijela uređena
            međunarodnim javnim pravom ili bilo koje drugo tijelo koje su sporazumom ili na
            temelju sporazuma osnovale dvije zemlje ili više njih;
   (7)      „konvencije Ujedinjenih naroda o drogama” znači Jedinstvena konvencija
            Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961. kako je izmijenjena Protokolom iz
            1972.12, Konvencija Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971.13 i
            Konvencija Ujedinjenih naroda protiv nezakonite trgovine opojnim drogama i
            psihotropnim tvarima iz 1988.14;
   (8)      „sustav Ujedinjenih naroda” znači sustav kontrolnih mehanizama uspostavljen
            konvencijama Ujedinjenih naroda o drogama.
                                                  Članak 4.
                                          Opća zadaća Agencije
   Agencija Uniji i njezinim državama članicama osigurava činjenične, objektivne, pouzdane i
   usporedive informacije, rano upozoravanje i procjenu rizika na razini Unije u vezi s drogama,
   9
          Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba
          vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335,
          11.11.2004., str. 8.).
   10
          Uredba (EZ) br. 273/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o prekursorima za droge
          (SL L 47, 18.2.2004., str. 1.).
   11
          Uredba Vijeća (EZ) br. 111/2005 od 22. prosinca 2004. o utvrđivanju pravila za nadzor trgovine
          prekursorima za droge između Zajednice i trećih zemalja (SL L 22, 26.1.2005., str. 1.).
   12
          Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 976, br. 14152.
   13
          Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.
   14
          Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1582, br. 27627.
HR                                                     19                                                     HR
 ---pagebreak---    ovisnošću o drogama, tržištima droga i njihovim posljedicama te preporučuje prikladne i
   konkretne radnje utemeljene na dokazima o tome kako pravodobno odgovoriti na povezane
   izazove.
                                                Članak 5.
                                             Posebne zadaće
   1.       Za provedbu opće zadaće iz članka 4. Agencija obavlja sljedeće zadaće:
            (a)   zadaće praćenja, koje uključuju:
                  (1)   prikupljanje informacija i podataka u skladu s člankom 6. stavkom 1.;
                  (2)   širenje informacija i podataka u skladu s člankom 6. stavkom 5.; i
                  (3)   praćenje fenomena droga, što obuhvaća dimenziju javnog zdravlja,
                        sigurnosti i zaštite, u skladu s člankom 7.;
            (b)   zadaće pripravnosti, koje uključuju:
                  (1)   razmjenu informacija i sustav ranog upozoravanja o novim
                        psihoaktivnim tvarima, uključujući izradu početnog izvješća i procjenu
                        rizika u skladu s člancima od 8. do 11.;
                  (2)   procjenu prijetnji i pripravnost na prijetnje u skladu s člankom 12.;
                  (3)   uspostavu i rad europskog sustava upozoravanja na droge u skladu s
                        člankom 13.;
                  (4)   praćenje kretanja povezanih s nezakonitom trgovinom i zlouporabom
                        prekursora za droge te doprinos provedbi zakonodavstva o prekursorima
                        za droge u skladu s člankom 14.;
                  (5)    uspostavu i rad mreže forenzičkih i toksikoloških laboratorija u skladu s
                        člankom 15.;
            (c)   zadaće razvoja kompetencija, koje uključuju:
                  (1)   izradu, širenje i promicanje programâ i kampanja za prevenciju na razini
                        Unije u skladu s člankom 16.;
                  (2)   akreditaciju i certifikaciju nacionalnih mjera u skladu s člankom 17.;
                  (3)   potporu državama članicama u skladu s člankom 18.;
                  (4)   osposobljavanje u skladu s člankom 19.;
                  (5)   međunarodnu suradnju i tehničku pomoć u skladu s člankom 20.;
                  (6)   istraživačke i inovacijske aktivnosti u skladu s člankom 21.
   2.       Agencija uspostavlja i koordinira mrežu iz članka 31. uz savjetovanje i u suradnji s
            nadležnim tijelima i organizacijama u zemljama sudionicama.
   3.       U obavljanju i provedbi zadaća iz stavka 1. Agencija djeluje objektivno, nepristrano i
            strogo znanstveno.
   4.       Agencija poboljšava koordinaciju između nacionalnog djelovanja i djelovanja Unije
            u svojim područjima djelovanja te olakšava razmjenu informacija između donositeljâ
            odluka, istraživačâ, stručnjakâ i subjekata u vladinim i nevladinim organizacijama
            koji se bave pitanjima povezanima s drogom.
HR                                                  20                                             HR
 ---pagebreak---    5. U provedbi tih strategija Agencija prema potrebi podupire Komisiju, države članice i
      druge relevantne dionike utvrđene u primjenjivim strategijama Unije u području
      droga.
   6. U obavljanju i provedbi zadaća iz stavka 1. Agencija prema potrebi može organizirati
      sastanke stručnjaka, osnivati ad hoc radne skupine i financirati projekte.
   7. U obavljanju i provedbi zadaća iz stavka 1. Agencija aktivno surađuje s drugim
      decentraliziranim agencijama i tijelima Unije, posebice s Europolom, Eurojustom,
      Europskom agencijom za lijekove, Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu
      bolesti, organizacijama civilnog društva i drugim relevantnim dionicima, kako bi se
      postigla maksimalna učinkovitost praćenja, procjene i odgovora na fenomen droga.
   8. Agencija može na vlastitu inicijativu sudjelovati u komunikacijskim aktivnostima u
      okviru svojeg mandata. Dodjelom sredstava za komunikacijske aktivnosti ne smije se
      ugroziti učinkovito izvršavanje zadaća iz stavka 1. Komunikacijske aktivnosti
      provode se u skladu s relevantnim komunikacijskim planovima i planovima za
      širenje informacija koje donosi Upravni odbor.
                                     POGLAVLJE II.
                                        PRAĆENJE
                                         Članak 6.
                       Prikupljanje i širenje informacija i podataka
   1. Agencija čini sljedeće:
      (a)   prikuplja sve relevantne informacije i podatke, uključujući informacije i
            podatke koje dostavljaju nacionalne kontaktne točke, koji proizlaze iz
            istraživanja, koji su dostupni iz otvorenih izvora i podatke koji potječu iz
            Unije, nevladinih izvora i nadležnih međunarodnih organizacija;
      (b)   prikuplja informacije i podatke potrebne za praćenje uporabe više različitih
            tvari kako je navedeno u članku 7. stavku 1. točki (c);
      (c)   od nacionalnih kontaktnih točaka i nacionalnih jedinica Europola prikuplja
            dostupne informacije i podatke o novim psihoaktivnim tvarima te ih bez
            nepotrebne odgode priopćava nacionalnim kontaktnim točkama, nacionalnim
            jedinicama Europola i Komisiji;
      (d)   prikuplja i analizira informacije i podatke o prekursorima za droge, njihovoj
            zlouporabi i nezakonitoj trgovini tim prekursorima;
      (e)   provodi i naručuje istraživanja i praćenja, ankete, studije izvedivosti i pilot-
            projekte potrebne za izvršavanje njezinih zadaća;
      (f)   osigurava poboljšanu usporedivost, objektivnost i pouzdanost podataka na
            razini Unije tako što uspostavlja pokazatelje i zajedničke neobvezujuće
            standarde, čije ispunjavanje Agencija može preporučiti, radi veće ujednačenosti
            metoda mjerenja koje koriste države članice i Unija; Agencija posebno razvija
            alate i instrumente kojima državama članicama pomaže u praćenju i
            ocjenjivanju njihovih nacionalnih politika, a Komisiji u praćenju i ocjenjivanju
            politika Unije.
HR                                           21                                              HR
 ---pagebreak---    2. Agencija prikuplja relevantne nacionalne podatke preko nacionalnih kontaktnih
      točaka. Blisko surađuje i s drugim nacionalnim, europskim i međunarodnim
      organizacijama i tijelima koja već raspolažu informacijama te vrste.
   3. Agencija u okviru svojeg mandata razvija metode i pristupe prikupljanju podataka,
      među ostalim u okviru projekata s vanjskim partnerima.
   4. Agencija može razviti potrebna digitalna rješenja za upravljanje informacijama i
      podacima te njihovu automatsku razmjenu.
      Ako se razviju, ta digitalna rješenja moraju:
      (a)   omogućivati automatizirano prikupljanje podataka, uključujući informacije iz
            otvorenih izvora, uz mogućnost ručnog unosa podataka;
      (b)   primjenjivati umjetnu inteligenciju za validaciju podataka, analizu i
            automatizirano izvješćivanje;
      (c)   omogućivati računalnu obradu i razmjenu informacija, podataka i dokumenata.
   5. Agencija širi informacije i podatke tako što:
      (a)   informacije koje izrađuje stavlja na raspolaganje Uniji, državama članicama i
            drugim zainteresiranim stranama, uključujući informacije o novostima i
            kretanjima koja se mijenjaju;
      (b)   opsežno širi svoje analize, zaključke i izvješća;
      (c)   opsežno širi pouzdane podatke, osim osjetljivih podataka koji nisu povjerljivi i
            povjerljivih podataka, objavljivanjem redovitog izvješća o stanju fenomena
            droga na temelju podataka koje prikuplja, uključujući podatke o novim
            kretanjima;
      (d)   uspostavlja i stavlja na raspolaganje otvorene znanstvene dokumentacijske
            resurse i pomaže u promicanju aktivnosti informiranja;
      (e)   pruža informacije o standardima kvalitete, inovativnim najboljim praksama i
            provedivim rezultatima istraživanja u državama članicama te olakšava
            razmjenu i provedbu tih standarda i praksi.
   6. Agencija ne smije prikupljati podatke koji omogućuju identifikaciju pojedinaca ili
      malih skupina pojedinaca. Agencija se mora suzdržati od prijenosa informacija koje
      se odnose na konkretne pojedince.
                                         Članak 7.
                                 Praćenje fenomena droga
   1. Agencija prati:
      (a)   fenomen droga u Uniji na holistički način, na temelju epidemioloških i drugih
            pokazatelja, koji obuhvaćaju aspekte zdravlja, sigurnosti i zaštite, uključujući
            provedbu primjenjivih strategija Unije u području droga;
      (b)   nova kretanja u pogledu fenomena droga u Uniji i na međunarodnoj razini u
            mjeri u kojoj oni utječu na Uniju; to obuhvaća praćenje korištenja novih
            tehnologija za usluge povezane s drogama ili nezakonitu trgovinu drogom te,
            prema potrebi, poveznice s drugim područjima kriminala;
HR                                           22                                              HR
 ---pagebreak---         (c)    uporabu više različitih tvari i njezine posljedice, posebno posljedice na politike
               i odgovore koji proizlaze iz interakcije uporabe droga zajedno s jednom ili više
               dopuštenih ili nedopuštenih psihoaktivnih tvari ili vrsta tvari; uključujući
               povećane rizike od zdravstvenih i društvenih problema koji se mogu pojaviti
               kad se droge i druge psihoaktivne tvari konzumiraju istodobno ili uzastopno u
               kratkom vremenu ili kad se različite tvari proizvode ili prodaju zajedno;
               potrebu za razmatranjem uobičajenih uzroka uporabe droga i ovisnosti; te
               posljedice na praćenje i razmjenu najboljih praksi koje nastaju kad su politike i
               odgovori holistički usmjereni na više tvari;
        (d)    probleme povezane s drogom i primijenjena rješenja, posebice provedbu
               inovativnih najboljih praksi i rezultata istraživanja;
        (e)    u suradnji s Europolom i uz potporu nacionalnih kontaktnih točaka i
               nacionalnih jedinica Europola sve nove psihoaktivne tvari koje države članice
               prijave;
        (f)    prekursore za droge, nezakonitu trgovinu njima i njihovu zlouporabu;
        (g)    politike Unije i nacionalne politike prema drogama, među ostalim radi
               podupiranja njihova razvoja i neovisne evaluacije;
        (h)    tržišta droga koja se temelje na tehnologiji, u suradnji s Europolom u okviru
               njihovih mandata.
   2.   Na temelju svojih aktivnosti praćenja Agencija utvrđuje najbolje inovativne prakse i
        dalje ih razrađuje. Agencija pruža i razmjenjuje informacije o inovativnim najboljim
        praksama u državama članicama te olakšava razmjenu tih praksi među državama
        članicama.
   3.   Agencija provodi redovite postupke predviđanja uzimajući u obzir dostupne
        informacije. Na temelju toga izrađuje relevantna predviđanja za razradu buduće
        politike prema drogama.
                                       POGLAVLJE III.
                                        PRIPRAVNOST
                                            Članak 8.
      Razmjena informacija i sustav ranog upozoravanja o novim psihoaktivnim tvarima
   1.   Svaka država članica osigurava da njezine nacionalne kontaktne točke i nacionalne
        jedinice Europola Agenciji i Europolu, uzimajući u obzir mandate obiju tih agencija,
        pravodobno i bez nepotrebne odgode dostavljaju dostupne informacije o novim
        psihoaktivnim tvarima.
        Informacije se odnose na otkrivanje i identifikaciju, uporabu i obrasce uporabe,
        proizvodnju, ekstrakciju, distribuciju i način distribucije, nezakonitu trgovinu,
        komercijalnu, medicinsku i znanstvenu uporabu, te potencijalne i identificirane rizike
        tih tvari.
   2.   Agencija u suradnji s Europolom prikuplja, objedinjuje, analizira i procjenjuje
        informacije o novim psihoaktivnim tvarima. Te informacije pravodobno prenosi
        nacionalnim kontaktnim točkama, nacionalnim jedinicama Europola i Komisiji kako
        bi im dala sve informacije potrebne za rano upozoravanje.
HR                                              23                                                HR
 ---pagebreak---       Agencija sastavlja početno izvješće ili kombinirano početno izvješće u skladu s
      člankom 9. na temelju informacija prikupljenih u skladu s prvim podstavkom.
                                         Članak 9.
                                      Početno izvješće
   1. Ako Agencija, Komisija ili većina država članica smatra da razmijenjene informacije
      o novoj psihoaktivnoj tvari prikupljene u jednoj ili više država članica izazivaju
      zabrinutost da ta psihoaktivna tvar može predstavljati zdravstvene ili socijalne rizike
      na razini Unije, Agencija sastavlja početno izvješće o novoj psihoaktivnoj tvari.
      Za potrebe prvog podstavka države članice informiraju Komisiju i druge države
      članice o svojoj želji da se sastavi početno izvješće. Ako je postignuta većina država
      članica, Komisija u skladu s tim daje upute Agenciji i o tome obavješćuje države
      članice.
   2. Početno izvješće sadržava:
      (a)   preliminarne pokazatelje prirode, broja i razmjera slučajeva u kojima su
            prisutni zdravstveni i društveni problemi s kojima bi nova psihoaktivna tvar
            mogla biti povezana te obrasce uporabe nove psihoaktivne tvari;
      (b)   preliminarne pokazatelje kemijskih i fizičkih svojstava nove psihoaktivne tvari
            te metoda i prekursora koji se upotrebljavaju za proizvodnju ili ekstrakciju te
            tvari;
      (c)   preliminarne pokazatelje       farmakološkog     i toksikološkog    opisa   nove
            psihoaktivne tvari;
      (d)   preliminarnu naznaku uključenosti kriminalnih skupina u proizvodnju ili
            distribuciju nove psihoaktivne tvari;
      (e)   informacije o uporabi nove psihoaktivne tvari u humanoj ili veterinarskoj
            medicini, uključujući uporabu kao djelatne tvari u lijeku za humanu uporabu ili
            u veterinarsko-medicinskom proizvodu;
      (f)   informacije o komercijalnoj i industrijskoj uporabi nove psihoaktivne tvari,
            opsegu takve uporabe te njezinoj uporabi u svrhe znanstvenog istraživanja i
            razvoja;
      (g)   informacije o tome podliježe li nova psihoaktivna tvar mjerama ograničenja u
            državama članicama;
      (h)   informacije o tome je li nova psihoaktivna tvar trenutačno predmet ili je bila
            predmet procjene u okviru sustava Ujedinjenih naroda;
      (i)   druge relevantne informacije ako su dostupne.
   3. Za potrebe početnog izvješća Agencija se koristi informacijama kojima raspolaže.
   4. Ako smatra da je to potrebno, Agencija od nacionalnih kontaktnih točaka zahtijeva
      da dostave dodatne informacije o novoj psihoaktivnoj tvari. Nacionalne kontaktne
      točke te informacije dostavljaju u roku od dva tjedna od primitka zahtjeva.
   5. Agencija bez nepotrebne odgode nakon početka izrade početnog izvješća na temelju
      prvog stavka od Europske agencije za lijekove zahtijeva da dostavi informacije o
      tome je li, na razini Unije ili na nacionalnoj razini, nova psihoaktivna tvar djelatna
      tvar u sljedećim lijekovima:
HR                                           24                                               HR
 ---pagebreak---          (a)    lijeku za humanu uporabu ili u veterinarsko-medicinskom proizvodu kojemu je
                dano odobrenje za stavljanje u promet skladu s Direktivom 2001/83/EZ
                Europskog parlamenta i Vijeća15, Direktivom 2001/82/EZ Europskog
                parlamenta i Vijeća16 ili Uredbom (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i
                Vijeća17;
         (b)    lijeku za humanu uporabu ili u veterinarsko-medicinskom proizvodu koji je
                predmet zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet;
         (c)    lijeku za humanu uporabu ili u veterinarsko-medicinskom proizvodu kojemu je
                nadležno tijelo suspendiralo odobrenje za stavljanje u promet;
         (d)    neodobrenom lijeku za humanu uporabu iz članka 5. stavaka 1. i 2. Direktive
                2001/83/EZ ili u veterinarsko-medicinskom proizvodu koji je ex tempore
                posebno pripravila osoba za to ovlaštena na temelju nacionalnog prava u
                skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (c) Direktive 2001/82/EZ;
         (e)    ispitivanom lijeku kako je definiran u članku 2. točki (d) Direktive 2001/20/EZ
                Europskog parlamenta i Vijeća18.
         Ako se informacija odnosi na odobrenja za stavljanje u promet koja daju države
         članice, predmetne države članice Europskoj agenciji za lijekove na njezin zahtjev
         dostavljaju tu informaciju.
   6.    Agencija bez nepotrebne odgode nakon početka izrade početnog izvješća na temelju
         prvog stavka od Europola zahtijeva da dostavi informacije o uključenosti kriminalnih
         skupina u proizvodnju, distribuciju, načine distribucije nove psihoaktivne tvari i
         nezakonitu trgovinu njome te svaku uporabu nove psihoaktivne tvari.
   7.    Agencija bez nepotrebne odgode nakon početka izrade početnog izvješća na temelju
         prvog stavka od Europske agencije za kemikalije, Europskog centra za sprečavanje i
         kontrolu bolesti te Europske agencije za sigurnost hrane zahtijeva da dostave
         informacije i podatke o novoj psihoaktivnoj tvari koji su im na raspolaganju.
   8.    Pojedinosti suradnje između Agencije i decentraliziranih agencija Unije iz stavaka 5.,
         6. i 7. uređuju se radnim dogovorima. Ti radni dogovori sklapaju se u skladu s
         člankom 53. stavkom 2.
   9.    Agencija mora poštovati uvjete o uporabi informacija koje su joj priopćene,
         uključujući uvjete o pristupu dokumentima, sigurnosti informacija i podataka i zaštiti
         povjerljivih podataka, uključujući osjetljive podatke i povjerljive poslovne
         informacije trećih strana.
   10.   Agencija početno izvješće Komisiji i državama članicama dostavlja u roku od pet
         tjedana od podnošenja zahtjevâ za dostavljanje informacija iz stavaka 5., 6. i 7.
   15
       Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o
       lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).
   16
       Direktiva 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o
       veterinarsko-medicinskim proizvodima (SL L 311, 28.11.2001., str. 1.).
   17
       Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka
       odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i
       veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).
   18
       Direktiva 2001/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 4. travnja 2001. o usklađivanju
       zakonodavstava i drugih propisa država članica koji se odnose na provedbu dobre kliničke prakse
       prilikom provođenja kliničkih ispitivanja lijekova za humanu uporabu (SL L 121, 1.5.2001., str. 34.).
HR                                                    25                                                     HR
 ---pagebreak---    11. Ako prikupi informacije o više novih psihoaktivnih tvari za koje smatra da su sličnog
       kemijskog sastava, Agencija u roku od šest tjedana od podnošenja zahtjevâ za
       dostavljanje informacija iz stavaka 5., 6. i 7. Komisiji i državama članicama
       dostavlja pojedinačna ili kombinirana početna izvješća koja obuhvaćaju nekoliko
       novih psihoaktivnih tvari, pod uvjetom da su svojstva svake nove psihoaktivne tvari
       jasno identificirana.
                                          Članak 10.
                               Postupak procjene rizika i izvješće
   1.  U roku od dva tjedna od primitka početnog izvješća iz članka 9. stavka 10. Komisija
       od Agencije može zahtijevati procjenu potencijalnih rizika koje predstavlja nova
       psihoaktivna tvar i izradu izvješća o procjeni rizika ako u početnom izvješću postoje
       naznake da bi ta tvar mogla predstavljati velike rizike za javno zdravlje i, ako je
       primjenjivo, za društvo. Procjenu rizika provodi Znanstveni odbor.
   2.  U roku od dva tjedna od primitka kombiniranog početnog izvješća iz članka 9.
       stavka 11. Komisija od Agencije može zahtijevati procjenu potencijalnih rizika koje
       predstavlja nekoliko novih psihoaktivnih tvari sličnog kemijskog sastava i izradu
       kombiniranog izvješća o procjeni rizika ako u početnom izvješću postoje naznake da
       bi ta tvar mogla predstavljati velike rizike za javno zdravlje, i ako je primjenjivo, za
       društvo. Kombiniranu procjenu rizika provodi Znanstveni odbor.
   3.  Izvješće o procjeni rizika ili kombinirano izvješće o procjeni rizika sadržava:
       (a)    dostupne informacije o kemijskim i fizičkim svojstvima nove psihoaktivne
              tvari te o metodama i prekursorima koji se upotrebljavaju za proizvodnju ili
              ekstrakciju te tvari;
       (b)    dostupne informacije o farmakološkim i toksikološkim svojstvima nove
              psihoaktivne tvari;
       (c)    analizu zdravstvenih rizika povezanih s novom psihoaktivnom tvari, posebno u
              pogledu njezine akutne i kronične toksičnosti, potencijala za zlouporabu i
              uzrokovanje ovisnosti, fizičkih i mentalnih učinaka te učinaka na ponašanje;
       (d)    analizu društvenih rizika povezanih s novom psihoaktivnom tvari, a posebno
              njezin učinak na funkcioniranje društva, javni poredak i kriminalne aktivnosti,
              sudjelovanje kriminalnih skupina u proizvodnji te distribuciji i načinima
              distribucije nove psihoaktivne tvari i nezakonitoj trgovini njome;
       (e)    dostupne informacije o opsegu i obrascima uporabe nove psihoaktivne tvari,
              njezinoj dostupnosti i potencijalu za širenje unutar Unije;
       (f)    dostupne informacije o komercijalnoj i industrijskoj uporabi nove psihoaktivne
              tvari, opsegu takve uporabe te njezinoj uporabi u svrhe znanstvenog
              istraživanja i razvoja;
       (g)    druge relevantne informacije ako su dostupne.
   4.  Znanstveni odbor procjenjuje rizike koje predstavlja nova psihoaktivna tvar ili
       skupina novih psihoaktivnih tvari.
       Komisija, Agencija, Europol i Europska agencija za lijekove imaju pravo imenovati
       po dva promatrača.
HR                                            26                                                HR
 ---pagebreak---    5. Znanstveni odbor provodi procjenu rizika na temelju dostupnih informacija i drugih
      relevantnih znanstvenih dokaza. Uzima u obzir sva mišljenja svojih članova.
      Agencija organizira postupak procjene rizika, uključujući utvrđivanje budućih
      potreba za informacijama i relevantnih studija.
   6. Agencija Komisiji i državama članicama dostavlja izvješće o procjeni rizika ili
      kombinirano izvješće o procjeni rizika u roku od šest tjedana nakon što od Komisije
      primi zahtjev za sastavljanje izvješća o procjeni rizika.
   7. Na odgovarajuće obrazložen zahtjev Agencije Komisija može produljiti razdoblje za
      dovršetak procjene rizika ili kombinirane procjene rizika kako bi omogućila dodatna
      istraživanja i prikupljanje podataka. Taj zahtjev mora sadržavati informacije o
      vremenu koje je potrebno za završetak procjene rizika ili kombinirane procjene
      rizika.
   8. Agencija provodi i pravodobne brze procjene rizika, u skladu s člankom 20. Uredbe
      (EU) …/… o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan
      snage Odluke br. 1082/2013/EU, u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (b) te
      uredbe ako je ta prijetnja obuhvaćena mandatom Agencije.
                                         Članak 11.
                               Isključivanje iz procjene rizika
   1. Procjena rizika ne provodi se ako je nova psihoaktivna tvar u naprednoj fazi procjene
      u sustavu Ujedinjenih naroda, odnosno nakon što stručni odbor Svjetske zdravstvene
      organizacije za ovisnosti o drogama objavi svoje kritičko izvješće zajedno s pisanom
      preporukom, osim ako postoji dovoljno podataka i informacija koji ukazuju na
      potrebu za izvješćem o procjeni rizika na razini Unije, a razlozi za to naznačuju se u
      početnom izvješću.
   2. Procjena rizika ne provodi se ako je nakon procjene u sustavu Ujedinjenih naroda
      odlučeno da se nova psihoaktivna tvar ne uvrsti na popis, osim ako postoji dovoljno
      podataka i informacija koji ukazuju na potrebu za izvješćem o procjeni rizika na
      razini Unije, a razlozi za to naznačuju se u početnom izvješću.
   3. Procjena rizika ne provodi se ako je nova psihoaktivna tvar djelatna tvar u sljedećim
      lijekovima:
      (a)    lijeku za humanu uporabu ili u veterinarsko-medicinskom proizvodu kojem je
             dano odobrenje za stavljanje u promet u skladu s Direktivom 2001/83/EZ,
             Direktivom 2001/82/EZ ili Uredbom (EZ) br. 726/2004;
      (b)    lijeku za humanu uporabu ili u veterinarsko-medicinskom proizvodu koji je
             predmet zahtjeva za odobrenje za stavljanje u promet;
      (c)    lijeku za humanu uporabu ili u veterinarsko-medicinskom proizvodu kojemu je
             nadležno tijelo suspendiralo odobrenje za stavljanje u promet;
      (d)    ispitivanom lijeku kako je definiran u članku 2. točki (d) Direktive
             2001/20/EZ.
                                         Članak 12.
                        Procjena prijetnji i pripravnost na prijetnje
HR                                            27                                             HR
 ---pagebreak---    1. Agencija razvija kapacitet za stratešku opću procjenu prijetnji kako bi u ranoj fazi
      utvrdila nova kretanja u vezi s fenomenom droga koja bi mogla negativno utjecati na
      javno zdravlje, sigurnost i zaštitu te kako bi time relevantnim dionicima pomogla da
      budu pripravniji za pravodoban i djelotvoran odgovor na nove prijetnje.
   2. Agencija utvrđuje kriterije na temelju kojih se ocjenjuje kada je potrebno pokrenuti
      procjenu prijetnje.
      Agencija može pokrenuti procjenu prijetnje na vlastitu inicijativu na temelju
      unutarnje procjene signala koji proizlaze iz rutinskog praćenja, istraživanja ili drugih
      odgovarajućih izvora informacija. Procjena prijetnje može se pokrenuti i na zahtjev
      Komisije ili države članice ako su ispunjeni utvrđeni kriteriji.
   3. Procjena prijetnje sastoji se od brze evaluacije postojećih informacija i, prema
      potrebi, prikupljanja novih informacija putem informacijskih mreža Agencije.
      Agencija razvija odgovarajuće metode brze znanstvene procjene.
   4. U izvješću o procjeni prijetnje opisuju se utvrđena prijetnja, trenutačna situacija na
      temelju dostupnih dokaza, mogući ishodi ako se ništa ne poduzme te se navode
      opcije za pripravnost i odgovor koje se mogu odabrati za ublažavanje utvrđene
      prijetnje. Izvješće može sadržavati i moguće daljnje mjere koje treba donijeti.
      Izvješće o procjeni prijetnje prema potrebi se šalje Komisiji i državama članicama.
   5. Agencija u provođenju procjena prijetnji blisko surađuje s drugim decentraliziranim
      agencijama i tijelima Unije, organizacijama Unije i međunarodnim organizacijama
      tako što ih prema potrebi uključuje u procjenu. Ako je potencijalna prijetnja već
      predmet analize u okviru drugog mehanizma Unije, Agencija ne provodi procjenu
      prijetnje.
   6. Agencija uz suglasnost Komisije provodi procjene prijetnji povezanih s drogama
      koje dolaze od izvan Unije, a koje mogu utjecati na javno zdravlje, sigurnost i zaštitu
      unutar Unije.
                                         Članak 13.
                           Europski sustav upozoravanja na droge
   1. Agencija uspostavlja europski sustav upozoravanja na droge i njime upravlja.
   2. Države članice odmah obavješćuju Agenciju o svim informacijama koje se odnose na
      pojavu ozbiljnog izravnog ili neizravnog rizika za ljudsko zdravlje, sigurnost ili
      zaštitu povezanog s drogom, kao i o svim informacijama koje bi mogle biti korisne
      za koordinaciju odgovora kad god saznaju za takve informacije, kao što su:
      (a)    vrsta i podrijetlo rizika;
      (b)    datum i mjesto događaja koji uključuje rizik;
      (c)    način izlaganja, prijenosa ili širenja;
      (d)    analitički i toksikološki podaci;
      (e)    identifikacijske metode;
      (f)    rizici za javno zdravlje;
      (g)    javnozdravstvene mjere koje se provode ili planiraju poduzeti na nacionalnoj
             razini;
      (h)    druge mjere osim javnozdravstvenih;
HR                                             28                                              HR
 ---pagebreak---       (i)    sve druge informacije koje se odnose na predmetni ozbiljni rizik za zdravlje.
   3. Agencija analizira i procjenjuje dostupne informacije i podatke o potencijalnim
      ozbiljnim rizicima za ljudsko zdravlje i dopunjuje ih svim znanstvenim i tehničkim
      informacijama koje ima na raspolaganju iz sustava ranog upozoravanja iz članka 8. i
      drugih procjena prijetnji provedenih u skladu s člankom 12., od drugih agencija i
      tijela Unije te od međunarodnih organizacija, posebno Svjetske zdravstvene
      organizacije. Agencija uzima u obzir informacije dobivene s pomoću svojih alata za
      prikupljanje podataka te informacije iz otvorenih izvora.
   4. Na temelju informacija primljenih u skladu sa stavkom 3. Agencija relevantnim
      nacionalnim tijelima, uključujući nacionalne kontaktne točke, šalje ciljane brze
      obavijesti o rizicima, strateške obavijesti ili oboje. U tim obavijestima o rizicima ili
      strateškim obavijestima mogu se predložiti opcije odgovora, koje države članice
      mogu razmotriti u okviru svojih aktivnosti planiranja pripravnosti i nacionalnih
      aktivnosti odgovora.
   5. Države članice obavješćuju Agenciju o svim dodatnim informacijama koje su im na
      raspolaganju kako bi dodatno analizirale i procijenile rizik, kao i o radnjama ili
      mjerama poduzetima nakon primitka obavijesti i informacija prenesenih u okviru
      europskog sustava upozoravanja na droge.
   6. Agencija blisko surađuje s Komisijom i državama članicama kako bi promicala
      potrebnu usklađenost procesa obavješćivanja o riziku.
   7. Agencija može trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama omogućiti
      sudjelovanje u europskom sustavu upozoravanja na droge. To se sudjelovanje temelji
      na uzajamnosti i uključuje mjere povjerljivosti istovjetne mjerama koje se
      primjenjuju u Agenciji.
   8. Agencija može razviti sustav upozoravanja putem kojeg može izravno doprijeti do
      osoba koje uzimaju ili bi mogle uzimati droge.
                                        Članak 14.
                                    Prekursori za droge
   1. Agencija pomaže Komisiji u praćenju kretanja povezanih s nezakonitom trgovinom
      prekursorima i njihovom zlouporabom te u procjeni potrebe za dodavanjem,
      uklanjanjem ili izmjenom kategorije predviđenih i nepredviđenih tvari s popisa u
      vezi s Uredbom (EZ) br. 273/2004 i Uredbom (EZ) br. 111/2005, uključujući
      utvrđivanje i procjenu njihove zakonite i nezakonite uporabe.
   2. Agencija na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Komisije izrađuje izvješće o procjeni
      prijetnji prekursora za droge.
                                        Članak 15.
                      Mreža forenzičkih i toksikoloških laboratorija
   1. Agencija uspostavlja mrežu forenzičkih i toksikoloških laboratorija posebno aktivnih
      u forenzičkim i toksikološkim istraživanjima droga i štetnih posljedica povezanih s
      drogama.
   2. Mreža prije svega djeluje kao forum za generiranje podataka i razmjenu informacija
      o novim razvojima događaja i trendovima, organizaciju osposobljavanja radi jačanja
      kompetencija forenzičkih stručnjaka za droge, potporu u uspostavi sustava
HR                                          29                                                 HR
 ---pagebreak---       osiguravanja kvalitete i daljnjem usklađivanju prikupljanja podataka i analitičkih
      metoda.
   3. Svaka država članica preko svojeg predstavnika u Upravnom odboru ima pravo
      imenovati dva laboratorija kao nacionalne reprezentativne laboratorije mreže, od
      kojih je jedan specijaliziran za forenzičku analizu, a drugi za toksikologiju. Za
      posebne projekte Agencija može odabrati dodatne laboratorije ili stručnjake posebno
      aktivne u forenzičkim i toksikološkim istraživanjima droga i štetnih posljedica
      povezanih s drogama.
   4. Zajednički istraživački centar Komisije član je mreže i u njoj predstavlja Komisiju.
   5. Mreža blisko surađuje s postojećim mrežama i organizacijama aktivnima u tom
      području. Mreža iz članka 31. redovito se informira o radu mreže forenzičkih i
      toksikoloških laboratorija.
   6. Agencija predsjedava mrežom i saziva najmanje jedan sastanak godišnje. Mreža
      može odlučiti osnovati radne skupine, a njima mogu predsjedati članovi mreže.
   7. Mreža je dužna Agenciji omogućiti pristup forenzičkim i toksikološkim
      laboratorijima, među ostalim za analizu novih psihoaktivnih tvari ako je to potrebno.
   8. Agencija utvrđuje i financira posebne projekte za unapređenje mreže, prema potrebi i
      na temelju jasnih i transparentnih pravila i postupaka koje Agencija unaprijed
      definira.
   9. Agencija stvara bazu podataka za pohranu, analizu i stavljanje na raspolaganje
      informacija i podataka koje je mreža prikupila ili stvorila.
                                    POGLAVLJE IV.
                              RAZVOJ KOMPETENCIJA
                                         Članak 16.
                                  Preventivne kampanje
   1. Agencija osmišljava, razvija i promiče programe i kampanje na razini Unije za
      prevenciju problema povezanih s drogama i informiranje o štetnim učincima droga.
   2. Programi i kampanje iz stavka 1. moraju biti u skladu s političkim smjernicama
      utvrđenima u primjenjivoj Strategiji i akcijskom planu EU-a u području droga. U
      njima se razmatraju važne dimenzije fenomena droga; usmjereni su na određene
      skupine i utemeljeni na prikupljenim dokazima i najboljim praksama Agencije.
   3. Agencija izrađuje i promiče provedbu standardâ kvalitete za sprečavanje zlouporabe
      droga te pruža ili podupire osposobljavanje u skladu s člankom 19.
   4. Agencija pomaže državama članicama u razvoju nacionalnih preventivnih kampanja
      u okviru svojeg mandata, uključujući razvoj programa prevencije usmjerenih na
      smanjenje kriminala povezanog s drogom i prevenciju iskorištavanja ranjivih osoba
      na tržištu droga.
                                         Članak 17.
                    Akreditacija i certifikacija nacionalnih programa
HR                                           30                                             HR
 ---pagebreak---    1.       Na zahtjev nacionalnog tijela zemlje sudionice ili relevantnog stručnog tijela u
            slučajevima ako zemlja sudionica nema slično akreditacijsko ili certifikacijsko tijelo,
            Agencija osigurava akreditaciju i certifikaciju nacionalnih programa u skladu sa
            standardnim operativnim protokolom iz stavka 3.
   2.       Prije nego što akreditira ili certificira nacionalni program, Agencija ocjenjuje
            program i njegovu usklađenost s najnovijim znanstvenim spoznajama te je li se
            pokazao korisnim za ostvarivanje svojih deklariranih ciljeva.
   3.       Agencija osmišljava postupak akreditacije i certifikacije te ga na transparentan način
            utvrđuje u standardnom operativnom protokolu. Upravno vijeće Agencije odobrava
            standardni operativni protokol i sve njegove izmjene prije njegove primjene.
            Standardni operativni protokol iz podstavka 1. trebao bi sadržavati najmanje:
            (a)   posebne uvjete koji se odnose na kapacitet i resurse Agencije za provođenje
                  postupka akreditacije ili certifikacije;
            (b)   kriterije prema kojima će se nacionalni program ocjenjivati s obzirom na
                  akreditaciju ili certifikaciju i koji omogućuju provjeru uvjeta iz stavka 2.;
                  programi na koje se primjenjuje akreditacija ili certificiranje moraju obuhvaćati
                  najmanje prevenciju, liječenje, smanjenje štete i druga povezana područja;
            (c)   pojedinosti postupka akreditacije ili certifikacije koji provodi Agencija,
                  uključujući navođenje dokumentacije koju treba dostaviti i vremenskog okvira
                  za postupak;
            (d)   uvjete za ograničavanje, obustavu ili povlačenje akreditacije ili certifikacije;
            (e)   postupke za rješavanje žalbi, uključujući, prema potrebi, pravne lijekove protiv
                  odluka o akreditaciji ili zbog njihova nedonošenja.
                                               Članak 18.
                                     Potpora državama članicama
   1.       Na zahtjev države članice Agencija može poduprijeti neovisnu evaluaciju svojih
            politika u području droga i razvoj politika prema drogama utemeljenih na dokazima
            u skladu s primjenjivim strategijama Unije.
   2.       Agencija podupire države članice u provedbi njihovih nacionalnih strategija za borbu
            protiv droge, standarda kvalitete i inovativnih najboljih praksi te olakšava razmjenu
            informacija između nacionalnih donositelja odluka.
   3.       Pri potpori evaluacije politike Agencija djeluje neovisno i vodi se svojim
            znanstvenim standardima.
                                               Članak 19.
                                            Osposobljavanje
   Agencija u okviru svojeg mandata, u skladu s ljudskim i proračunskim resursima koji su joj
   na raspolaganju te u koordinaciji s drugim decentraliziranim agencijama i tijelima Unije:
            (a)   pruža stručno osposobljavanje te planove i programe u područjima od interesa i
                  važnosti za Uniju;
            (b)   pruža alate i sustave podrške povezane s osposobljavanjem kako bi se olakšala
                  razmjena znanja na razini Unije;
HR                                                  31                                              HR
 ---pagebreak---       (c)   pomaže državama članicama u organizaciji inicijativa za osposobljavanje i
            izgradnju kapaciteta.
                                         Članak 20.
                         Međunarodna suradnja i tehnička pomoć
   1. Agencija:
      (a)   izrađuje okvir za međunarodnu suradnju, koji odobrava Upravni odbor uz
            prethodno odobrenje Komisije, kojim se usmjeravaju aktivnosti Agencije u
            području međunarodne suradnje;
      (b)   aktivno surađuje s organizacijama i tijelima iz članka 53.;
      (c)   podupire razmjenu i širenje najboljih praksi Unije i provedivih rezultata
            istraživanja na međunarodnoj razini;
      (d)   prati razvoj međunarodnog fenomena droga koji može predstavljati prijetnju ili
            imati posljedice za Uniju praćenjem i analizom dostupnih informacija
            dobivenih od međunarodnih tijela, nacionalnih tijela, na temelju rezultata
            istraživanja i iz drugih relevantnih izvora informacija;
      (e)   pruža podatke i analize o situaciji s drogama u Europi na odgovarajućim
            međunarodnim sastancima i tehničkim forumima, u bliskoj suradnji s
            Komisijom te podupire Komisiju i države članice u međunarodnim dijalozima
            o drogama;
      (f)   promiče uključivanje podataka o drogama i ovisnosti o drogama koji su
            prikupljeni u državama članicama ili potječu iz Unije u međunarodne programe
            praćenja i kontrole droga, posebno one koje su uspostavili UN i njegove
            specijalizirane agencije, ne dovodeći u pitanje obveze država članica u pogledu
            prijenosa informacija u skladu s odredbama konvencija Ujedinjenih naroda o
            drogama;
      (g)   podupire države članice u izvješćivanju o relevantnim informacijama i
            pružanju potrebne analize sustavu Ujedinjenih naroda, uključujući podnošenje
            svih relevantnih podataka povezanih s novom psihoaktivnom tvari Uredu
            Ujedinjenih naroda za droge i kriminal te Svjetskoj zdravstvenoj organizaciji;
      (h)   podupire treće zemlje u razvoju politika prema drogama u skladu s načelima
            strategija Unije u području droga, među ostalim pružanjem potpore neovisnoj
            evaluaciji njihovih politika.
   2. U okviru za međunarodnu suradnju iz stavka 1. točke (a) uzimaju se u obzir
      relevantni dokumenti o politikama Unije i razvoj fenomena droga, posebno rute
      nezakonite trgovine i područja proizvodnje droge. U njemu se utvrđuju prioritetne
      zemlje ili regije za suradnju i ključni rezultati suradnje. Agencija redovito ocjenjuje i
      revidira okvir za međunarodnu suradnju.
   3. Na zahtjev Komisije i uz odobrenje Upravnog odbora Agencija prenosi svoje znanje
      i iskustvo te pruža tehničku pomoć trećim zemljama.
      Tehnička pomoć posebno je usmjerena na uspostavu ili konsolidaciju nacionalnih
      kontaktnih točaka, nacionalnih sustava za prikupljanje podataka i nacionalnih sustava
      ranog upozoravanja, a zatim i na pomoć u stvaranju i jačanju strukturnih veza sa
      sustavom ranog upozoravanja iz članka 8. i mrežom iz članka 31. Ako to treća
      zemlja zatraži, Agencija tim nacionalnim tijelima može izdati certifikat.
HR                                           32                                                 HR
 ---pagebreak---    4.     Suradnja s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama provodi se u skladu s
          člancima 53. i 54.
                                            Članak 21.
                                      Istraživanje i inovacije
   1.     Agencija pomaže Komisiji i državama članicama pri utvrđivanju ključnih tema
          istraživanja, izradi i provedbi okvirnih programa Unije za istraživačke i inovacijske
          aktivnosti koje su relevantne za ostvarenje njezine opće zadaće iz članka 4. Ako
          pomaže Komisiji pri utvrđivanju ključnih tema istraživanja, izradi i provedbi
          okvirnog programa Unije, Agencija ne smije primati sredstva iz tog programa.
   2.     Agencija proaktivno prati istraživačke i inovacijske aktivnostima i doprinosi im radi
          ostvarenja opće zadaće iz članka 4., podupire povezane aktivnosti država članica te
          provodi svoje istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s pitanjima
          obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući razvoj, osposobljavanje, ispitivanje i
          potvrdu algoritama za razvoj alata. Agencija dostavlja rezultate tih istraživanja
          Europskom parlamentu, državama članicama i Komisiji u skladu s člankom 49.
   3.     Agencija doprinosi i sudjeluje u aktivnostima europskog inovacijskog centra za
          unutarnju sigurnost ili drugog instrumenta koji bi ga zamijenio, u okviru ciklusa
          istraživanja i inovacija.
   4.     Agencija može planirati i provoditi pilot-projekte koji se odnose na pitanja
          obuhvaćena ovom Uredbom.
   5.     Agencija javno objavljuje informacije o svojim istraživačkim projektima, uključujući
          pokazne projekte, partnere koji sudjeluju u projektima i proračun projekata.
   6.     Agencija stvara bazu podataka za pohranu, analizu i stavljanje na raspolaganje
          istraživačkih programa u području droga.
                                         POGLAVLJE V.
                                    USTROJSTVO AGENCIJE
                                            Članak 22.
                              Administrativna i upravljačka struktura
   Administrativnu i upravljačku strukturu Agencije čine:
   (a)    Upravni odbor, koji obavlja funkcije utvrđene u članku 24.;
   (b)    Izvršni odbor, koji obavlja funkcije utvrđene u članku 28.;
   (c)    izvršni direktor, koji obavlja dužnosti utvrđene u članku 29.;
   (d)    Znanstveni odbor, koji obavlja funkcije utvrđene u članku 30.;
   (e)    Europska informacijska mreža za droge i ovisnost o drogama (Reitox) u skladu s
          člankom 31.
                                            Članak 23.
                                     Sastav Upravnog odbora
HR                                              33                                              HR
 ---pagebreak---    1. Upravni odbor sastoji se od po jednog predstavnika iz svake države članice i dvaju
      predstavnika Komisije, pri čemu svi imaju pravo glasa.
   2. Upravni odbor sastoji se i od:
      (a)   jednog neovisnog stručnjaka s posebnim znanjem u području droge kojeg je
            imenovao Europski parlament, s pravom glasa;
      (b)   po jednog predstavnika iz svake treće zemlje koja je sklopila sporazum s
            Unijom u skladu s člankom 54., bez prava glasa.
   3. Svaki član Upravnog odbora ima zamjenika. Zamjenik predstavlja člana u njegovu
      odsustvu.
   4. Članovi Upravnog odbora i njihovi zamjenici imenuju se uzimajući u obzir njihovo
      znanje u području droge i ovisnosti o drogama te relevantne upravljačke i
      administrativne vještine i vještine upravljanja proračunom. Sve strane zastupljene u
      Upravnom odboru nastoje ograničiti mijenjanje svojih predstavnika radi kontinuiteta
      rada Upravnog odbora. Sve stranke nastoje postići uravnoteženu zastupljenost žena i
      muškaraca u Upravnom odboru.
   5. Upravni odbor kao promatrače može pozvati predstavnike međunarodnih
      organizacija s kojima Agencija surađuje u skladu s člankom 53.
   6. Mandat članova i njihovih zamjenika traje četiri godine. Taj se mandat može
      produljiti.
                                        Članak 24.
                               Funkcije Upravnog odbora
   1. Upravni odbor:
      (a)   daje opće smjernice za rad Agencije;
      (b)   donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta iz članka 35. prije nego što
            ga podnese Komisiji na mišljenje;
      (c)   nakon što dobije mišljenje Komisije, dvotrećinskom većinom glasova članova s
            pravom glasa i u skladu s člankom 23. donosi jedinstveni programski
            dokument Agencije;
      (d)   dvotrećinskom većinom članova s pravom glasa donosi godišnji proračun
            Agencije i izvršava ostale funkcije u odnosu na proračun Agencije u skladu s
            poglavljem VI.;
      (e)   ocjenjuje i dvotrećinskom većinom članova s pravom glasa donosi
            konsolidirano godišnje izvješće o aktivnostima Agencije te ga do 1. srpnja
            svake godine zajedno s ocjenom šalje Europskom parlamentu, Vijeću, Komisiji
            i Revizorskom sudu. Konsolidirano godišnje izvješće o aktivnostima mora se
            objaviti;
      (f)   donosi financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju u skladu s
            člankom 41.;
      (g)   donosi strategiju za suzbijanje prijevara proporcionalno rizicima od prijevara i
            uzimajući u obzir troškove i koristi mjera koje treba provoditi;
      (h)   donosi strategiju za povećanje učinkovitosti            i sinergije s   drugim
            decentraliziranim agencijama i tijelima Unije;
HR                                          34                                               HR
 ---pagebreak---        (i)    donosi pravila za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njime u odnosu na
              svoje članove, članove Izvršnog odbora, Znanstvenog odbora i Europske
              informacijske mreže za droge i ovisnost o drogama (Reitox), kao i upućene
              nacionalne stručnjake i drugo osoblje koje nije zaposleno u nadzornom tijelu iz
              članka 44., te svake godine na svojim internetskim stranicama objavljuje izjave
              o sukobu interesa članova upravnog odbora;
       (j)    donosi standardni operativni protokol iz članka 17. stavka 3.;
       (k)    donosi okvir za međunarodnu suradnju Agencije iz članka 20. stavka 1. i
              programe tehničke pomoći iz članka 20. stavka 3.;
       (l)    odobrava razinu minimalnog sufinanciranja iz članka 32. stavka 7.;
       (m) donosi i redovito ažurira planove komunikacije i širenja informacija iz
              članka 5. stavka 8. na temelju analize potreba;
       (n)    donosi svoj poslovnik;
       (o)    u skladu sa stavkom 2. u odnosu na osoblje Agencije izvršava ovlasti tijela za
              imenovanje koje su mu dodijeljene na temelju Pravilnika o osoblju i ovlasti
              tijela nadležnog za sklapanje ugovora o radu na temelju Uvjeta zaposlenja
              ostalih službenika19 („ovlasti tijela nadležnog za imenovanje”);
       (p)    u suglasnosti s Komisijom donosi provedbena pravila za primjenu Pravilnika o
              osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s člankom 110.
              stavkom 2. Pravilnika o osoblju;
       (q)    imenuje izvršnog direktora i, prema potrebi, odlučuje o produljenju mandata ili
              razrješenju dužnosti u skladu s člankom 43.;
       (r)    imenuje računovodstvenog službenika, na temelju Pravilnika o osoblju i Uvjeta
              zaposlenja ostalih službenika, koji je potpuno neovisan u obavljanju svojih
              dužnosti;
       (s)    imenuje članove Znanstvenog odbora;
       (t)    odobrava popis stručnjaka koji će se upotrebljavati za proširenje Znanstvenog
              odbora u skladu s člankom 10. stavkom 4.;
       (u)    osigurava odgovarajuće daljnje postupanje na temelju nalaza i preporuka koji
              proizlaze iz izvješćâ i evaluacija unutarnje ili vanjske revizije te istraga
              Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), osnovanog Odlukom
              Komisije 1999/352/EZ, EZUČ, Euratom20 i Ureda europskog javnog tužitelja
              (EPPO), osnovanog Uredbom Vijeća (EU) 2017/193921, kako je navedeno u
              članku 48.;
       (v)    donosi sve odluke o unutarnjem ustrojstvu Agencije te, prema potrebi, o
              njegovim izmjenama, uzimajući u obzir potrebe Agencije kad je riječ o
              aktivnostima te razumno financijsko upravljanje;
       (w) odobrava sklapanje radnih dogovora u skladu s člankom 53.
   19
      Uredba Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 od 29. veljače 1968. kojom se utvrđuje Pravilnik o
      osoblju za dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica i kojom se uvode
      posebne mjere koje se privremeno primjenjuju na dužnosnike Komisije (SL L 56, 4.3.1968., str. 1.).
   20
      Odluka Komisije 1999/352/EZ, EZUČ, Euratom od 28. travnja 1999. o osnivanju Europskog ureda za
      borbu protiv prijevara (OLAF) (SL L 136, 31.5.1999., str. 20.).
   21
      Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s
      osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).
HR                                                35                                                     HR
 ---pagebreak---    2. Upravni odbor donosi, u skladu s člankom 110. Pravilnika o osoblju, odluku na
      temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih
      službenika, kojom se relevantne ovlasti tijela nadležnog za imenovanja delegiraju
      izvršnom direktoru i utvrđuju uvjeti pod kojima se to delegiranje ovlasti može
      suspendirati. Izvršni direktor ovlašten je dalje delegirati te ovlasti.
      Upravni odbor može u iznimnim okolnostima odlukom privremeno suspendirati
      delegiranje ovlasti tijela nadležnog za imenovanje na izvršnog direktora i ovlasti koje
      je izvršni direktor delegirao dalje te ih izvršavati sam ili ih delegirati jednom od
      svojih članova ili zaposlenika koji nije izvršni direktor.
                                         Članak 25.
                                Predsjednik Upravnog odbora
   1. Upravni odbor bira predsjednika i zamjenika predsjednika među svojim članovima
      koji imaju pravo glasa. Predsjednik i zamjenik predsjednika biraju se dvotrećinskom
      većinom članova Upravnog odbora s pravom glasa.
   2. Zamjenik predsjednika automatski mijenja predsjednika ako je on spriječen
      izvršavati svoje dužnosti.
   3. Mandat predsjednika i potpredsjednika traje četiri godine. Njihov se mandat može
      obnoviti jednom. Međutim, ako njihovo članstvo u Upravnom odboru prestane u bilo
      kojem trenutku trajanja njihova mandata, tog datuma automatski prestaje i njihov
      mandat.
   4. Detaljniji postupak izbora predsjednika i potpredsjednika utvrđuje se poslovnikom
      Upravnog odbora.
                                         Članak 26.
                                 Sastanci Upravnog odbora
   1. Predsjednik saziva sastanke Upravnog odbora.
   2. Izvršni direktor Agencije sudjeluje u raspravama, ali bez prava glasa.
   3. Upravni odbor održava najmanje jedan redovni sastanak godišnje. Osim toga, sastaje
      se na inicijativu svojeg predsjednika, na zahtjev Komisije ili na zahtjev najmanje
      trećine svojih članova.
   4. Upravni odbor na sastanke kao promatrača može pozvati svaku osobu čije bi
      mišljenje moglo biti korisno.
   5. Članovima Upravnog odbora u skladu s poslovnikom na sastancima mogu pomagati
      savjetnici ili stručnjaci.
   6. Agencija Upravnom odboru pruža usluge tajništva.
                                         Članak 27.
                            Pravila o glasanju Upravnog odbora
   1. Ne dovodeći u pitanje članak 24. stavak 1. točke (c) i (d), članak 25. stavak 1.,
      članak 43. stavak 8. i članak 53. stavak 2. Upravni odbor odluke donosi većinom
      glasova svojih članova s pravom glasa.
HR                                           36                                               HR
 ---pagebreak---    2. Svaki član s pravom glasa ima jedan glas. U odsutnosti člana s pravom glasa njegovo
      pravo glasa izvršava njegov zamjenik.
   3. Predsjednik i zamjenik predsjednika sudjeluju u glasanju.
   4. Izvršni direktor ne sudjeluje u glasanju.
   5. Poslovnikom Upravnog odbora utvrđuju se detaljnija pravila glasanja, a posebice
      okolnosti u kojima jedan član može djelovati u ime drugoga.
                                         Članak 28.
                                        Izvršni odbor
   1. Izvršni odbor:
      (a)    odlučuje o pitanjima predviđenima financijskim pravilima donesenima u
             skladu s člankom 41. koja ovom Uredbom nisu namijenjena Upravnom
             odboru;
      (b)    osigurava odgovarajuće postupanje na temelju nalaza i preporuka koji
             proizlaze iz izvješćâ i evaluacija unutarnje i vanjske revizije te istraga OLAF-a
             i EPPO-a, kako je navedeno u članku 48.;
      (c)    ne dovodeći u pitanje odgovornosti izvršnog direktora iz članka 29. prati i
             nadzire provedbu odluka Upravnog odbora radi pojačanog nadzora nad
             administrativnim i proračunskim upravljanjem.
   2. Prema potrebi, Izvršni odbor zbog hitnosti može donositi određene privremene
      odluke umjesto Upravnog odbora, osobito o pitanjima administrativnog upravljanja,
      uključujući obustavu delegiranja ovlasti tijela nadležnog za imenovanja, i
      proračunskim pitanjima.
   3. Izvršni odbor sastoji se od predsjednika i zamjenika predsjednika Upravnog odbora,
      dvaju drugih članova koje Upravni odbor imenuje iz redova svojih članova s pravom
      glasa i dvaju predstavnika Komisije u Upravnom odboru.
      Predsjednik Upravnog odbora ujedno je i predsjednik Izvršnog odbora.
      Izvršni direktor sudjeluje na sastancima Izvršnog odbora, ali nema pravo glasa.
      Izvršni odbor na svoje sjednice može pozvati druge promatrače.
   4. Mandat članova Izvršnog odbora traje četiri godine. Mandat članova Izvršnog odbora
      ističe prestankom njihova članstva u Upravnom odboru.
   5. Izvršni odbor održava najmanje dva redovita sastanka godišnje. Osim toga, sastaje se
      na inicijativu predsjednika ili na zahtjev svojih članova.
   6. Izvršni odbor odluke donosi konsenzusom. Ako Izvršni odbor ne može donijeti
      odluku konsenzusom, pitanje se upućuje Upravnom odboru.
   7. Upravni odbor utvrđuje poslovnik Izvršnog odbora, uključujući pravila glasanja za
      njegove članove.
                                         Članak 29.
                              Odgovornosti izvršnog direktora
   1. Izvršni direktor odgovoran je za upravljanje Agencijom. Izvršni direktor odgovara
      Upravnom odboru.
HR                                            37                                               HR
 ---pagebreak---    2. Ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije, Upravnog odbora i Izvršnog odbora izvršni
      direktor neovisan je u obavljanju svojih dužnosti te ne traži i ne prima upute ni od
      koje vlade te ni od kojeg drugog tijela.
   3. Izvršni direktor na poziv izvješćuje Europski parlament o izvršavanju svojih
      dužnosti. Vijeće može pozvati izvršnog direktora da ga izvijesti o izvršavanju svojih
      dužnosti.
   4. Izvršni direktor pravni je zastupnik Agencije.
   5. Izvršni direktor odgovoran je za provedbu zadaća dodijeljenih Agenciji, kako je
      navedeno u članku 5. Izvršni direktor posebno je odgovoran za sljedeće:
      (a)   svakodnevno upravljanje Agencijom;
      (b)   pripremu i provedbu odluka koje donosi Upravni odbor;
      (c)   izradu jedinstvenog programskog dokumenta iz članka 35. i njegovo
            podnošenje Upravnom odboru nakon savjetovanja s Komisijom;
      (d)   provedbu jedinstvenog programskog dokumenta i izvješćivanje Upravnog
            odbora o toj provedbi;
      (e)   izradu konsolidiranog godišnjeg izvješća o radu Agencije i njegovo podnošenje
            Upravnom odboru radi ocjene i donošenja;
      (f)   predlaganje Upravnom odboru razine minimalnog sufinanciranja iz članka 32.
            stavka 7. ako se takvo sufinanciranje treba dodijeliti nacionalnim kontaktnim
            točkama;
      (g)   predlaganje Komisiji, nakon savjetovanja s Upravnim odborom, iznosa
            naknada u skladu s člankom 37.;
      (h)   pripremu akcijskog plana s obzirom na zaključke iz izvješćâ i evaluacija
            unutarnje ili vanjske revizije te istraga OLAF-a i EPPO-a, kako je navedeno u
            članku 48., i podnošenje izvješća o napretku dvaput godišnje Komisiji, a
            redovito Upravnom i Izvršnom odboru;
      (i)   zaštitu financijskih interesa Unije primjenom preventivnih mjera protiv
            prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti djelotvornim provjerama,
            ne dovodeći u pitanje istražnu nadležnost OLAF-a i EPPO-a, i, ako se utvrde
            nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa i prema
            potrebi izricanjem učinkovitih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih
            i financijskih sankcija;
      (j)   pripremu strategija Agencije za borbu protiv prijevara, povećanje učinkovitosti
            i sinergije te njihovo podnošenje Upravnom odboru radi odobrenja;
      (k)   izradu nacrta financijskih pravila koja se primjenjuju na Agenciju;
      (l)   izradu nacrta izvješća Agencije o procjeni prihoda i rashoda i izvršenje njezina
            proračuna.
   6. Izvršni direktor odlučuje je li za potrebe djelotvornog i učinkovitog izvršenja zadaća
      Agencije nekog člana osoblja potrebno razmjestiti u neku državu članicu. Prije
      donošenja odluke o osnivanju lokalnog ureda izvršni direktor mora dobiti suglasnost
      Komisije, Upravnog odbora i predmetnih država članica domaćina. U toj se odluci
      opseg aktivnosti koje se trebaju obavljati u tom lokalnom uredu utvrđuje tako se
      izbjegnu nepotrebni troškovi i udvostručavanje administrativnih zadaća Agencije. S
      predmetnim državama članicama domaćinima može se sklopiti sporazum o sjedištu.
HR                                           38                                              HR
 ---pagebreak---                                        Članak 30.
                                    Znanstveni odbor
   1. Znanstveni odbor čini najviše petnaest znanstvenika koje na temelju njihove
      znanstvene izvrsnosti i neovisnosti imenuje Upravni odbor nakon objavljivanja
      poziva za iskaz interesa u Službenom listu Europske unije. Postupak odabira
      osigurava da stručna područja članova Znanstvenog odbora obuhvaćaju najvažnija
      područja povezana s ciljevima Agencije.
   2. Članovi Znanstvenog odbora imenuju se u osobnom svojstvu na razdoblje od četiri
      godine, koje se može jednom produljiti.
   3. Članovi Znanstvenog odbora neovisni su i djeluju u javnom interesu. Ne smiju tražiti
      ni primati upute ni od koje vlade i ni od kojeg drugog tijela.
   4. Ako više ne ispunjava kriterije neovisnosti, član je dužan o tome obavijestiti Upravni
      odbor. Osim toga, Upravni odbor na prijedlog najmanje trećine svojih članova ili
      Komisije može proglasiti nedovoljnu neovisnost i opozvati predmetnu osobu.
      Upravni odbor imenuje novog člana za preostalo razdoblje mandata u skladu s
      postupkom odabira običnih članova.
   5. Znanstveni odbor daje mišljenje kad je to predviđeno ovom Uredbom ili o svim
      znanstvenim pitanjima u vezi s aktivnostima Agencije koja mu podnese Upravni
      odbor ili izvršni direktor. Mišljenja Znanstvenog odbora objavljuju se na
      internetskim stanicama Agencije.
   6. Za potrebe procjene rizika koje predstavlja nova psihoaktivna tvar ili skupina novih
      psihoaktivnih tvari, ako izvršni direktor postupajući po savjetu predsjednika
      Znanstvenog odbora smatra da je to potrebno, Znanstveni odbor može se proširiti
      uključivanjem stručnjaka koji predstavljaju znanstvena područja relevantna za
      uravnoteženu procjenu rizika koje predstavlja nova psihoaktivna tvar. Izvršni
      direktor te stručnjake imenuje s popisa stručnjaka. Upravni odbor odobrava popis
      stručnjaka svake četiri godine.
   7. Znanstveni odbor bira predsjednika i zamjenika predsjednika na vrijeme trajanja
      mandata Znanstvenog odbora. Predsjednik na sastancima Upravnog odbora može
      sudjelovati kao promatrač.
   8. Znanstveni odbor sastaje se najmanje jednom godišnje.
   9. Agencija na svojim internetskim stranicama objavljuje i ažurira popis članova
      Znanstvenog odbora.
                                       Članak 31.
      Europska informacijska mreža za droge i ovisnost o drogama (mreža Reitox)
   1. Agencija ima na raspolaganju Europsku informacijsku mrežu za droge i ovisnost o
      drogama (mreža Reitox). Mreža Reitox sastoji se od nacionalnih kontaktnih točaka
      određenih u skladu s člankom 32. i kontaktne točke Komisije.
   2. Mreža Reitox održava najmanje jedan redovni sastanak godišnje. Sastanke saziva i
      vodi Agencija. Usto, sastaje se na inicijativu svojeg glasnogovornika ili na zahtjev
      najmanje trećine svojih članova.
HR                                           39                                              HR
 ---pagebreak---    3. Mreža Reitox među svojim članovima bira glasnogovornika i najviše tri zamjenika
      glasnogovornika. Glasnogovornik predstavlja mrežu Reitox pred Agencijom i može
      sudjelovati kao promatrač na sastancima Upravnog odbora.
                                          Članak 32.
                                 Nacionalna kontaktna točka
   1. Svaka zemlja sudionica određuje jednu nacionalnu kontaktnu točku, koja se
      uspostavlja na trajnoj osnovi i s jasnim mandatom, putem nacionalnog
      zakonodavstva ili drugog pravnog akta sa sličnim učinkom. Nacionalni član
      Upravnog odbora obavješćuje Agenciju o određivanju nacionalne kontaktne točke i
      imenovanju njezina voditelja te svim promjenama tih imenovanja.
   2. Odgovorno nacionalno tijelo osigurava da se nacionalnoj kontaktnoj točki povjere
      zadaće navedene u članku 33. stavku 2. Voditelj nacionalne kontaktne točke
      predstavlja nacionalnu kontaktnu točku u mreži Reitox.
   3. Voditelj nacionalne kontaktne točke u obavljanju svoje funkcije voditelja ne ovisi o
      uputama odgovornog nacionalnog tijela.
   4. Nacionalna kontaktna točka planira svoje aktivnosti godišnjim planom rada.
   5. Nacionalna kontaktna točka u svojem proračunu ima posebnu (godišnju) proračunsku
      liniju ili linije za praćenje koje se odnosi na droge i prima odgovarajuću potporu od
      donositelja odluka i odgovarajuća sredstva za obavljanje svojih zadaća. S tim u vezi
      zemlja sudionica nacionalnoj kontaktnoj točki osigurava dostatne financijske i
      ljudske resurse za ispunjavanje njezina mandata i zadaća, kako je navedeno u
      članku 33. stavku 2., te ima dovoljno opreme i objekata za podršku njezinim
      svakodnevnim aktivnostima. Ako tijelo koje je domaćin nacionalnoj kontaktnoj točki
      ima dodatne nacionalne zadaće i obveze, na raspolaganje se moraju staviti dodatni
      ljudski i financijski resursi.
   6. Osnovni troškovi nacionalne kontaktne točke mogu se minimalno sufinancirati
      bespovratnim sredstvima Agencije ako su u skladu s uvjetima navedenima u
      stavcima od 1. do 6. Kako bi dobila to sufinanciranje, nacionalna kontaktna točka na
      godišnjoj razini s Agencijom potpisuje ugovor o dodjeli bespovratnih sredstava.
      Razinu minimalnog sufinanciranja predlaže izvršni direktor, odobrava je Upravni
      odbor te se ona redovito provjerava. Dodatna sredstva Agencije za nacionalnu
      kontaktnu točku mogu se osigurati na ad hoc osnovi za sudjelovanje u određenim
      projektima i njihovu provedbu.
   7. Agencija u skladu s člankom 34. certificira nacionalnu kontaktnu točku za tu
      funkciju.
                                          Članak 33.
                            Zadaće nacionalnih kontaktnih točaka
   1. Nacionalne kontaktne točke poveznica su između zemalja sudionica i Agencije.
   2. Nacionalne kontaktne točke provode najmanje sljedeće aktivnosti:
      (a)    na nacionalnoj razini koordiniraju aktivnosti povezane s prikupljanjem i
             praćenje podataka o drogama;
HR                                            40                                            HR
 ---pagebreak---       (b)   promiču i podupiru donošenje odluka na temelju dokaza na nacionalnoj razini i
            sudjeluju u dijalozima o nacionalnim politikama;
      (c)   uspostavljaju ili podupiru nacionalne sustave suradnje između politike prema
            drogama i drugih relevantnih politika, među ostalim u području politike
            izvršavanja zakonodavstva/sigurnosti i zdravstvene/socijalne politike,
            uključujući relevantne dionike u različitim područjima;
      (d)   prikupljaju, analiziraju i objektivno tumače sve relevantne informacije o
            drogama, ovisnosti o drogama, tržištima droga, opskrbi drogom i pitanjima
            povezanima s kriminalom na nacionalnoj razini, kao i o politikama i rješenjima
            koja se primjenjuju, a koja su potrebna kako bi Agencija bila usklađena s
            člankom 6. Pritom nacionalna kontaktna točka objedinjuje iskustva iz raznih
            sektora, posebice zdravstva, pravosuđa i izvršavanja zakonodavstva te surađuje
            sa stručnjacima i nacionalnim organizacijama aktivnima u području politike
            prema drogama;
      (e)   prate i izvješćuju nacionalna tijela o drogama i uporabi droga te doprinose
            izvješćivanju međunarodnih organizacija;
      (f)   podupiru razvoj novih izvora epidemioloških podataka kako bi se unaprijedilo
            pravodobno izvješćivanje o trendovima uporabe droga;
      (g)   podupiru ad hoc i ciljano prikupljanje podataka u vezi s novim prijetnjama
            zdravlju i sigurnosti;
      (h)   pružaju informacije Agenciji o novim kretanjima u uporabi postojećih
            psihoaktivnih tvari ili novih kombinacija psihoaktivnih tvari, koje predstavljaju
            potencijalan rizik za javno zdravlje, kao i informacije o mogućim mjerama koje
            se odnose na javno zdravlje;
      (i)   doprinose utvrđivanju relevantnih ključnih epidemioloških pokazatelja i drugih
            relevantnih skupova podataka, uključujući smjernice za njihovu provedbu radi
            dobivanja pouzdanih i usporedivih informacija na razini Unije, u skladu s
            člankom 6.;
      (j)   promiču primjenu međunarodno dogovorenih protokola i standarda za
            prikupljanje podataka za praćenje droga i uporabe droga u zemlji;
      (k)   podnose godišnje izvješće o aktivnostima Agenciji i nacionalnim dionicima,
            uključujući nacionalne donositelje odluka;
      (l)   sastavljaju ažurirani popis nacionalnih izvora informacija o drogama;
      (m) provode postupke stručnog pregleda i druge mehanizme osiguranja kvalitete za
            ulaz ili izlaz podataka te primjenjuju postupke kontrole kvalitete radi
            pouzdanosti dobivenih podataka i informacija;
      (n)   procjenjuju potrebe za informacijama svojih nacionalnih dionika, posebno
            svojih nacionalnih donositelja odluka; i
      (o)   provode komunikacijsku strategiju ili druge aktivnosti kako bi svoje
            informacije predstavile stručnjacima ili široj javnosti.
   3. Nacionalna kontaktna točka ima pravo od drugih nacionalnih tijela, institucija,
      agencija i organizacija prikupljati sve informacije koje su joj potrebne za obavljanje
      njezinih zadaća u skladu sa stavkom 2. Nacionalna kontaktna točka održava opsežnu
      mrežu nacionalnih partnera i pružatelja podataka za prikupljanje tih informacija.
HR                                          41                                                HR
 ---pagebreak---                                              Članak 34.
                     Postupak certificiranja nacionalnih kontaktnih točaka
   1.   Najkasnije do [Ured za publikacije; unijeti datum = 18 mjeseci nakon stupanja na
        snagu Uredbe] svaka nacionalna kontaktna točka podnosi zahtjev za certifikaciju
        Agenciji.
   2.   Agencija svaku nacionalnu kontaktnu točku certificira u funkciji nacionalne
        kontaktne točke ako je u skladu sa zahtjevima iz članka 32. i ako joj je povjereno
        izvršavanje zadaća utvrđenih u članku 33.
        Certifikacija se ne bi trebala odnositi na druge funkcije tijela koje je domaćin
        nacionalnoj kontaktnoj točki ni cjelokupnu strukturu u koju je nacionalna kontaktna
        točka integrirana.
   3.   Nacionalna kontaktna točka Agenciji dostavlja sve relevantne informacije koje
        dokazuju da se poštuju članci 32. i 33. Ako je potrebno, Agencija obavlja posjet
        nacionalnoj kontaktnoj točki.
   4.   Ako nacionalna kontaktna točka ne ispunjava zahtjeve iz članka 32. ili joj nije
        povjereno izvršavanje zadaća utvrđenih u članku 33., Agencija joj dostavlja popis
        preporuka, a certificira je nakon ponovne ocjene tek nakon što ona postupi u skladu s
        preporukama.
                                         POGLAVLJE VI.
                                   FINANCIJSKE ODREDBE
                                             Članak 35.
                                 Jedinstveni programski dokument
   1.   Upravni odbor do 15. prosinca svake godine donosi nacrt jedinstvenog programskog
        dokumenta koji sadržava višegodišnje i godišnje programiranje, kao i sve dokumente
        navedene u članku 32. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/71522, na temelju
        nacrta koji izvršni direktor predloži nakon savjetovanja sa Znanstvenim odborom i
        uzimajući u obzir mišljenje Komisije te nakon savjetovanja s Europskim
        parlamentom kad je riječ o višegodišnjem programiranju. Prosljeđuje ga Europskom
        parlamentu, Vijeću i Komisiji najkasnije do 31. siječnja iduće godine.
        Jedinstveni programski dokument postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg
        proračuna te se, ako je potrebno, može u skladu s njim prilagoditi.
   2.   U godišnjem programu rada navode se detaljni ciljevi i očekivani rezultati
        uključujući pokazatelje uspješnosti. Sadržava i opis aktivnosti koje je potrebno
        financirati i podatke o financijskim i ljudskim resursima dodijeljenima svakoj
        aktivnosti, u skladu s načelima upravljanja i pripreme proračuna na temelju
        aktivnosti. Godišnji program rada usklađen je s višegodišnjim programom rada iz
        stavka 4. U njemu su jasno navedene zadaće koje su dodane, izmijenjene ili izbrisane
        u usporedbi s prethodnom financijskom godinom.
   22
      Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 od 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za
      tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU,
      Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 122, 10.5.2019., str. 1.).
HR                                               42                                                      HR
 ---pagebreak---       Godišnje ili višegodišnje programiranje uključuje informacije o provedbi okvira za
      međunarodnu suradnju iz članka 20. i aktivnostima povezanima s tom strategijom.
   3. Upravni odbor mijenja doneseni godišnji program rada kad Agencija dobije novu
      zadaću.
      Svaka velika izmjena godišnjeg programa rada donosi se po istom postupku kao i
      početni godišnji program rada. Upravni odbor ovlast za donošenje manjih izmjena
      godišnjeg programa rada može delegirati izvršnom direktoru.
   4. U višegodišnjem programu rada navodi se opći strateški program, uključujući
      ciljeve, očekivane rezultate i pokazatelje uspješnosti. On sadržava i plan resursa,
      uključujući višegodišnji proračun i osoblje.
      Program resursa ažurira se jednom godišnje. Strateški plan ažurira se prema potrebi,
      a posebno kako bi se uvažio ishod evaluacije iz članka 51.
   5. Višegodišnji i godišnji programi rada izrađuju se u skladu s člankom 32. Delegirane
      uredbe (EU) 2019/715.
                                        Članak 36.
                                         Proračun
   1. Procjene svih prihoda i rashoda Agencije pripremaju se svake financijske godine,
      koja odgovara kalendarskoj godini, i prikazuju u proračunu Agencije.
   2. Prihodi i rashodi u proračunu Agencije moraju biti uravnoteženi.
   3. Ne dovodeći u pitanje druge izvore u prihode Agencije ubrajaju se:
      (a)   doprinos Unije iz općeg proračuna Europske unije;
      (b)   svi dobrovoljni doprinosi država članica;
      (c)   naknade plaćene za usluge pružene u skladu s člankom 37.; i
      (d)   svi financijski doprinosi organizacija i tijela i trećih zemalja iz članaka 53. i 54.
   4. Rashodi Agencije uključuju plaće osoblja, administrativne, infrastrukturne i
      operativne troškove. Operativni troškovi mogu uključivati rashode za potporu
      nacionalnim kontaktnim točkama, kako je navedeno u članku 32. stavku 7.
                                        Članak 37.
                                         Naknade
   1. Agencija može naplaćivati naknade za sljedeće:
      (a)   programe osposobljavanja;
      (b)   određene aktivnosti potpore državama članicama koje nisu utvrđene kao
            prioritetne, ali bi njihova provedba mogla biti korisna ako se podrže
            nacionalnim resursima;
      (c)   programe izgradnje kapaciteta za treće zemlje koji nisu obuhvaćeni zasebnim
            namjenskim financiranjem Unije;
      (d)   certifikaciju nacionalnih tijela osnovanih u trećim zemljama u skladu s
            člankom 20. stavkom 3.;
HR                                          43                                                    HR
 ---pagebreak---        (e)    druge usluge u okviru svojeg mandata koje se pružaju na zahtjev zemlje
              sudionice te zahtijevaju ulaganje sredstava za potporu nacionalnim
              aktivnostima.
   2.  Upravni odbor Agencije na prijedlog izvršnog direktora utvrđuje visinu naknada i
       način njihova plaćanja.
   3.  Naknade su proporcionalne troškovima relevantnih usluga pruženih na troškovno
       učinkovit način i dostatne su za pokrivanje tih troškova. Visina naknada utvrđuje se
       na razini koja nije diskriminirajuća i koja neće dovesti do nepotrebnog financijskog
       ili administrativnog opterećenja dionikâ.
   4.  Visina naknada trebala bi biti takva da se izbjegne manjak ili znatno gomilanje viška
       u proračunu. Ako se znatan pozitivan saldo u proračunu nastao zbog pružanja usluga
       obuhvaćenih naknadama počne ponavljati, mora se provesti revizija visine naknada
       ili doprinosa Unije. Ako zbog pružanja usluga obuhvaćenih naknadama nastane
       znatan negativni saldo, mora se provesti revizija visine naknada.
                                          Članak 38.
                                    Donošenje proračuna
   1.  Izvršni direktor svake godine izrađuje nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije za
       sljedeću financijsku godinu, uključujući nacrt plana radnih mjesta, te ga šalje
       Upravnom odboru.
   2.  Upravni odbor na osnovi tog nacrta donosi privremeni nacrt procjene prihoda i
       rashoda Agencije za sljedeću financijsku godinu.
   3.  Privremeni nacrt procjene prihoda i rashoda Agencije šalje se Komisiji do
       31. siječnja svake godine. Upravni odbor šalje konačni nacrt procjene Komisiji do
       31. ožujka.
   4.  Komisija šalje izvještaj o procjenama proračunskom tijelu zajedno s nacrtom općeg
       proračuna Europske unije.
   5.  Na temelju izvještaja o procjenama Komisija u nacrt općeg proračuna Unije unosi
       procjene koje smatra potrebnima za plan radnih mjesta i iznos subvencije kojim se
       tereti opći proračun, koje dostavlja proračunskom tijelu u skladu s člancima 313. i
       314. UFEU-a.
   6.  Proračunsko tijelo odobrava sredstva za doprinos Agenciji.
   7.  Proračunsko tijelo donosi plan radnih mjesta Agencije.
   8.  Proračun Agencije donosi Upravni odbor dvotrećinskom većinom glasova članova s
       pravom glasa. Proračun postaje konačan nakon konačnog donošenja općeg proračuna
       Europske unije. Proračun se prema potrebi usklađuje na odgovarajući način.
   9.  Na svaki projekt povezan s nekretninama koji bi mogao imati znatne posljedice na
       proračun Agencije primjenjuju se odredbe Delegirane uredbe Komisije (EU)
       2019/71523.
                                          Članak 39.
                                    Izvršavanje proračuna
   23
      SL L 122, 10.5.2019., str. 1.
HR                                            44                                             HR
 ---pagebreak---    1.       Izvršni direktor izvršava proračun Agencije.
   2.       Izvršni direktor svake godine proračunskom tijelu šalje sve informacije relevantne za
            postupak evaluacije utvrđen u članku 51.
                                                 Članak 40.
                                 Financijsko izvještavanje i razrješnica
   1.       Računovodstveni službenik Agencije mora dostaviti privremeni financijski izvještaj
            računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu do 1. ožujka iduće
            financijske godine.
   2.       Agencija mora dostaviti izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju
            Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 31. ožujka iduće financijske
            godine.
   3.       Računovodstveni službenik Komisije mora Revizorskom sudu dostaviti privremeni
            financijski izvještaj Agencije, konsolidiran s financijskim izvještajem Komisije, do
            31. ožujka iduće financijske godine.
   4.       Po primitku primjedbi Europskog revizorskog suda na privremene financijske
            izvještaje Agencije, na temelju članka 246. Financijske uredbe24, izvršni direktor
            sastavlja završne financijske izvještaje Agencije na vlastitu odgovornost i dostavlja
            ih Upravnom odboru radi mišljenja.
   5.       Upravni odbor daje mišljenje o konačnim financijskim izvješćima Agencije.
   6.       Do 1. srpnja po isteku svake financijske godine računovodstveni službenik šalje
            završni financijski izvještaj, zajedno s mišljenjem Upravnog odbora, Europskom
            parlamentu, Vijeću, Komisiji i Europskom revizorskom sudu.
   7.       Završni financijski izvještaji objavljuju se u Službenom listu Europske unije do
            15. studenoga sljedeće godine.
   8.       Izvršni direktor šalje Revizorskom sudu odgovor na njegove primjedbe do 30. rujna.
            Izvršni direktor taj odgovor šalje i Upravnom odboru.
   9.       Izvršni direktor Europskom parlamentu na njegov zahtjev dostavlja sve podatke
            potrebne za nesmetanu provedbu postupka davanja razrješnice za predmetnu
            financijsku godinu u skladu s člankom 261. stavkom 3. Financijske uredbe.
   10.      Na temelju preporuke Vijeća koje odlučuje kvalificiranom većinom Europski
            parlament do 15. svibnja godine N + 2 daje razrješnicu izvršnom direktoru za
            izvršenje proračuna za godinu N.
                                                 Članak 41.
                                            Financijska pravila
   Financijska pravila koja se primjenjuju na Agenciju donosi Upravni odbor nakon savjetovanja
   s Komisijom. Ona ne smiju odstupati od Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715, osim
   24
          Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim
          pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013,
          (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013,
          (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe
          (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
HR                                                    45                                                      HR
 ---pagebreak---    ako je to odstupanje posebno potrebno za rad Agencije i ako je Komisija prethodno dala svoju
   suglasnost.
                                          POGLAVLJE VII.
                                              OSOBLJE
                                              Članak 42.
                                            Opće odredbe
   1.       Na osoblje Agencije primjenjuju se Pravilnik o osoblju i Uvjeti zaposlenja ostalih
            službenika te pravila koja su zajednički donijele institucije Unije za provedbu
            Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
   2.       Ako Agencija zapošljava osoblje iz trećih zemalja nakon sklapanja sporazuma iz
            članka 54., u svakom slučaju poštuje Pravilnik o osoblju i Uvjete zaposlenja iz
            stavka 1.
                                              Članak 43.
                                           Izvršni direktor
   1.       Izvršni direktor zaposlen je kao privremeni službenik Agencije u skladu s člankom 2.
            točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
   2.       Izvršnog direktora imenuje Upravni odbor s popisa kandidata koje je predložila
            Komisija, nakon otvorenog i transparentnog postupka odabira.
   3.       Agenciju za potrebe sklapanja ugovora s izvršnim direktorom zastupa predsjednik
            Upravnog odbora.
   4.       Mandat izvršnog direktora traje pet godina. Prije isteka tog razdoblja Komisija
            provodi procjenu u kojoj uzima u obzir evaluaciju rada izvršnog direktora te buduće
            zadaće i izazove Agencije.
   5.       Upravni odbor, djelujući na prijedlog Komisije u kojem se uzima u obzir procjena iz
            stavka 4., mandat izvršnog direktora može produljiti jednom, i to za najviše pet
            godina.
   6.       Izvršni direktor kojem je produljen mandat na kraju ukupnog razdoblja ne može
            sudjelovati u još jednom postupku odabira za isto mjesto.
   7.       Izvršni direktor može biti razriješen dužnosti samo odlukom Upravnog odbora, koji
            odlučuje na prijedlog Komisije.
   8.       Upravni odbor odluku o imenovanju, produljenju mandata ili razrješenju dužnosti
            izvršnog direktora donosi dvotrećinskom većinom glasova članova s pravom glasa.
                                              Članak 44.
                            Upućeni nacionalni stručnjaci i drugo osoblje
   1.       Agencija se može koristiti upućenim nacionalnim stručnjacima i drugim osobljem
            koje nije zaposleno u Agenciji. Na to se osoblje ne primjenjuju Pravilnik o osoblju za
            dužnosnike i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika.
HR                                                46                                               HR
 ---pagebreak---    2.       Upravni odbor donosi odluku kojom utvrđuje pravila o upućivanju nacionalnih
            stručnjaka u Agenciju.
                                           POGLAVLJE VIII.
                                    OPĆE I ZAVRŠNE ODREDBE
                                                 Članak 45.
                                           Povlastice i imuniteti
   Na Agenciju i njezino osoblje primjenjuje se Protokol o povlasticama i imunitetima Europske
   unije.
                                                 Članak 46.
                                              Pravila o jeziku
   Na Agenciju se primjenjuju odredbe utvrđene u Uredbi Vijeća br. 125.
                                                 Članak 47.
                                              Transparentnost
   1.       Na dokumente koji su u posjedu Agencije primjenjuje se Uredba (EZ) br. 1049/2001.
   2.       Agencija obrađuje osobne podatke u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog
            parlamenta i Vijeća26.
   3.       U roku od šest mjeseci od datuma svoje prve sjednice nakon datuma početka
            primjene ove Uredbe, kako je naveden u članku 63. drugom podstavku, Upravni
            odbor utvrđuje mjere na temelju kojih Agencija primjenjuje Uredbu (EU) 2018/1725,
            uključujući mjere koje se odnose na imenovanje službenika za zaštitu podataka
            Agencije. Te se mjere utvrđuju nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za
            zaštitu podataka.
                                                 Članak 48.
                                          Borba protiv prijevare
   1.       Radi borbe protiv prijevare, korupcije i drugih nezakonitih aktivnosti na Agenciju se
            primjenjuju odredbe Uredbe (EU, Euratom) br. 883/201327.
   2.       Agencija u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ove Uredbe pristupa
            Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. povezanom s internim
   25
          Uredba Vijeća br. 1. o određivanju jezika koji se koriste u Europskoj ekonomskoj zajednici (SL 17,
          6.10.1958., str. 385.).
   26
          Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u
          vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom
          kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke
          br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).
   27
          Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje
          provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
          br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248,
          18.9.2013., str. 1.).
HR                                                     47                                                     HR
 ---pagebreak---         istragama koje provodi OLAF i donosi odgovarajuće odredbe koje se primjenjuju na
        sve osoblje Agencije na temelju predloška iz Priloga tom sporazumu.
   3.   Revizorski sud ovlašten je za provedbu revizije, na temelju dokumenata i na terenu,
        svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primili
        sredstva Unije od Agencije.
   4.   OLAF i EPPO mogu provoditi istrage, uključujući provjere na licu mjesta i
        inspekcije, kako bi se utvrdilo postoji li prijevara, korupcija ili druga nezakonita
        aktivnost kojom se ugrožavaju financijski interesi Unije u vezi s bespovratnim
        sredstvima ili ugovorom koji je financirala Agencija u skladu s odredbama i
        postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 i Uredbi (Euratom,
        EZ) br. 2185/9628.
   5.   Ne dovodeći u pitanje stavke od 1. do 4. sporazumi o suradnji s međunarodnim
        organizacijama i trećim zemljama iz članaka 53. i 54., ugovori, sporazumi o dodjeli
        bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava Agencije moraju
        sadržavati odredbe kojima se izričito ovlašćuju Revizorski sud i OLAF za provedbu
        tih revizija i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.
                                               Članak 49.
                   Zaštita klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka
   1.   Agencija donosi sigurnosna pravila koja su ekvivalentna sigurnosnim pravilima
        Komisije za zaštitu klasificiranih podataka Europske unije (EUCI) i osjetljivih
        neklasificiranih podataka, kako je utvrđeno u odlukama Komisije (EU, Euratom)
        2015/44329 i 2015/44430. Sigurnosna pravila Agencije obuhvaćaju, među ostalim,
        odredbe za razmjenu, obradu i čuvanje tih podataka.
   2.   Agencija klasificirane podatke može razmjenjivati s relevantnim tijelima treće zemlje
        ili međunarodne organizacije ili dijeliti klasificirane podatke EU-a s drugim tijelom
        Unije samo u okviru administrativnih dogovora. Svaki takav administrativni dogovor
        podliježe odobrenju Upravnog odbora nakon savjetovanja s Komisijom. Ako
        administrativni dogovor ne postoji, svako iznimno ad hoc objavljivanje klasificiranih
        podataka EU-a tim tijelima podliježe odluci izvršnog direktora nakon savjetovanja s
        Komisijom.
                                               Članak 50.
                                              Odgovornost
   1.   Ugovornu odgovornost Agencije uređuje zakon koji se primjenjuje na predmetni
        ugovor.
   2.   Sud Europske unije nadležan je za donošenje presuda na temelju bilo koje arbitražne
        klauzule iz ugovora koje sklopi Agencija.
   28
      Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na
      terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i
      ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
   29
      Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/443 od 13. ožujka 2015. o sigurnosti u Komisiji (SL L 72,
      17.3.2015., str. 41.).
   30
      Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu
      klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).
HR                                                   48                                                      HR
 ---pagebreak---    3.      U slučaju izvanugovorne odgovornosti Agencija u skladu s općim načelima koja su
           zajednička pravima država članica nadoknađuje svu štetu koju u obavljanju svojih
           dužnosti prouzroče njezine službe ili njezino osoblje.
   4.      Sud Europske unije nadležan je u sporovima u vezi s naknadom štete iz stavka 3.
   5.      Osobna odgovornost osoblja Agencije prema Agenciji uređena je odredbama koje su
           utvrđene u Pravilniku o osoblju ili u Uvjetima zaposlenja.
                                             Članak 51.
                                        Evaluacija i revizija
   1.      Najkasnije [Ured za publikacije; unijeti datum = pet godina nakon datuma iz
           članka 63.] te svakih pet godina nakon toga Komisija ocjenjuje rad Agencije s
           obzirom na njezine ciljeve, mandat, zadaće i lokaciju u skladu sa smjernicama
           Komisije. Evaluacijom se posebno ocjenjuje moguća potreba za izmjenom mandata
           Agencije, kao i financijski učinci svake takve izmjene.
   2.      Pri svakoj drugoj evaluaciji ocjenjuju se i rezultati koje je Agencija ostvarila u
           pogledu svojih ciljeva, mandata i zadaća, uključujući i procjenu toga smatra li se
           nastavak postojanja Agencije i dalje opravdanim u pogledu tih ciljeva, mandata i
           zadaća.
   3.      Komisija o nalazima evaluacije izvješćuje Europski parlament, Vijeće i Upravni
           odbor. Nalazi evaluacije objavljuju se.
                                             Članak 52.
                                      Administrativne istrage
   Aktivnosti Agencije podliježu istragama Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228.
   UFEU-a.
                                             Članak 53.
                            Suradnja s drugim organizacijama i tijelima
   1.      Agencija aktivno nastoji surađivati s međunarodnim organizacijama i drugim
           vladinim i nevladinim tijelima, a posebno tijelima Unije, kao i tehničkim tijelima
           nadležnima za pitanja obuhvaćena ovom Uredbom, u okviru radnih dogovora
           sklopljenih s tim tijelima, u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije i
           odredbama o nadležnosti tih tijela. Ti radni dogovori ne obuhvaćaju razmjenu
           klasificiranih podataka.
   2.      Takve radne dogovore donosi Upravni odbor na temelju nacrta koji podnosi izvršni
           direktor i nakon prethodnog odobrenja Komisije. Ako Komisija izrazi neslaganje s
           tim radnim dogovorima, Upravni odbor donosi ih tročetvrtinskom većinom članova s
           pravom glasa.
   3.      Izmjene ili promjene postojećih radnih dogovora, koje imaju ograničeno područje
           primjene i ne mijenjaju cjelokupno područje primjene i namjeru radnih dogovora, ili
           tehničkih radnih dogovora s drugim tehničkim tijelima donosi Upravni odbor na
           temelju nacrta koji podnosi izvršni direktor i nakon prethodne obavijesti upućene
           Komisiji.
HR                                               49                                            HR
 ---pagebreak---                                             Članak 54.
                                   Suradnja s trećim zemljama
   1.      Agencija je otvorena za sudjelovanje trećih zemalja u njezinu radu koje su u tu svrhu
           sklopile sporazume s Unijom.
   2.      U skladu s odgovarajućim odredbama sporazuma iz stavka 1. dogovaraju se
           aranžmani u kojima se posebno navode vrsta, opseg i način sudjelovanja navedenih
           trećih zemalja u radu Agencije, uključujući odredbe o sudjelovanju u inicijativama
           Agencije, financijskim doprinosima i osoblju.
           Kad je riječ o pitanjima osoblja, ti radni dogovori u svakom slučaju moraju biti u
           skladu s Pravilnikom o osoblju.
                                            Članak 55.
                          Savjetovanje s organizacijama civilnog društva
   Agencija održava bliski dijalog s relevantnim organizacijama civilnog društva aktivnima u
   područjima obuhvaćenima ovom Uredbom na nacionalnoj razini, razini Unije ili
   međunarodnoj razini.
                                            Članak 56.
                                 Sporazum o sjedištu i uvjeti rada
   1.      Potrebni dogovori o smještaju Agencije u državi članici domaćinu te objekti i
           oprema koje ta država članica treba staviti na raspolaganje te posebna pravila koja se
           u državi članici domaćinu primjenjuju na izvršnog direktora, članove Upravnog
           odbora, osoblje Agencije i članove njihovih obitelji utvrđuju se sporazumom o
           sjedištu između Agencije i države članice domaćina u kojoj se sjedište nalazi.
   2.      Države članice domaćini Agencije pružaju najbolje moguće uvjete kako bi se
           omogućilo neometano i učinkovito funkcioniranje Agencije, uključujući višejezično i
           europski usmjereno školovanje i odgovarajuću prometnu povezanost.
                                            Članak 57.
                                         Pravno sljedništvo
   1.      Agencija osnovana ovom Uredbom pravni je sljednik svih ugovora koje je sklopio,
           obveza koje je preuzeo i imovine koju je stekao Europski centar za praćenje droga i
           ovisnosti o drogama osnovan Uredbom (EZ) br. 1920/2006.
   2.      Ova Uredba ne utječe na pravnu snagu sporazuma i dogovora koje je Europski centar
           za praćenje droga i ovisnosti o drogama osnovan Uredbom (EZ) br. 1920/2006
           sklopio do [Ured za publikacije; unijeti datum = 12 mjeseci nakon stupanja na
           snagu ove Uredbe].
                                            Članak 58.
                          Prijelazna rješenja u vezi s Upravnim odborom
   1.      Upravni odbor Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama, kako je
           osnovan Uredbom (EZ) br. 1920/2006, nastavlja s radom i funkcioniranjem na
HR                                               50                                               HR
 ---pagebreak---             temelju Uredbe (EZ) br. 1920/2006 i pravila utvrđenih tom uredbom do imenovanja
            svih predstavnika Upravnog odbora u skladu s člankom 23. ove Uredbe.
   2.       Države članice Komisiji do [Ured za publikacije; unijeti datum = 9 mjeseci nakon
            datuma stupanja na snagu Uredbe] dostavljaju imena osoba koje su imenovale
            članom i zamjenikom člana Upravnog odbora, u skladu s člankom 23.
   3.       Upravni odbor osnovan u skladu s člankom 23. održava prvi sastanak u roku od
            mjesec dana od stupanja na snagu ove Uredbe. Na tom sastanku može donijeti svoj
            poslovnik.
                                              Članak 59.
                          Prijelazni aranžmani u vezi s izvršnim direktorom
   1.       Za preostalo razdoblje njegova mandata direktoru Europskog centra za praćenje
            droga i ovisnosti o drogama imenovanom na temelju članka 11. Uredbe (EZ)
            br. 1920/2006 dodjeljuju se dužnosti izvršnog direktora kako je predviđeno
            člankom 29. ove Uredbe. Preostali uvjeti njegova ugovora ostaju nepromijenjeni.
            Ako mandat završava između datuma stupanja na snagu ove Uredbe i datuma
            početka njezine primjene i ako taj mandat već nije produljen u skladu s Uredbom
            (EZ) br. 1920/2006, on se automatski produljuje do [Ured za publikacije; unijeti
            datum = 24 mjeseca nakon datuma stupanja na snagu Uredbe].
   2.       Ako direktor imenovan na temelju članka 11. Uredbe (EZ) br. 1920/2006 nije voljan
            ili ne može postupiti u skladu sa stavkom 1., Upravni odbor iz članka 23. imenuje
            privremenog izvršnog direktora kako bi izvršavao dužnosti dodijeljene izvršnom
            direktoru u razdoblju koje nije dulje od 18 mjeseci, do imenovanja predviđenog
            člankom 43. stavkom 2.
                                              Članak 60.
                   Prijelazni aranžmani u vezi s nacionalnim kontaktnim točkama
   Do [Ured za publikacije; unijeti datum = 11 mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe] član
   Upravnog odbora Agenciji dostavlja ime institucije koja je određena kao nacionalna
   kontaktna točka u skladu s člankom 32. stavkom 1. i ime voditelja nacionalne kontaktne
   točke. To može biti u obliku e-poruke kojom se potvrđuje trenutačni status quo.
                                              Članak 61.
                                   Prijelazne proračunske odredbe
   Postupak davanja razrješnice u pogledu proračuna odobrenih na temelju članka 14. Uredbe
   (EZ) br. 1920/2006 provodi se u skladu s pravilima utvrđenima u njezinu članku 15.
                                              Članak 62.
                          Stavljanje izvan snage Uredbe (EZ) br. 1920/2006
   1.       Uredba (EZ) br. 1920/2006 stavlja se izvan snage od [Ured za publikacije; unijeti
            datum = 12 mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe].
            Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu
            Uredbu i čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom iz Priloga.
HR                                                51                                          HR
 ---pagebreak---    2.       Interna pravila i mjere koje je Upravni odbor donio na temelju Uredbe (EZ)
            br. 1920/2006 ostaju na snazi nakon [Ured za publikacije; unijeti datum = 12
            mjeseci nakon stupanja na snagu Uredbe], osim ako Upravni odbor primjenjujući
            ovu Uredbu odluči drukčije.
                                             Članak 63.
                                         Stupanje na snagu
   Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
   Primjenjuje se od [Ured za publikacije, unijeti datum = 12 mjeseci nakon stupanja na snagu
   Uredbe].
   Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
   Sastavljeno u Bruxellesu,
   Za Europski parlament                       Za Vijeće
   Predsjednica                                Predsjednik
HR                                               52                                           HR
 ---pagebreak---                                 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
   1.      OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
   1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
           Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Agenciji Europske unije za droge
   1.2.    Predmetna područja politike
           Područje politike: unutarnji poslovi
           Aktivnost: Sredstvo osiguranja
           12 10 03: Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA)
   1.3.    Prijedlog se odnosi na
            novo djelovanje
            novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja74
            produženje postojećeg djelovanja
            spajanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
   1.4.    Ciljevi
   1.4.1.  Opći ciljevi
           Opći je cilj ciljane revizije Uredbe o osnivanju osigurati da je Agencija na odgovarajući način
           opremljena za suočavanje s trenutačnim i budućim izazovima povezanima s drogom u EU-u
           kako bi mogla provoditi učinkovite mjere potpore nastojanjima država članica u tom području
           politike.
           Aktivnosti EMCDDA-a pokazuju dobro financijsko upravljanje jer Agencija ima dugu
           povijest izvrsne provedbe politike s postotkom izvršenja proračuna od 99,9 % svake godine,
           što je potpuno u skladu sa zahtjevima o zakonitosti i pravilnosti. Osobe i institucije zadužene
           za upravljanje agencijom i njezino vođenje svake godine dobivaju povoljno izvješće vanjske
           revizije. Nadalje, u izvješćima i rezolucijama nadležnog tijela upravi se svake godine daje
           razrješnica u vezi s izvršenjem proračuna Agencije, čime se potvrđuju kontinuirano dobri
           rezultati Agencije u njezinu sadašnjem mandatu.
           Nedopuštene droge složen su sigurnosni i zdravstveni problem koji pogađa milijune ljudi u
           EU-u i svijetu. Situacija se pogoršava, a količine kokaina i heroina unesene u EU više su nego
           ikad. Raste i uporaba benzodiazepinâ, što može biti znak njihove visoke dostupnosti i niske
           cijene, kao i problema s mentalnim zdravljem povezanih s pandemijom.
           Na državnom području država članica EU-a droge, posebice sintetičke (amfetamini i ecstasy),
           proizvode se za domaću potrošnju i za izvoz. Procjenjuje se da maloprodajna vrijednost tržišta
           droga iznosi najmanje 30 milijardi EUR godišnje, a ono je i dalje najveće nezakonito tržište u
           EU-u i glavni izvor prihoda organiziranih kriminalnih skupina u EU-u.
           Komisija je 2019. provela evaluaciju Agencije75. Zaključila je da postoji sve veća
           nepovezanost složenosti suvremenog fenomena droga i Uredbe o osnivanju Agencije 76. Stoga
   74
          Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
   75
          Četvrta evaluacija EMCDDA-a, ref. COM(2019) 228.
HR                                                     53                                          HR
 ---pagebreak---              trenutačni mandat Agencije nije u skladu s njezinim zadaćama jer ona nije dovoljno
             opremljena za učinkovit odgovor na zahtjeve svojih glavnih dionika. Osim automatske
             korekcije od 2 % Agencija posljednjih godina nije primila dodatna sredstva, izuzev
             jednokratnog dodavanja sredstava u proračun za 2020. u skladu s relevantnim
             zakonskim/ugovornim obvezama zbog nužnih vanjskih varijabli. Broj zaposlenih stabilan je.
             Zbog tog razvoja događaja potrebno je učinkovito djelovanje na razini EU-a. Strateški okvir
             utvrđen je Strategijom EU-a u području droga za razdoblje 2021. – 2025. i Akcijskim planom
             EU-a u području droga za razdoblje 2021.–2025. U Strategiji se Komisija poziva „da što prije
             podnese prijedlog za reviziju mandata [EMCDDA-a] kako bi se osiguralo da [on] ima snažniju
             ulogu u suočavanju s trenutačnim i budućim izazovima povezanima s fenomenom droge”.
             Ovim se prijedlogom namjerava ispuniti taj zahtjev, a sadašnji mandat ažurirati kako slijedi:
                         Trenutačni mandat                            Posebni ciljevi revidiranog mandata
                                                              3. uspostava virtualnog              1. šira
                — prikupljanje i analiza postojećih
                                                              forenzičkog i toksikološkog          pokrivenost
                podataka
                                                              laboratorija                         problematike
                — poboljšanje metoda usporedbe
                                                              4. važnija uloga mreže               uporabe više
                podataka
                                                              nacionalnih kontaktnih točaka        vrsta droga
                — širenje podataka
                                                      >>      REITOX                               2. poboljšani
                — suradnja s europskim i                                                           kapaciteti za
                međunarodnim tijelima i                       7. pojašnjenje međunarodne           procjenu
                organizacijama te s trećim                    dimenzije                            prijetnji
                zemljama                                                                           6. veća
                                                      >>
                                                                                nadležnost u
                                                              5. veća nadležnost za                pitanjima
                — obveze obavješćivanja                       informativne kampanje i              opskrbe i
                                                      >>      obavješćivanje o rizicima            sigurnosti
   1.4.2.    Posebni ciljevi
   Komisija je definirala sedam posebnih ciljeva kako bi utvrdila logiku intervencije u skladu s načelima
   izrade proračuna u tijelima EU-a. Ovaj zakonodavni financijski izvještaj podrazumijeva dobro
   financijsko upravljanje jer predstavlja rezultat pažljivog raspoređivanja dodatnih resursa radi proširenja
   opsega aktivnosti Agencije.
   1. Šira pokrivenost problematike uporabe više vrsta droga
   Izazovi koji proizlaze iz interakcije između uporabe više psihoaktivnih tvari ili vrsta tvari sve su
   brojniji, što zahtijeva odgovarajuće politike i odgovore. Ti izazovi uključuju povećane rizike od
   zdravstvenih i društvenih problema koji se mogu pojaviti kad se psihoaktivne tvari i nedopuštene droge
   konzumiraju istodobno ili uzastopno u kratkom vremenu. Slično tomu, važno se pozabaviti situacijama
   u kojima se različite tvari proizvode ili prodaju zajedno i razmotriti uobičajene uzroke uporabe droga i
   ovisnosti, kao i posljedice na praćenje i razmjenu najboljih praksi cjelovito usmjerenih na više tvari.
   Stoga se ovim posebnim ciljem opseg djelovanja Agencije nastoji proširiti na suzbijanje drugih
   ovisnosti o drogama kad se te droge uzimaju zajedno s nedopuštenim drogama. Revizija se provodi i
   kako bi se bolje definirala uporaba više vrsta droga te uveo zahtjev da nacionalne kontaktne točke
   Agenciji moraju dostavljati relevantna izvješća, uključujući podatke.
   76
           Uredba (EZ) br. 1920/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2006. o Europskom centru za praćenje
           droga i ovisnosti o drogama (preinačena)
HR                                                   54                                                       HR
 ---pagebreak---    2. Poboljšani kapaciteti za procjenu prijetnji
   Cilj je ojačati kapacitete Agencije za praćenje i procjenu prijetnji te njezinu sposobnost da reagira na
   nove izazove. Revizijom će se ujedno Agenciji omogućiti da pruži dodatnu potporu državama
   članicama.
   3. Uspostava virtualnog forenzičkog i toksikološkog laboratorija
   Cilj je uspostaviti virtualni laboratorij, tj. stručnu mrežu znanstvenika i laboratorija koji se bave
   forenzičkim i toksikološkim analizama. Agenciji bi i dalje bila potrebna dovoljna razina stručnosti i
   iskustva rada u laboratoriju i znanosti kako bi mogla upravljati radom virtualnog laboratorija. Mreža
   postojećih nacionalnih laboratorija spojila bi se s centrom stručnosti u Agenciji, kako bi Agenciji bili
   dostupni svi forenzički i toksikološki podaci.
   4. Važnija uloga mreže nacionalnih kontaktnih točaka REITOX77
   Uloga mreže Reitox trenutačno je utvrđena u članku 5. Uredbe o osnivanju. Služi kao veza između
   Agencije i zemalja sudionica. Nacionalne kontaktne točke mreže Reitox objedinjuju osnovne podatke o
   drogama i ovisnosti o drogama, kao i o politikama i primijenjenim rješenjima. To je osnova za ključne
   pokazatelje i podatke kojima se koristi Agencija. Mreža Reitox glavni je izvor informacija za Agenciju.
   Međutim, nacionalne kontaktne točke mreže Reitox ponekad imaju velike poteškoće u smislu pravnih
   ovlasti te ljudskih i financijskih resursa, što utječe na kvalitetu i pravodobnost dostavljenih podataka.
   Cilj je stoga nacionalnim kontaktnim točkama omogućiti da prikupljaju relevantne podatke i dostave ih
   Agenciji. Revidiranom Uredbom o osnivanju utvrdit će se minimalni zahtjevi za njihovu uspostavu i
   certifikaciju koju provodi Agencija. Mandat nacionalnih kontaktnih točaka isto tako mora odražavati
   reviziju mandata Agencije.
   5. Veća nadležnost za informativne kampanje i obavješćivanje o rizicima
   Cilj je Agenciji dati nadležnost za postupanje po vlastitoj analizi, razvoj kampanja za prevenciju i
   informiranje javnosti na razini EU-a te za izdavanje upozorenja ako su na tržištu dostupne posebno
   opasne tvari.
   6. Veća nadležnost u pitanjima opskrbe i sigurnosti
   Cilj je proširiti mandat Agencije kako bi se izričito bavila i pitanjima opskrbe drogom i tržišta droga jer
   je to sve važnija dimenzija fenomena droga. Buduća Agencija EU-a za droge mora biti sposobna
   učinkovito djelovati na tom planu.
   7. Pojašnjenje međunarodne dimenzije
   Iako je međunarodno priznata kao središte izvrsnosti i aktivno sudjeluje u međunarodnim pitanjima,
   odgovornosti Agencije u tom području nisu dostatno definirane u Uredbi o osnivanju. Agenciji je
   potreban jasan mandat za analizu globalnih kretanja i kretanja u trećim zemljama koja bi mogla utjecati
   na EU. Budući da aktivnost u okviru fenomena droga postaje sve globalnija, važno je dobro razumjeti
   učinke koje politike prema drogama u trećim zemljama imaju na tržišta EU-a. Agencija bi trebala moći
   doprinijeti i na međunarodnoj razini kad je riječ o pitanjima u kojima ima nadležnost na razini EU-a.
   To bi doprinijelo razvoju i provedbi vanjske dimenzije politike EU-a prema drogama i vodećoj ulozi
   EU-a na multilateralnoj razini. To bi trebalo dovesti do preispitivanja postojećeg „ad hoc” pristupa
   „projektnog financiranja”, koji je prepreka uspješnosti Agencije i zbog kojeg EU ne može u potpunosti
   ispuniti očekivanja i političke obveze prema trećim zemljama, koje se odnose na intenzivniju suradnju
   u području droga. Stoga je cilj pojasniti zadaće Agencije u pogledu međunarodne dimenzije kako bi
   potrebne kompetencije uključile u sam mandat.
   77
            Reitox je kratica za Europsku informacijsku mrežu za droge i ovisnosti o drogama.
HR                                                       55                                           HR
 ---pagebreak---    1.4.3.   Očekivani rezultati i učinak
            Navesti očekivane učinke prijedloga/inicijative na ciljane korisnike/skupine.
   Tijela u državama članicama i institucije EU-a bit će glavni korisnici aktivnijeg funkcioniranja
   Agencije. Revizijom Uredbe o osnivanju doprinijelo bi se i smanjenju administrativnog opterećenja i
   pojednostavnjenju administrativnih postupaka, posebice u državama članicama. Tomu doprinose
   čimbenici kao što su predloženo pojednostavnjenje i centralizacija obveza izvješćivanja u državama
   članicama putem nacionalnih kontaktnih točaka, praćenje tržišta droga i održavanje sustava ranog
   upozoravanja i sustava upozoravanja na droge, organizacija osposobljavanja, razvoj najbolje prakse itd.
   To bi uzrokovalo smanjenje administrativnih troškova u državama članicama. Osim toga, Agencija bi
   mogla dostavljati bolje informacije, što bi koristilo i EU-u i državama članicama. Države članice same
   ne bi mogle u jednakoj mjeri prikupljati i analizirati podatke jer nemaju znanja ili resursa ili zato što je
   određeni problem prekogranične prirode. Potonji element argument je i za administrativno
   pojednostavnjenje jer nijedna država članica ne bi mogla sama riješiti ta pitanja, a suradnja s brojnim
   zemljama uzrokovala bi veliko administrativno opterećenje.
   Prošireni mandat Agencije pozitivno će doprinijeti gospodarstvu i konkurentnosti, ali i nastojanjima u
   području izvršavanja zakonodavstva. Obnovljeni mandat Agenciji će omogućiti da provodi aktivnosti
   kojima će nacionalnim tijelima pomoći u provedbi usmjerenijih programa za sprečavanje zlouporabe
   droga, a time će neizravno doprinijeti učinkovitijoj radnoj snazi (tj. boljom prevencijom droga smanjit
   će se nesposobnost povezana s radom povezana s ovisnošću o drogama). Doprinijet će i radu tijelâ za
   izvršavanje zakonodavstva na suzbijanju aktivnosti organiziranih kriminalnih skupina. Riječ je o
   neizravnim učincima koji bi nastali zahvaljujući boljem razumijevanju situacije s drogom. Izravni
   gospodarski učinak odnosi se na proračun EU-a i nacionalne proračune.
   Agencija će upotpuniti nastojanja relevantnih dionika, posebno tijela država članica za izvršavanje
   zakonodavstva. Agencija će poboljšati analizu opskrbe drogom u EU-u na temelju boljih informacija o
   nezakonitoj trgovini drogom i proizvodnji droga, čime će doprinijeti učinkovitijem izvršavanju
   zakonodavstva i poduprijeti unutarnju sigurnost EU-a. Osim toga, korisnicima usluga Agencije
   omogućit će se bolji pristup najboljim praksama u području potražnje za drogama i drugim odgovorima
   u području javnog zdravlja. Nadalje, Agencija će dati relevantan doprinos aktivnostima kojima se
   podupiru politike u području mentalnog zdravlja u državama članicama.
   Revizija mandata imala bi i neizravan učinak na okoliš. Proizvodnja droga, posebice MDMA-a
   (ecstasy) i (met)amfetamina na državnom području država članica EU-a, ima znatan negativan učinak
   na okoliš, posebno kad je riječ o odlaganju otpada od proizvodnje droga. Boljim znanjem o metodama
   proizvodnje i zlouporabi prekursora podržao bi se rad tijela za izvršavanje zakonodavstva na otkrivanju
   laboratorija za proizvodnju nedopuštenih droga, a time i na smanjenju ekološkog kriminala.
   Rad Agencije usmjeren je na pitanja povezana s temeljnim pravima, npr. rad na alternativama prisilnim
   sankcijama, rad na minimalnim standardima kvalitete u smanjenju potražnje za drogama te najboljim
   praksama u liječenju i smanjenju štete. U tom se smislu očekuje da će reorganiziranje funkcioniranja
   Agencije imati pozitivne neizravne učinke na temeljna prava.
   1.4.4.   Pokazatelji uspješnosti
            Navesti pokazatelje za praćenje napretka i postignuća
   Broj publikacija u kojima se obrađuju ovisnosti o tvarima kad se te tvari uzimaju zajedno s
   nedopuštenim drogama u kontekstu uporabe više različitih tvari.
   Broj općih procjena prijetnji koje je provela Agencija.
   Virtualni laboratorij uspostavljen i uključen u redoviti rad Agencije.
HR                                                       56                                           HR
 ---pagebreak---    Broj izdanih upozorenja na razini EU-a.
   Broj kampanja koje su osmišljene ili čiji je razvoj podržan.
   Broj obavještajnih izvješća o pitanjima opskrbe koja su dostavljena tijelima za izvršavanje
   zakonodavstva.
   Broj obavijesti sustavu ranog upozoravanja EU-a.
   1.5.     Osnova prijedloga/inicijative
   1.5.1.   Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan
            vremenski plan provedbe inicijative
   Opseg djelovanja Agencije proširuje se na ovisnosti o drugim tvarima kad se te tvari uzimaju zajedno s
   nedopuštenim drogama, a revizijom se pojašnjava definicija uporabe više vrsta droga. Ciljanim
   proširenjem mandata nacionalnim kontaktnim točkama omogućuje se da Agenciji dostave dopunsko
   izvješćivanje, uključujući podatke.
   Mandat Agencije proširuje se na izričita pitanja opskrbe drogom i tržišta droga jer je to sve važnija
   dimenzija fenomena droga, a Agencija EU-a za droge mora se moći u potpunosti baviti tom
   dimenzijom.
   Ojačale bi se sposobnosti Agencije za praćenje i procjenu prijetnji, a Agencija bi pružila daljnju
   potporu državama članicama kako bi se povećala njezina sposobnost da reagira na fenomen droga i
   nove izazove.
   Uspostavio bi se virtualni laboratorij, tj. mreža laboratorija u kombinaciji s centrom stručnosti u
   Agenciji, kako bi Agenciji bile dostupne sve forenzičke i toksikološke informacije.
   Novom Uredbom utvrđuju se minimalni zahtjevi za uspostavu nacionalnih kontaktnih točaka, koje
   Agencija zatim ovjerava. Mandat nacionalnih kontaktnih točaka odražava reviziju mandata Agencije.
   Agencija je nadležna za razvoj kampanja za prevenciju i informiranje javnosti na razini EU-a te
   izdavanje upozorenja ako su na tržištu dostupne posebno opasne tvari.
   Kad je riječ o međunarodnoj dimenziji, zadaće Agencije razjasnile bi se kako bi se relevantne
   nadležnosti uključile u sam mandat.
   1.5.2.   Dodana vrijednost sudjelovanja Unije (može proizlaziti iz različitih čimbenika, npr. prednosti
            koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove
            točke „dodana vrijednost sudjelovanja Unije” vrijednost je koja proizlazi iz intervencije Unije
            i predstavlja dodatnu vrijednost u odnosu na vrijednost koju bi države članice inače ostvarile
            same.
   Fenomen droga pogađa sve Europljane, prekograničan je, transkontinentalan i obuhvaća više
   jurisdikcija, posebice kad je riječ o opskrbi drogom i povezanom organiziranom kriminalu. Države
   članice imaju brojne zajedničke izazove u području zdravlja i sigurnosti, a usklađenim djelovanjem
   mogle bi se učinkovito suočiti s njima. Fenomen droga ne može se riješiti na nacionalnoj ili
   regionalnoj/podnacionalnoj razini jer se droge kreću preko državnih granica i kontinenata.
   Problematičan zdravstveni ili sigurnosni obrazac otkriven u jednoj državi članici vrlo se često
   pojavljuje i u drugima. Prekogranični aspekti fenomena droga ne bi se mogli riješiti nacionalnim
   zakonodavstvom, pa čak ni najboljom nacionalnom praksom. Zbog tog prekograničnog karaktera
   postoji potreba za djelovanjem na razini EU-a.
HR                                                 57                                               HR
 ---pagebreak---    1.5.3.    Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
   U ovom se zakonodavnom prijedlogu uzima u obzir niz politika EU-a u području unutarnje sigurnosti i
   javnog zdravlja. Kad je riječ o politikama prema drogama u užem smislu, u ovom zakonodavnom
   prijedlogu uzimaju se u obzir Strategija EU-a u području droga za razdoblje 2021. – 2025. i povezani
   akcijski plan. Uzimaju se u obzir i izmjena Uredbe (EZ) br. 1920/2006 i nekoliko akata za dodavanje
   tvari u definiciju droga na temelju Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP. Ovim zakonodavnim
   prijedlogom uzima se u obzir i suradnja78 Agencije s drugim tijelima Unije, posebice Europolom,
   Agencijom Europske unije za osposobljavanje u području izvršavanja zakonodavstva (CEPOL),
   Europskom agencijom za lijekove (EMA) i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti
   (ECDC) te drugim agencijama EU-a.
   1.5.4.    Usklađenost s višegodišnjim financijskim okvirom i moguće sinergije s drugim prikladnim
             instrumentima
   Kad je riječ o inovacijama, ovim zakonodavnim prijedlogom uzima se u obzir financiranje EU-a u
   području politike prema drogama u okviru Obzora 2020., Fonda za unutarnju sigurnost, inicijativa u
   području politike prema drogama u okviru programa Pravosuđe i novog istraživačkog programa Obzor
   Europa. Kad je riječ o javnom zdravlju, ovim zakonodavnim prijedlogom uzimaju se u obzir uspostava
   sustava ranog upozorenja i odgovora u vezi s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju te
   prijedlozi za izmjene u okviru mandata nekih prethodno navedenih agencija. U njemu se u obzir uzelo
   i osnivanje tijela EU-a za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize (HERA). Kad je riječ o suradnji
   Agencije s trećim zemljama, ovim zakonodavnim prijedlogom uzimaju se u obzir vanjske politike
   Unije.
   1.5.5.    Ocjena različitih dostupnih mogućnosti financiranja, uključujući mogućnost preraspodjele
   Doprinos EU-a Agenciji uvelike je ostao stabilan u okviru VFO-a za razdoblje 2014.–2020. unatoč
   produljenom mandatu nakon donošenja zakonodavstva o novim psihoaktivnim tvarima iz 2017. i
   neizbježnom rastu operativnih troškova Agencije.
   U VFO-u za razdoblje 2021.–2027. predlaže se stabilan doprinos EU-a Agenciji, sa stabilnim brojem
   članova osoblja i godišnjom indeksacijom od 2 %.
   Predloženom revizijom nastoji se modernizirati Uredba o osnivanju Agencije, koja nije izmijenjena od
   2006., i pojasniti neke njezine postojeće odredbe. Dodat će se i nove zadaće koje su potrebne kako bi se
   učinkovito odgovorilo na najnovija kretanja u području politike o tržištima droga. Naime, trenutačni
   mandat Agencije ne odražava trenutačno stanje fenomena droga. Stoga zadaće Agencije ne odgovaraju
   zadaćama koje mora obavljati učinkovita agencija koja rješava probleme današnjeg fenomena droga i
   na taj način učinkovito odgovara na zahtjeve svojih glavnih dionika.
   Budući da se prijedlogom proširuje mandat Agencije i pojašnjavaju druge zadaće, kapaciteti Agencije
   proširuju se u skladu s uvjetima Ugovorâ.
   Dobro financijsko upravljanje podrazumijeva usklađivanje razine sredstava s revidiranim mandatom.
   Prijedlog treba poduprijeti dodatnim financijskim sredstvima i osobljem u usporedbi sa sredstvima
   predviđenima u donesenom višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021.–2027.
   78
           Na primjer, EMCDDA i Europol zajednički objavljuju ključno izvješće o drogama na razini EU-a (Izvješće o
           tržištima droga u EU-u). Drugi je primjer suradnja s relevantnim agencijama za pravosuđe i unutarnje poslove u
           osposobljavanju donositelja odluka u području izvršavanja zakonodavstva o drogama i pravosuđa ili u kontekstu
           postupka procjene rizika za nove psihoaktivne tvari.
HR                                                      58                                                      HR
 ---pagebreak---    1.6.     Trajanje i financijski učinak prijedloga/inicijative
             ograničeno trajanje
            –  prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
            –  financijski učinak od GGGG do GGGG
             neograničeno trajanje
   Provedba s razdobljem uspostave od 2024. do 2027., nakon čega će uslijediti redovna provedba.
   1.7.     Predviđeni načini upravljanja79
             Izravno upravljanje Komisije putem:
            –  izvršnih agencija
             Podijeljeno upravljanje s državama članicama
             Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
             međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
             EIB-u i Europskom investicijskom fondu
             tijelima iz članaka 70. i 71.
             tijelima javnog prava
             tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge, u mjeri u kojoj su im dana
            odgovarajuća financijska jamstva
             tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-
            privatnog partnerstva i koja pružaju odgovarajuća financijska jamstva
             osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s
            glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu
   Napomene:
   Početna vrijednost za doprinos EU-a proračunu Agencije Europske unije za droge utvrđena je na
   temelju donesenog višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. i lista br. 68.80
   Radi optimalne jasnoće i transparentnosti procijenjeni financijski učinak zakonodavne inicijative
   uključuje samo sredstva potrebna uz osnovni doprinos EU-a Agenciji kako je utvrđeno u donesenom
   VFO-u za razdoblje 2021.–2027. (navedeni su samo dodatni troškovi u usporedbi s početnom
   vrijednošću, a ne kumulativni troškovi, osim ako je jasno navedeno drukčije).
   79
          Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama
          BudgWeb: https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx.
   80
          Radni dokument službi Komisije o decentraliziranim agencijama i EPPO-u, 8. lipnja 2020.
HR                                                    59                                                      HR
 ---pagebreak---    2.         MJERE UPRAVLJANJA
   2.1.       Pravila praćenja i izvješćivanja
              Navesti učestalost i uvjete.
   Praćenje prijedloga i izvješćivanje o njemu provodit će se u skladu s načelima navedenima u Uredbi o
   EMCDDA-u81 i Financijskoj uredbi82 te u skladu sa zajedničkim pristupom decentraliziranim
   agencijama83.
   U prvom redu, Agencija je dužna svake godine Komisiji, Europskom parlamentu i Vijeću dostaviti
   jedinstveni programski dokument koji sadržava višegodišnje i godišnje programe rada i programiranje
   resursa. U jedinstvenom programskom dokumentu utvrđuju se ciljevi, očekivani rezultati i pokazatelji
   uspješnosti za praćenje ostvarenja ciljeva i rezultata. Agencija Upravnom odboru mora podnijeti
   konsolidirano godišnje izvješće o radu. To izvješće posebno uključuje informacije o postizanju ciljeva i
   rezultata navedenih u jedinstvenom programskom dokumentu. Izvješće se mora poslati i Komisiji,
   Europskom parlamentu i Vijeću.
   Nadalje, Komisija redovito pokreće evaluaciju rada Agencije s obzirom na njezine ciljeve, mandat,
   zadaće i lokaciju (u prethodnoj Uredbi svakih šest, a u ovom prijedlogu svakih pet godina). Komisija
   dostavlja izvješće o evaluaciji Europskom parlamentu, Vijeću i Upravnom odboru.
   Četvrta evaluacija provedena je 2018./2019. Zaključeno je da Agencija općenito dobro funkcionira,
   posebno u pogledu pet kriterija evaluacije (relevantnost, djelotvornost, učinkovitost, koherentnost,
   dodana vrijednost EU-a), ali da su u nekoliko područja potrebna poboljšanja, posebice s obzirom na
   posljednja kretanja u području fenomenu droga. Ta posljednja evaluacija jedan je od uzroka ovog
   prijedloga, kojim se revidira mandat Agencije.
   Nastavno na tu evaluaciju Komisija će prikupiti podatke od svojih predstavnika na sastancima
   Upravnog odbora Agencije i u okviru nadzora rada Agencije koji provodi zajedno s državama
   članicama.
   2.2.       Sustavi upravljanja i kontrole
   2.2.1.     Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i
              predložene strategije kontrole
   Budući da prijedlog utječe na godišnji doprinos EU-a Agenciji, proračun EU-a izvršavat će se
   neizravnim upravljanjem.
   Na temelju načela dobrog financijskog upravljanja proračun EMCDDA-a izvršava se u skladu s
   djelotvornom i učinkovitom unutarnjom kontrolom84. EMCDDA je stoga dužan provesti odgovarajuću
   strategiju kontrole koordiniranu među različitim sudionicima, kako se zahtijeva Financijskom uredbom
   EU-a.
   81
            Uredba (EU) 2017/2101 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Uredbe (EZ)
   br. 1920/2006 u pogledu razmjene informacija i sustava ranog upozoravanja o novim psihoaktivnim tvarima te o postupku
   procjene njihovog rizika. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama osnovan je Uredbom Vijeća (EEZ)
   br. 302/93. Taj je osnivački akt preinačen 2006. Uredbom (EZ) br. 1920/2006, koja je izmijenjena Uredbom (EU)
   br. 2017/2101 uvrštavanjem pravila u pogledu razmjene informacija i sustava ranog upozoravanja o novim psihoaktivnim
   tvarima te o postupku procjene njihovog rizika.
   82
            Financijska uredba Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA):
   https://www.emcdda.europa.eu/system/files/publications/1013/financial-regulation-emcdda-Jun2019.pdf.
   83
            https://europa.eu/european-
            union/sites/europaeu/files/docs/body/joint_statement_and_common_approach_2012_en.pdf
   84
            U skladu s člankom 30. Financijske uredbe EMCDDA-a pod nazivom „Unutarnja kontrola izvršavanja proračuna”.
HR                                                        60                                                    HR
 ---pagebreak---    Kad je riječ o ex post kontrolama, EMCDDA kao decentralizirana agencija posebno podliježe:
   — unutarnjoj reviziji koju provodi Komisijina Služba za unutarnju reviziju,
   — godišnjim izvješćima Europskog revizorskog suda, koji daje izjavu o jamstvu u pogledu pouzdanosti
   godišnjih financijskih izvještaja te zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija,
   — godišnjoj razrješnici koju izdaje Europski parlament,
   — mogućim istragama koje provodi OLAF, posebno kako bi se osigurala pravilna upotreba sredstava
   dodijeljenih agencijama.
   Kao partnerska glavna uprava Agenciji, GU HOME provodit će svoju strategiju kontrole nad
   decentraliziranim agencijama kako bi osigurao pouzdano izvješćivanje u okviru svojeg godišnjeg
   izvješća o radu. Iako su decentralizirane agencije u cijelosti odgovorne za izvršenje svojeg proračuna,
   GU HOME odgovoran je za redovito plaćanje godišnjih doprinosa koje utvrđuje proračunsko tijelo.
   Naposljetku, Europski ombudsman osigurava dodatnu razinu kontrole i odgovornosti.
   2.2.2.   Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za
            ublažavanje rizika
   Agencija provodi standarde unutarnje kontrole i poseban okvir unutarnje kontrole, koji proizlaze iz
   načela i smjernica koje je utvrdila Europska komisija. Standardi unutarnje kontrole i okvir unutarnje
   kontrole osnova su za ocjenu učinkovitosti sustava unutarnje kontrole Agencije.
   Okvir unutarnje kontrole sastoji se od pet međusobno povezanih komponenti i 17 načela kojima se
   nastoji pružiti razumno jamstvo u odnosu na: 1. djelotvornost, učinkovitost i ekonomičnost poslovanja;
   2. pouzdanost izvješćivanja; 3. zaštitu imovine i informacija; 4. sprečavanje, otkrivanje, ispravljanje i
   praćenje prijevara i nepravilnosti; 5. odgovarajuće upravljanje rizicima povezanima sa zakonitošću i
   pravilnošću osnovnih transakcija.
   Upravljanje rizikom središnji je element sustava unutarnje kontrole, a sveobuhvatan postupak
   utvrđivanja i procjene rizika redovito se provodi radi poboljšanja upravljanja rizicima u Agenciji.
   Središnji registar rizika redovito se ažurira. U njemu se utvrđuju procijenjena razina rizika, utjecaj i
   odgovor za svako područje; mjere za ublažavanje koje su trenutačno na snazi; te popis programa,
   projekata i radnji koje će doprinijeti smanjenju preostale razine rizika. Procjena rizika u Agenciji se
   provodi kontinuirano cijele godine, a voditelji provode sveobuhvatnu analizu u kontekstu izrade
   jedinstvenih programskih dokumenata.
   Nadalje, jedinstveni programski dokument Agencije mora sadržavati informacije o sustavima unutarnje
   kontrole, dok konsolidirano godišnje izvješće o radu, ili opće izvješće o radu mora sadržavati
   informacije o učinkovitosti i djelotvornosti sustava unutarnje kontrole, među ostalim u pogledu
   procjene rizika. U izvješću za 2020. sustav unutarnje kontrole u cjelini ocijenjen je potpuno
   učinkovitim i funkcionalnim.
   Budući da je riječ o decentraliziranoj agenciji, aktivnosti i rad EMCDDA-a kontroliraju, među ostalim,
   Europski revizorski sud i Služba za unutarnju reviziju.
   Naposljetku, GU HOME kao partnerska glavna uprava Agenciji provodi godišnji postupak upravljanja
   rizicima kako bi utvrdio i procijenio moguće visoke rizike povezane s radom agencija, uključujući
   EMCDDA. Rizici koji se smatraju ključnima svake se godine navode u planu upravljanja Glavne
   uprave HOME, a prilaže im se akcijski plan u kojem se utvrđuje mjera za ublažavanje.
HR                                                 61                                               HR
 ---pagebreak---    2.2.3.   Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti
            sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i
            pri zaključenju)
   Komisija izvješćuje o „omjeru troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja”. U
   godišnjem izvješću o radu Glavne uprave HOME za 2020. taj omjer iznosi 0,21 % u odnosu na
   subjekte kojima je povjereno neizravno upravljanje i decentralizirane agencije, uključujući EMCDDA.
   Europski revizorski sud potvrdio je zakonitost i pravilnost godišnjih financijskih izvještaja EMCDDA-
   a za 2020., što znači da je stopa pogreške niža od 2 %. Nema naznaka da bi se stopa pogreške u
   narednim godinama mogla pogoršati.
   Nadalje, u članku 80. Financijske uredbe EMCDDA-a predviđa se mogućnost da Agencija dijeli službu
   za unutarnju reviziju s drugim tijelima Unije koja djeluju u istom području politike ako služba za
   unutarnju reviziju jednog tijela Unije nije troškovno učinkovita.
HR                                                 62                                              HR
 ---pagebreak---       2.3.     Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
               Mjere povezane s borbom protiv prijevara, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti
               navedene su, među ostalim, u članku 16. Uredbe o Agenciji i glavi X. Financijske uredbe
               Agencije.
               EMCDDA provodi posebnu strategiju protiv prijevara koja odražava metodologiju i smjernice
               OLAF-a u skladu sa zajedničkim pristupom decentraliziranim agencijama EU-a. EMCDDA je
               počeo revidirati svoju strategiju za borbu protiv prijevara kao nastavak revizije koju je provela
               Europska komisija 2019. Očekuje se da će tu reviziju odraditi tijekom 2021.
               Agencija provodi i posebnu politiku za sprečavanje sukoba interesa i upravljanje njime, u
               kojoj se uzimaju u obzir glavne preporuke koje su agencijama u tom području uputili Europski
               parlament, Europski revizorski sud, Ombudsman EU-a i Komisijina Služba za unutarnju
               reviziju.
               U Općem izvješću o radu za 2020. Agencija je izvijestila da od njezina osnivanja nije bilo
               slučajeva prijevare. Stoga se stupanj izloženosti EMCDDA-a riziku od prijevare općenito
               može smatrati relativno smanjenim.
               Naposljetku, kao partnerska glavna uprava GU HOME na temelju OLAF-ove metodologije
               izradila je i provela svoju strategiju za borbu protiv prijevara. Decentralizirane agencije, među
               ostalim EMCDDA, obuhvaćene su područjem primjene te strategije. U godišnjem izvještaju o
               radu za 2020. GU HOME zaključio je da ima razumno jamstvo da su postojeće mjere za borbu
               protiv prijevare učinkovite.
      3.       PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
      3.1.     Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje
               prijedlog/inicijativa ima učinak
                Postojeće proračunske linije
               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
                                                                   Type of
    Naslov                    Proračunska linija                   rashoda
                                                                                Doprinos
  višegodišnj
       eg                                                                                zemalja                   u smislu članka 21.
  financijsko  Broj                                                             zemalja                     trećih
                                                                 dif./nedif.85              kandidatkin                 stavka 2. točke (b)
    g okvira                                                                   EFTA-e86                    zemalja
                                                                                ja87                    Financijske uredbe
               12 10 03
       5.                                                         dif./nedif.     NE            NE           NE                NE
      85
              Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
      86
              EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
      87
              Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
HR                                                           63                                                             HR
 ---pagebreak---     3.2.    Procijenjeni učinak na rashode
    3.2.1.  Sažetak procijenjenog učinka na rashode
                                                                                U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
           Naslov višegodišnjeg financijskog
                                                    Broj    Naslov 5. Sigurnost i obrana
                        okvira
                                                             Year    Year     Year      Year
     Agencija Europske unije za droge                                                         UKUPNO
                                                             2024.   2025.    2026.     2027.
                                          Obveze        (1)
 Glava 1.:
                                          Plaćanja      (2)
                                          Obveze       (1a)
 Glava 2.:
                                          Plaćanja     (2a)
 Glava 3.:                                Obveze       (3a)
                                          Plaćanja     (3b)
                                                      =1+1a
                                          Obveze       +3a  14,137  15,634   16,376    16,784  62,931
       UKUPNA odobrena sredstva
  za Agenciju Europske unije za droge                 =2+2a
                                          Plaćanja          14,137  15,634   16,376    16,784  62,931
                                                       +3b
HR                                                                       64
 ---pagebreak---             Naslov višegodišnjeg financijskog
                                                             7.    „Administrativni rashodi”
                            okvira
                                                                                U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
                                                                    Year    Year       Year   Year
                                                                                UKUPNO
                                                                   2024.    2025.      2026.  2027.
           Glavna uprava: HOME
  Ljudski resursi                                                   0,152    0,152     0,152  0,152        0,608
  Ostali administrativni rashodi                                   0,110    0,110      0,110  0,110       0,440
          UKUPNO GU HOME                   Odobrena sredstva        0,262    0,262      0,262  0,262       1,048
      UKUPNA odobrena sredstva
                                           (ukupne obveze = ukupna
              iz NASLOVA 7.                plaćanja)
                                                                    0,262    0,262      0,262  0,262       1,048
     višegodišnjeg financijskog okvira
                                                                                U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
                                                                    Year    Year       Year   Year
                                                                                UKUPNO
                                                                   2024.    2025.      2026.  2027.
      UKUPNA odobrena sredstva             Obveze                  14,399   15,896     16,638 17,046      63,979
            iz NASLOVA 1.–7.
     višegodišnjeg financijskog okvira     Plaćanja                14,399   15,896     16,638 17,046      63,979
HR                                                                               65
 ---pagebreak---  3.2.2.    Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]
           –  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.
           –  Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:
 Procijenjeni financijski učinak zakonodavne inicijative obuhvaća samo sredstva potrebna uz početni doprinos EU-a EMCDDA-u (dodatni troškovi u
 usporedbi s početnom vrijednošću – VFO 2021.–2027.).
                                                                                Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
                             Navesti                                        Year              Year                    Year               Year
                                                                                UKUPNO
                             ciljeve i                                      2024.             2025.                   2026.              2027.
                             rezultat
                                 e                           Prosj
                                                             ečni                                                                                Ukupn    Ukupni
                                             Vrsta88
                                                             troša   Broj     Trošak   Broj     Trošak         Broj      Trošak   Broj       Trošak
                                                                                i broj   trošak
                                                              k
                                     POSEBNI CILJ br. 1
                                Šira pokrivenost problematike
                                   uporabe više vrsta droga
                                –       Broj publikacija                       1,676             1,858                    1,834                  1,903            7,271
                             Rezultat      u kojima se
                                             obrađuju
                                           ovisnosti o
                                        drugim tvarima,
                                          a ne samo o
                                         nedopuštenim
                                           drogama, u
                                            kontekstu
                                Međuzbrojuporabe    višecilj br. 1
                                           za posebni                          1,676             1,858                    1,834                  1,903            7,271
                                         različitih tvari
                                    POSEBNI CILJ br. 2
                               Poboljšani kapaciteti za procjenu
                                            prijetnji
 88
          Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).
HR                                                                                66                                                                                HR
 ---pagebreak---                                                         3,142 10,068
      –          Broj općih           1,838 2,053 3,035
   Rezultat        procjena
               prijetnji koje je
                    provela
                   Agencija
                                            2,053 3,035 3,142 10,068
                                      1,838
     Međuzbroj za posebni cilj br. 2
           POSEBNI CILJ br. 3
   Uspostava virtualnog forenzičkog i
        toksikološkog laboratorija
       –         Virtualni
   Rezultat     laboratori
                      j
                uspostavlj
                    en i              5,277 4,735 3,916 3,916 17,845
                 uključen
                u redoviti
                     rad
                 Agencije
     Međuzbroj za posebni cilj br. 3  5,277 4,735 3,916 3,916 17,845
           POSEBNI CILJ br. 4
    Važnija uloga mreže nacionalnih
       kontaktnih točaka REITOX
       –            Broj              0,800 0,800 0,800 0,800  3,200
   Rezultat       izdanih
                upozorenj
                    a na
                   razini
                   EU-a
                                                               3,200
     Međuzbroj za posebni cilj br. 4  0,800 0,800 0,800 0,800
           POSEBNI CILJ br. 5
    Veća nadležnost za informativne
HR                                             67                    HR
 ---pagebreak---       kampanje i obavješćivanje o
                 rizicima
                                                 1,138 1,176 3,583
       –           Broj              0,200 1,069
    Rezultat    kampanja
                  koje su
                osmišljen
               e ili čiji je
                  razvoj
                 podržan
                                     0,200 1,069 1,138 1,176 3,583
     Međuzbroj za posebni cilj br. 5
          POSEBNI CILJ br. 6
       Veća nadležnost u pitanjima
           opskrbe i sigurnosti
                                     3,577 3,804 4,161 4,406 15,949
       –           Broj
    Rezultat   obavještaj
                    nih
               izvješća o
                pitanjima
                 opskrbe
                  koja su
                dostavlje
                    na
                 tijelima
                     za
                izvršavan
                     je
                zakonoda
                   vstva
                                     3,577 3,804 4,161 4,406 15,949
     Međuzbroj za posebni cilj br. 6
          POSEBNI CILJ br. 7
   Pojašnjenje međunarodne dimenzije
HR                                            68                    HR
 ---pagebreak---                                     0,769  1,314  1,490   1,440 5,014
      –         Broj
   Rezultat  obavijesti
              sustavu
               ranog
             upozorav
            anja EU-a
                                    0,769  1,314  1,490   1,440 5,014
    Međuzbroj za posebni cilj br. 7
         UKUPNI TROŠAK              14,137 15,634 16,376 16,784 62,931
HR                                            69                       HR
 ---pagebreak---           3.2.3.      Procijenjeni učinak na ljudske resurse [tijela]
          3.2.3.1. Sažetak
                      –  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
                      –  Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena
                          sredstva:
          U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
                                              Year          Year          Year           Year
                                                                                UKUPNO
                                              2024.         2025.         2026.          2027.
     Privremeno osoblje – početna
     vrijednost (nacrt proračuna za          10,524        10,524        10,524         10,524         42,095
                2022.)89
     Privremeno osoblje – dodatna
    vrijednost u odnosu na početnu            0,900         2,423         3,254          3,600         10,178
        vrijednost (kumulativno)
 Privremeno osoblje – UKUPNO90               11,424        12,947        13,778         14,124         52,273
  Ugovorno            osoblje         –
  početna vrijednost (nacrt                   2,540         2,540         2,540          2,540         10,160
  proračuna za 2022.)
  Ugovorno            osoblje         –
  dodatna          vrijednost         u
                                               —            0,037         0,261          0,485          0,784
  odnosu           na        početnu
  vrijednost (kumulativno)
  Ugovorno osoblje – UKUPNO                   2,540         2,577         2,801          3,025         10,944
    Upućeni nacionalni stručnjaci –
 početna vrijednost (nacrt proračuna za
    2022.) – bez dodatnih upućenih
                                              0,078         0,078         0,078          0,078          0,313
         nacionalnih stručnjaka
       UKUPNO sve osoblje                    14,042        15,603        16,658         17,228         63,530
          Potrebe u pogledu osoblja (EPRV):
                                              Year          Year          Year           Year
                                              2024.         2025.         2026.          2027.
          89
                    Broj osoblja naveden u nacrtu proračuna za 2022., uz pretpostavku da će ostati stabilan do 2024.,
                    izračunan na temelju prosječnih jediničnih troškova osoblja koji će se upotrebljavati za zakonodavni
                    financijski izvještaj, indeksiranih prema koeficijentu ispravka za Portugal (91,1 %).
          90
                    U ovoj fazi nije moguće detaljno navesti raspodjelu privremenog osoblja razreda AD u odnosu na
                    privremeno osoblje razreda AST. Procjene troškova osoblja izrađene su na temelju prosječnih troškova
                    za privremeno osoblje, indeksiranih prema koeficijentu ispravka za Portugal (91,1 %).
HR                                                                 70                                                    HR
 ---pagebreak---       Privremeno osoblje – početna
  vrijednost (nacrt proračuna za 2022.)
                                             76          76          76           76
      Privremeno osoblje – dodatna
     vrijednost u odnosu na početnu          13          22          25           27
         vrijednost (kumulativno)
  Privremeno osoblje – UKUPNO                89          98         101          103
  Ugovorno             osoblje        –
  početna vrijednost (nacrt                  34          34          34           34
  proračuna za 2022.)
  Ugovorno             osoblje        –
  dodatna           vrijednost        u
                                             —            1           6           7
  odnosu            na        početnu
  vrijednost (kumulativno)
  Ugovorno osoblje – UKUPNO                  29          38          40           41
     Upućeni nacionalni stručnjaci –
 početna vrijednost (nacrt proračuna za       1           1           1           1
                  2022.)
                UKUPNO                          119         137         142          145
           Ljudski resursi potrebni za provedbu ciljeva u okviru novog mandata procijenjeni su u
           suradnji s EMCDDA-om. U okviru procjena uzima se u obzir očekivano povećanje radnog
           opterećenja s obzirom na učestalije korištenje uslugama EMCDDA-a među dionicima tijekom
           vremena, kao i vrijeme koje je EMCDDA-u potrebno da iskoristi sredstva kako bi se izbjegla
           situacija u kojoj Agencija ne bi mogla potpuno izvršiti svoj doprinos EU-a i pravodobno
           dodijeliti odobrena sredstva. Procjene uključuju i troškove potrebne za uspostavu virtualnog
           laboratorija, uključujući početne jednokratne troškove.
           Osoblje potrebno za reviziju mandata opravdano je stalnim operativnim potrebama, posebno u
           područjima koja je navela Agencija. Dodani predviđeni profili zaposlenika uključeni su u
           operativu i ne predstavljaju povećanje broja zaposlenika u administraciji/upravi, čime se
           doprinosi učinkovitosti operative:
                 a) Znanstvenici u području forenzike i toksikologije/kemičari. Potrebni za procjenu
                     prijetnji, virtualni laboratorij, analizu droga i prekursora, analizu smrti i trovanja
                     na mjestima proizvodnje itd.
                 b) Analitičari sa stručnim znanjem o operativnim i strateškim aspektima rada
                     kriminalističke policije i sigurnosti. Agencija trenutačno ima iznimno ograničeno
                     stručno znanje u tom području.
                 c) Strateški i operativni analitičari. Potrebni za međunarodnu i geopolitičku
                     analizu, procjenu prijetnji i rano upozoravanje unutar EU-a, ali i za utvrđivanje
                     vanjskih prijetnji.
                 d) Podatkovni znanstvenici, dizajneri podataka i analitičari podataka. Potrebni za
                     upravljanje, analizu i prezentiranje veće i složenije količine podataka koji bi se
                     prikupljali u okviru novih zadaća.
HR                                                             71                                           HR
 ---pagebreak---         e) Politička podrška/politolozi. Potrebni za pojačanu podršku politici i evaluaciju
           politike.
        f) Tehnički voditelji projekata. Potrebni za upravljanje ugovorima o prikupljanju
           podataka i istraživačkim studijama.
        g) Predavači, stručnjaci za izradu plana i programa i za izgradnju kapaciteta.
           Potrebni zbog veće uloge Agencije u osposobljavanju i izgradnji kapaciteta
           unutar i izvan EU-a.
        h) Upravljanje bazom podataka za podršku IKT-u itd. Bit će potrebno povećati
           kapacitet za podršku predviđenim bazama podataka, infrastrukturi IKT-a,
           sigurnosti sustava i platformama dionikâ kako bi se mogli ostvariti mogući novi
           kapaciteti i kompetencije.
        i) Arhitekti umjetne inteligencije (IA) i analitičari poslovne inteligencije (BI) za
           pomoć u razvoju i održavanju digitalne platforme EMCDDA-a i razvoju novih
           rješenja, strojnog učenja i analize podataka.
   Predlaže se da ukupan broj članova osoblja u revidiranom mandatu do 2027. bude 145, što
   uključuje 103 privremena djelatnika, 41 ugovornog djelatnika i 1 upućenog nacionalnog
   stručnjaka. U tih 145 članova osoblja predviđenih za rad u Agenciji do 2027. ne ubraja se
   osoblje zaposleno na temelju ad hoc sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava, delegiranju
   ili doprinosu, o kojima se zasebno izvješćuje u odjeljku 4.3. proračuna EU-a. Datumi
   zapošljavanja planirani su za sredinu godine. Iznosi su prilagođeni u skladu s tim: troškovi
   novozaposlenog osoblja iznose približno 50 % prosječnih troškova za godinu njihova
   zapošljavanja. Smatra se da će se predloženim povećanjem broja osoblja povećati
   učinkovitost operative jer broj administrativnog osoblja ostaje nepromijenjen.
HR                                                 72                                           HR
 ---pagebreak---    3.2.3.2. Procijenjene potrebe za ljudskim resursima za matičnu glavnu upravu
             –  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
             –  Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
                                       Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše do jednog decimalnog mjesta)
                                                                Godin     Godin
                                                                                Godina     Godina
                                                                   a          a
                                                                                2026.      2027.
                                                                 2024.    2025.
                Radna mjesta prema planu radnih mjesta
                 (dužnosnici i privremeno osoblje)
                         20 01 02 01 i 20 01 02 02 (sjedište i
                                                                   1         1         1          1
                         predstavništva Komisije)
                         20 01 02 03 (delegacije)
                         01 01 01 01 (neizravno istraživanje)
                         10 01 05 01 (izravno istraživanje)
                Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog
                 radnog vremena: EPRV) 91
                         20 02 01 (UO, UNS, UsO iz
                         „globalne omotnice”)
                         20 02 03 (UO, LO, UNS, UsO i
                         MSD u delegacijama)
                         Proračuns             – u sjedištima93
                         ke linije
                         (navesti)             –u
                         92
                                               delegacijama
                         01 01 01 02 (UO, UNS, UsO –
                         neizravno istraživanje)
                         10 01 05 02 (UO, UNS, UsO –
                         izravno istraživanje)
                         Druge proračunske linije (navesti)
                         UKUPNO                                    1         1         1          1
             Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno
             upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi,
             resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka
             dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
   Opis zadaća:
   91
           UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno
           osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
   92
           U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
   93
           Uglavnom za fondove kohezijske politike EU-a, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj
           (EPFRR) i Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA).
HR                                                         73                                                       HR
 ---pagebreak---  Dužnosnici i privremeno osoblje Predstavljanje Komisije u Upravnom odboru Agencije. Izrada mišljenja Komisije o
                                 godišnjem programu rada i praćenje njegove provedbe. Praćenje izvršenja proračuna.
                                 Pomaganje Agenciji pri osmišljavanju aktivnosti u skladu s politikama EU-a, među
                                 ostalim sudjelovanjem na sastancima stručnjaka.
 Vanjsko osoblje                 Nije predviđeno vanjsko osoblje.
      Opis izračuna troškova za ekvivalente punog radnog vremena trebao bi biti uključen u
      Prilog V. odjeljak 3.
HR                                                   74                                                     HR
 ---pagebreak---       3.2.4.       Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom
                   –  Prijedlog/inicijativa u skladu je s aktualnim višegodišnjim financijskim
                       okvirom.
                   –  Prijedlog/inicijativa             iziskuje     reprogramiranje          relevantnog       naslova
                       višegodišnjeg financijskog okvira.
                   Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti predmetne proračunske linije i odgovarajuće
                   iznose.
                   Prijedlog uključuje dodatna financijska sredstva i ljudske resurse za EMCDDA u odnosu na one koji
                   su trenutačno predviđeni u prijedlogu VFO-a (list br. 68). Učinak dodatnih financijskih sredstava za
                   EMCDDA na proračun nadoknadit će se kompenzacijskim smanjenjem programa potrošnje u okviru
                   naslova 4.
                   –  Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta fleksibilnosti ili
                       revizija višegodišnjeg financijskog okvira94.
                   Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.
      3.2.5.       Doprinos trećih strana
                   –  Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u
                       sufinanciranju.
                   – Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
                                                                               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
                                                                                Unijeti onoliko godina koliko je
                                    Year        Year        Year       Year
                                                                                potrebno za prikaz trajanja        Ukupno
                                     N          N+1          N+2        N+3
                                                                                učinka (vidjeti točku 1.6.)
 Navesti      tijelo     koje
 sudjeluje u financiranju
 UKUPNO sufinancirana
 odobrena sredstva
      94
                 Vidjeti članke 12. i 13. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 2093/2020 od 17. prosinca 2020. kojom se
                 utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.
HR                                                               75                                                        HR
 ---pagebreak---           3.3.   Procijenjeni učinak na prihode
                 –  Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
                 –  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
                         –                  na vlastita sredstva
                         –                  na ostale prihode
                         –                  navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama
                                   rashoda
                                                                              U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
                             Odobrena                                     Učinak prijedloga/inicijative95
                              sredstva
 Proračunska      linija    dostupna za
 prihoda:                      tekuću                                                          Unijeti onoliko godina koliko je potrebno
                                                Year        Year       Year        Year
                            financijsku                                                              za prikaz trajanja učinka (vidjeti
                                                 N          N+1        N+2          N+3
                               godinu                                                                           točku 1.6.)
 Članak ………….
                 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
                 Navesti metodu izračuna učinka na prihode.
          95
               Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju
               biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
HR                                                               76                                                                HR
 ---documentbreak---                 EUROPSKA
                KOMISIJA
                                        Bruxelles, 12.1.2022.
                                        COM(2022) 18 final
                                        ANNEX
                              PRILOG
                             Prijedlogu
               uredbe Europskog parlamenta i Vijeća
                 o Agenciji Europske unije za droge
   {SEC(2022) 45 final} - {SWD(2022) 8 final} - {SWD(2022) 9 final}
HR                                                                  HR
 ---pagebreak---                                                PRILOG
                                          Korelacijska tablica
       Uredba (EZ) br. 1920/2006 kako je                          Ova Uredba
     izmijenjena Uredbom (EU) 2017/2101
                Članak 1. stavak 1.                                Članak 1.
                     Članak 8.                                     Članak 2.
                          —                                        Članak 3.
                Članak 1. stavak 2.                                Članak 4.
                     Članak 2.                                     Članak 5.
   Članak 1. stavci 3. i 5., članak 2. točke od (a)                Članak 6.
                        do (c)
                      Prilog I.                                    Članak 7.
                Članci od 5.a do 5.d                           Članci od 8. do 11.
                          —                                        Članak 12.
                          —                                        Članak 13.
                          —                                        Članak 14.
                          —                                        Članak 15.
                          —                                        Članak 16.
                          —                                        Članak 17.
                          —                                        Članak 18.
                          —                                        Članak 19.
                Članak 2. točka (d)                                Članak 20.
                          —                                        Članak 21.
                          —                                        Članak 22.
                Članak 9. stavak 1.                                Članak 23.
                          —                                        Članak 24.
                Članak 9. stavak 2.                                Članak 25.
                Članak 9. stavak 3.                                Članak 26.
        Članak 9. stavak 1. treći podstavak                        Članak 27.
                    Članak 10.                                     Članak 28.
                    Članak 11.                                     Članak 29.
                    Članak 13.                                     Članak 30.
                Članak 5. stavak 1.                                Članak 31.
                Članak 5. stavak 3.                                Članak 32.
HR                                                  1                              HR
 ---pagebreak---        Članak 5. stavak 2.         Članak 33.
                —                  Članak 34.
    Članak 9. stavci 4., 5. i 6.   Članak 35.
   Članak 14. stavci od 1. do 4.   Članak 36.
                —                  Članak 37.
   Članak 14. stavci od 5. do 9.   Članak 38.
      Članak 15. stavak 1.         Članak 39.
   Članak 15. stavci od 2. do 9.   Članak 40.
                —                  Članak 41.
           Članak 18.              Članak 42.
           Članak 11.              Članak 43.
    Članak 18. peti podstavak      Članak 44.
           Članak 17.              Članak 45.
                —                  Članak 46.
          Članci 6. i 7.           Članak 47.
           Članak 16.              Članak 48.
                —                  Članak 49.
           Članak 19.              Članak 50.
           Članak 23.              Članak 51.
                —                  Članak 52.
           Članak 20.              Članak 53.
           Članak 21.              Članak 54.
                —                  Članak 55.
                —                  Članak 56.
                —                  Članak 57.
                —                  Članak 58.
                —                  Članak 59.
                —                  Članak 60.
                —                  Članak 61.
           Članak 24.              Članak 62.
           Članak 25.              Članak 63.
HR                               2            HR