               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.5.2018.
            COM(2018) 322 final
            2018/0132(APP)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               U članku 312. Ugovora o funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) propisuje se da se jednoglasno donesenom Uredbom Vijeća utvrđuje višegodišnji financijski okvir. Financijskim okvirom utvrđuju se godišnje gornje granice odobrenih proračunskih sredstava za preuzimanje obveza po kategorijama izdataka i godišnje gornje granice odobrenih proračunskih sredstava za plaćanje te se njime utvrđuju sve druge odredbe koje su potrebne da bi se godišnji proračunski postupak neometano odvijao.

               Prvi višegodišnji financijski okvir (u to vrijeme pod nazivom financijske perspektive) donesen je prije trideset godina zajedno s odredbama o međuinstitucijskoj suradnji i proračunskoj disciplini
                  1
               . Taj i sljedeći financijski okviri omogućili su poboljšanje i olakšavanje godišnjeg proračunskog postupka i suradnje među institucijama uz istodobno povećanje proračunske discipline i predvidljivosti financiranja višegodišnjih programa i ulaganja.

               Uključivanjem višegodišnjeg financijskog okvira u primarno zakonodavstvo Unije u Ugovoru je priznata njegova važnost kao temelja proračunske arhitekture Europske unije.

               Postojeća Uredba o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.–2020. donesena je 2. prosinca 2013.
                  2
                Istog dana Europski parlament, Vijeće i Komisija odobrili su Međuinstitucionalni sporazum o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  3
               . Uredba o VFO-u revidirana je 2015.
                  4
                u skladu s odredbama njezina članka 19. kako bi se uzelo u obzir kasnije programiranje sredstava u okviru podijeljenog upravljanja te ponovno 20. lipnja 2017.
                  5
                nakon njezina preispitivanja na sredini razdoblja.

               U ovom obrazloženju naglasak je na elementima koji su novi ili za koje Komisija predlaže izmjenu u odnosu na postojeću Uredbu o VFO-u, i to u Prijedlogu uredbe o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. („Uredba o VFO-u”) i u nacrtu Međuinstitucijskog sporazuma o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju
                  6
                („nacrt Međuinstitucijskog sporazuma”).

               Datum primjene tih prijedloga predviđen je za 1. siječnja 2021. i oni se predstavljaju za Uniju od 27 država članica, u skladu s obavijesti Ujedinjene Kraljevine o namjeri povlačenja iz Europske unije i Euratoma na temelju članka 50. Ugovora o Europskoj uniji, koju je Europsko vijeće zaprimilo 29. ožujka 2017.

               2.Nov, moderan proračun.

               2.1.Glavne političke smjernice

               Prijedlog Uredbe o VFO-u i nacrt Međuinstitucijskog sporazuma slijede načela i glavne političke ciljeve istaknute u Komunikaciji Komisije „Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani: višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.”, donesenoj 2. svibnja 2018.
                  7
                („Komunikacija o VFO-u”), posebno u pogledu trajanja VFO-a, njegove strukture koja odražava političke prioritete, potrebe za povećanom fleksibilnosti i iznosa predviđenih u samom višegodišnjem financijskom okviru.

               2.2.Struktura VFO-a i gornje granice VFO-a

               Struktura „naslovâ” za rashode u VFO-u odraz je prijedloga jednostavnijeg i transparentnijeg proračuna usmjerenog na jasne prioritete politika. Pojedinosti o strukturi i politikama koje su obuhvaćene u svakom naslovu opisane su u Komunikaciji o VFO-u.

               VFO je podijeljen u sedam naslova s tri posebna iznosa ispod gornje granice: za „Ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju” u naslovu II., za „Rashode povezane s tržištem i izravna plaćanja” u naslovu III. te za „Administrativne rashode institucija” u naslovu VII. (vidjeti tablicu u Prilogu ovoj Uredbi).

               Za potporu prioriteta Unije u kontekstu EU-a sa 27 država članica te kako bi se u obzir uzelo uključivanje Europskog razvojnog fonda u proračun Unije, Komisija u VFO-u za razdoblje 2021.–2027. predlaže gornju granicu za obveze u iznosu od 1 134,6 milijardi EUR u stalnim cijenama iz 2018., što je jednako iznosu od 1,11 % BND-a EU-a, te odgovarajuću gornju granicu za plaćanje u iznosu od 1 104,8 milijardi EUR u stalnim cijenama iz 2018., što je jednako iznosu od 1,08 % BND-a EU-a.

               Zajedno s ovim prijedlogom Komisija predlaže zakonodavni paket za reformu sustava vlastitih sredstava Unije, koji uključuje prijedlog Odluke Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije
                  8
               , uključujući povećanje gornje granice godišnjih zahtjeva za uplatu vlastitih sredstva za plaćanje na 1,29 % BND-a EU-a te za obveze na 1,35 % BND-a EU-a. To povećanje odražava veću potrebu za plaćanjima zbog uključivanja Europskog razvojnog fonda u proračun i financiranja novih prioriteta uz istodobno osiguravanje dovoljne sigurnosne razlike do gornje granice kako bi se osiguralo da Unija može ispuniti svoje financijske obveze u svim okolnostima.

               2.3.Fleksibilnost

               Iako je financijski okvir namijenjen osiguravanju proračunske discipline, istodobno mora osiguravati odgovarajuće razine fleksibilnosti kako bi se omogućila učinkovita raspodjela resursa i brz odgovor Unije na nepredviđene okolnosti i hitne situacije.

               U prvim godinama primjene višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.–2020. Unija se suočila s nepredviđenim izazovima nezabilježenih razmjera do kojih je došlo zbog nestabilnosti u njezinu susjedstvu, što je dovelo do sigurnosnih prijetnji i masovnih migracijskih kretanja. Kako bi se mobilizirala dodatna financijska sredstva za mjere kojima se doprinosi rješavanju navedenih izazova, fleksibilnost VFO-a koristila se u velikoj mjeri, posebno mobilizacijom posebnih instrumenata uspostavljenih u okviru Uredbe o VFO-u. Time je Uniji omogućeno poduzimanje odlučnih mjera, no fleksibilnost proračuna testirana je do krajnjih granica.

                  Stoga je 2016. u kontekstu preispitivanja/revizije u sredini razdoblja VFO-a 2014.–2020.
                     9
                   detaljno ispitano funkcioniranje instrumenata za fleksibilnost, a 2017. pri reviziji Uredbe o VFO-u uvedena su dodatna poboljšanja.

               Brojni parametri, npr. duljina razdoblja obuhvaćenog financijskim okvirom, broj i struktura naslova za rashode, udio potrošnje EU-a unaprijed dodijeljen državama članicama i regijama ili unaprijed utvrđen „referentnim iznosima” donesenima suodlučivanjem, razlike do gornje granice na raspolaganju u okviru svake gornje granice rashoda i razlike koje preostaju između gornjih granica financijskog okvira i gornje granice vlastitih sredstava, utječu na stupanj fleksibilnosti ili krutosti financijskog okvira. Pri izradi svojih prijedloga za sljedeći financijski okvir Komisija je uzela u obzir te elemente.

               Zbog razloga utvrđenih u Komunikaciji o VFO-u, fleksibilnost proračuna bit će više nego ikad ranije ključno načelo na kojem će se temeljiti sljedeći višegodišnji financijski okvir. Na temelju inovativnih odredbi koje su već uključene u VFO za razdoblje 2014.–2020., naglasak bi u budućnosti trebao biti na konsolidaciji, jačanju i pojednostavnjivanju mehanizama fleksibilnosti kako bi se uspostavio prilagodljiviji okvir, a istodobno zadržala stabilnost koju višegodišnji okvir nudi.

               Komisija stoga predlaže da se sljedeće odredbe o fleksibilnosti uključe u Uredbu o VFO-u i nacrt Međuinstitucijskog sporazuma:

               1.Najveća upotreba gornjih granica rashoda putem posebne i najveće fleksibilnosti među naslovima i godinama: osim zadržavanja dovoljne razine nedodijeljenih razlika do gornje granice, Komisija predlaže potpuno iskorištavanje mehanizama ukupne razlike do gornje granice za plaćanje uvedene u okviru aktualnog okvira. Kao novost Komisija predlaže proširenje veličine i opsega postojeće ukupne razlike do gornje granice za obveze kako bi se uspostavila pričuva Unije koja će se financirati iz razlika do gornje granice za obveze iz prethodne financijske godine te s pomoću sredstava za koja su obveze preuzete u proračunu EU-a, ali koja nisu sasvim potrošena u provedbi programa EU-a i stoga su opozvana. I dalje bi se zadržala pričuva za nepredviđene izdatke kao instrument zamišljen kao krajnje rješenje.

               2.Predlaže se da se mogućnost odstupanja od indikativnih iznosa u programima koji se donose redovnim zakonodavnim postupkom poveća sa 10 % na 15 % kako bi se povećala fleksibilnost unutar naslova.

               3.U pogledu posebnih instrumenata koji omogućuju unošenje odobrenih sredstava u proračun iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u, trebalo bi pojasniti da to vrijedi i za mobilizirana odobrena sredstva za preuzete obveze i za mobilizirana odobrena sredstva za plaćanje. Osim toga:

               (a)revidirano je područje primjene posebnih instrumenata, npr. Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji i pričuve za pomoć u nuždi, i prema potrebi prošireno (primjerice kako bi se omogućila aktivacija pričuve za pomoć u nuždi u Uniji) te su uz to pojednostavnjeni postupci mobilizacije.

               (b)predloženo je da se povećaju najveći iznosi koji su svake godine dostupni Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji, Fondu solidarnosti Europske unije, pričuvi za pomoć u nuždi i instrumentu fleksibilnosti. Naposljetku, i u okviru instrumenta fleksibilnosti trebalo bi omogućiti upotrebu neiskorištenog dijela godišnjih iznosa pričuve za pomoć u nuždi kao što se trenutačno već mogu upotrebljavati u okviru Fonda solidarnosti Europske unije i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji.

               2.4.Prilagodbe, preispitivanje i revizija VFO-a

               Financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. prikazan je u cijenama iz 2018. Zadržan je postupak za njegovu tehničku prilagodbu i deflator od 2 %. Godišnja tehnička prilagodba uključuje i izračune iznosa koji se odnose na ukupnu razliku do gornje granice za plaćanje, ukupnu razliku do gornje granice za obveze (pričuva Unije), instrument fleksibilnosti i pričuvu za nepredviđene izdatke, u skladu s odredbama o najvećim godišnjim iznosima i prijenosima neiskorištenih iznosa koji potječu iz prethodnih godina koje su propisane u Uredbi. Rezultati prilagodba trebaju se dostaviti proračunskom tijelu prije proračunskog postupka za godinu n + 1.

               Prilagodbe gornjih granica VFO-a mogu biti potrebne i zbog drugih okolnosti. Primjerice, u slučaju dopuštanja ponovnog planiranja proračunskih sredstava za obveze u slučaju kasnijeg donošenja novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja, ili za prilagodbu iznosa za kohezijsku politiku najnovijim statističkim podacima u odnosu na metodu raspodjele. Isto tako u slučaju omogućivanja ponovnog planiranja proračunskih odobrenih sredstava zbog ukidanja mjera suspenzije koje su mogle biti donesene na temelju posebnih temeljnih akata kojima se povezuje učinkovitost sredstava s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama.

               Čini se primjerenim zadržati odredbe u kojima se utvrđuju slučajevi u kojima se predviđa revizija VFO-a (revizija Ugovorâ koja ima proračunske posljedice, proširenje Unije, ponovno ujedinjenje Cipra).

               Preispitivanje VFO-a u sredini razdoblja predviđeno je za kraj 2023. To preispitivanje može, prema potrebi, biti popraćeno relevantnim prijedlozima za reviziju Uredbe.

               3.
                     Pravni elementi prijedloga

               3.1.Uredba o višegodišnjem financijskom okviru

               Kao i u postojećoj Uredbi 1311/2013, odredbe nacrta Uredbe o VFO-u strukturirane su u poglavlja. Redoslijed nekih odredaba promijenjen je kako bi se pojednostavnio prikaz.

               Poglavlje 1. – Opće odredbe

               Članak 1. – Višegodišnji financijski okvir

               Tekstom u članku 1. određuje se trajanje višegodišnjeg financijskog okvira koji se utvrđuje na sedam godina (od 2021. do 2027.) iz razloga navedenih u Komunikaciji o VFO-u.

               Članak 2. – Pridržavanje gornjih granica VFO-a

               U članku 2. prvom podstavku upućuje se na Prilog koji sadržava tablicu gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira i utvrđuje se obveza institucija da poštuju gornje granice tijekom proračunskog postupka u skladu s odredbama Ugovora.

               Propisuje se i prilagodba iznosa ispod gornje granice za rashode povezane s tržištem i izravna plaćanja u skladu s primjenom fleksibilnosti između dva stupa zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) kako je utvrđeno u zakonodavstvu o ZPP-u.

               U drugom stavku uvode se posebni instrumenti koji su dodatno definirani u poglavlju 3. nacrta Uredbe (članci od 9. do 14.), s načelom da ti instrumenti nisu uključeni u višegodišnji financijski okvir i da se njihovo financiranje u posebnim okolnostima osigurava iznad gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira, za odobrena sredstva za preuzete obveze i za odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje. Kako bi se zadržala trenutačna razina fleksibilnosti i uloge institucija u mobilizaciji tih instrumenata, postupci primjenjivi na mobilizaciju tih instrumenata uvršteni su u nacrt Međuinstitucijskog sporazuma.

               U trećem stavku preuzima se tekst postojećeg članka 3. stavka 3. i usklađuje ga se s definicijom financijske pomoći državama članicama utvrđenom u Glavi X. Financijske uredbe
                  10
               . Time su obuhvaćeni svi zajmovi državama članicama koji se mogu osigurati u okviru instrumenta pomoći platnim bilancama („BoP”)
                  11
                i Mehanizma za europsku financijsku stabilnost („EFSM”)
                  12
               , te nova europska funkcija stabilizacije ulaganja, kojom se osiguravaju zajmovi državama članicama koje su se suočile s velikim asimetričnim šokom. Zadržava se načelo kojim se predviđa da ako otplata zajma pod jamstvom u okviru financijske pomoći državama članicama mora biti pokrivena iz proračuna Unije, te potencijalne rashode treba isključiti iz financijskog okvira (npr. iznosi koji bi se mobilizirali iznad gornjih granica višegodišnjeg financijskog okvira.)

               Relevantna gornja granica kojom se ograničava sposobnost Unije da jamči pozajmljivanje iz proračuna Unije jest gornja granica vlastitih sredstava, a ne gornja granica VFO-a.

               Članak 3. – Poštovanje gornje granice vlastitih sredstava

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 4. postojeće Uredbe. Pridržavanje gornje granice vlastitih sredstava mora se osigurati za svaku godinu. Ako bi gornje granice za odobrena sredstva za plaćanje za posljedicu imale stopu zahtjeva za uplatu vlastitih sredstava koja nadilazi gornju granicu vlastitih sredstava, gornje granice financijskog okvira morale bi se prilagoditi.

               Poglavlje 2. – Prilagodbe VFO-a

               Članak 4. – Ukupna razlika do gornje granice za plaćanje

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 5. postojeće Uredbe za razdoblje 2022.–2027., međutim bez ikakvog ograničenja u smislu iznosa prilagodbe gornjih granica kako bi se osigurala posebna i najveća fleksibilnost.

               Članak 5. – Tehnička prilagodba

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 6. postojeće Uredbe. Financijski okvir prikazuje se u cijenama iz 2018. Zadržan je postupak za njegovu godišnju tehničku prilagodbu i deflator od 2 %. U stavku 1. redoslijed podstavaka od (d) do (f) izmijenjen je kako bi odražavao redoslijed članaka u poglavlju 3.

               Članak 6. – Prilagodba iznosa za kohezijsku politiku

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 7. postojeće Uredbe u vezi s prilagodbom iznosa za kohezijsku politiku na temelju najnovijih statističkih podataka, s iznimkom preispitivanja prihvatljivosti za Kohezijski fond. Predložene izmjene odraz su vremenskog rasporeda za VFO za razdoblje 2021.–2027.

               Članak 7. – Prilagodbe koje se odnose na mjere povezane s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama.

               U odnosu na makroekonomsku uvjetovanost u ovom članku ponavlja se tekst članka 8. postojeće Uredbe. Predlaže se proširenje tog mehanizma kako bi se gornje granice VFO-a prilagodile u slučaju ukidanja mjera povezanih sa zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama
                  13
               . U oba slučaja predlaže se da se najdulje razdoblje za ponovno unošenje suspendiranih obveza u proračun ograniči na n + 2 godine.

               Članak 8. – Prilagodba nakon donošenja novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja

               Predlaže se izmjena gornjih granica u slučaju kasnijeg donošenja novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja putem tehničke prilagodbe, a ne revizije kako je trenutačno slučaj (članak 19. postojeće Uredbe o VFO-u) jer je riječ o automatskoj i mehaničkoj izmjeni koja se treba provesti brzo kako bi se omogućio završetak postupka programiranja. Predlaže se prijenos neiskorištenih sredstava iz 2021. u jednakim tranšama na četiri sljedeće godine u razdoblju od 2022. do 2025.

               Poglavlje 3. – Posebni instrumenti

               Redoslijed prikaza posebnih instrumenata promijenjen je kako bi se prvo navela dva posebna instrumenta (Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Fond solidarnosti Europske unije) koji su povezani s posebnim temeljnim aktima. Odredbe o mobilizaciji pojednostavnjene su u Uredbi i nacrtu Međuinstitucijskog sporazuma uzimajući u obzir odredbe koje su već uključene u posebne sektorske temeljne akte i Financijsku uredbu.

               Članak 9. – Europski fond za prilagodbu globalizaciji

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 12. postojeće Uredbe. Definicija ciljeva i područje primjene Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji utvrdit će se u posebnom temeljnom aktu (Uredba (EU) XXXX/XX
                  14
               ). Najveći godišnji iznos povećan je na 200 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

               Članak 10. – Fond solidarnosti Europske unije

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 10. postojeće Uredbe. Definicija ciljeva i područje primjene Fonda solidarnosti Europske unije utvrđeni su u posebnom temeljnom aktu (Uredba (EZ) br. 2012/2002 kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014.), za koju nisu predložene izmjene. Najveći godišnji iznos povećan je na 600 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

               Članak 11. – Pričuva za pomoć u nuždi

               Ovaj članak odgovara članku 9. postojeće Uredbe. Uzimajući u obzir potrebu da se osigura sposobnost odgovora proračuna Unije i nove izazove s kojima se Unija suočila i s kojima se i dalje suočava, predlaže se da se opseg Pričuve za pomoć u nuždi proširi na operacije unutar EU-a, da se osigura zajednički mehanizam za financijsko jačanje djelovanja EU-a pri reagiranju na sve vrste kriza (prirodne katastrofe, hitne situacije u području upravljanja migracijama, humanitarne hitne situacije, epidemije itd.) na svim zemljopisnim područjima. Kako bi se što više povećala sposobnost odgovora proračuna EU-a, nema izdvajanja sredstava ili prioritetne upotrebe posebnih programa. Međutim tijekom godine bi se primjenjivala privremena ograničenja upotrebe kako bi se osigurala sposobnost odgovora na unutarnje ili vanjske krize u svakom trenutku i osiguralo da se mogu mobilizirati sredstva za pokrivanje potreba koje mogu nastati krajem godine. Najveći godišnji iznos povećan je na 600 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

               Članak 12. – Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije)

               Ovaj članak odgovara članku 14. postojeće Uredbe. Uz razlike do gornje granice koje ostaju na raspolaganju ispod gornjih granica VFO-a za obveze u godini n–1 i primjenjive su već od 2022., predlaže se da se od 2023. sredstva ukupne razlike do gornje granice za obveze (pričuva Unije) povećaju iznosima koji odgovaraju opozvanim odobrenim sredstvima za godinu n–2, uz iznimku opozvanih sredstava koja su ponovno stavljena na raspolaganje u skladu s posebnim pravilima utvrđenima u članku 15.] Financijske uredbe. Odredbe o mobilizaciji ostaju nepromijenjene u odnosu na postojeću ukupnu razliku do gornje granice za obveze.

               Članak 13. – Instrument fleksibilnosti

               Ovaj članak odgovara članku 11. postojeće Uredbe. Najveći godišnji iznos povećan je na 1 milijardu EUR (u cijenama iz 2018.). Osim toga, predlaže se da se instrumentu fleksibilnosti dodaju neiskorišteni iznosi pričuve za pomoć u nuždi koji su istekli tijekom prethodne godine, kao što se već dodaju Fondu solidarnosti Europske unije i Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji na temelju postojeće Uredbe. Izračuni iznosa koji su dostupni u okviru instrumenta fleksibilnosti i dalje će se dostavljati u okviru godišnje tehničke prilagodbe iz članka 5.

               Članak 14. – Pričuva za nepredviđene izdatke

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 13. postojeće Uredbe.

               Poglavlje 4. – Preispitivanje i revizija VFO-a

               Članak 15. – Revizija VFO-a

               Tekst ovog članka odgovara članku 17. postojeće Uredbe. Pojednostavnjen je tekst stavka 3. u vezi s ispitivanjem mogućnosti za preraspodjelu u okviru relevantnog naslova VFO-a.

               Članak 16. – Preispitivanje u sredini razdoblja VFO-a

               Ovaj članak odgovara članku 2. postojeće Uredbe. Predlaže se da Komisija do kraja 2023. predloži preispitivanje funkcioniranja VFO-a koje će popratiti relevantni prijedlozi za preostalo razdoblje, uključujući prijedlog za reviziju VFO-a (članak 15. stavak 1.).

               Članak 17. – Revizija povezana s provedbom

               Tekst ovog članka odgovara članku 18. postojeće Uredbe. Opće pravilo u vezi s izborom trenutka donošenja revizije uklonjeno je kako se ne bi vremenski ograničavala mogućnost revizije VFO-a na temelju provedbe, ako se pojavi potreba za tim.

               Članak 18. – Revizija VFO-a u slučaju revizije Ugovorâ

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 20. postojeće Uredbe.

               Članak 19. – Revizija VFO-a u slučaju proširenja Unije

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 21. postojeće Uredbe.

               Članak 20. – Revizija VFO-a u slučaju ponovnog ujedinjenja Cipra

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 22. postojeće Uredbe.

               Poglavlje 5. – Doprinos financiranju velikih projekata

               Članak 21. – Doprinos financiranju velikih projekata

               Ovaj članak odgovara članku 16. postojeće Uredbe. Predlaže se da se u razdoblju 2021.–2027. zadrže odredbe o određivanju najvećih iznosa za doprinos iz proračuna Unije velikim infrastrukturnim projektima koji se financiraju u okviru gornjih granica VFO-a, ali koji traju znatno duže od razdoblja utvrđenog u financijskom okviru.

               To bi se odnosilo na velike projekte u okviru predloženog Europskog svemirskog programa te projekt Međunarodnog termonuklearnog eksperimentalnog reaktora (ITER).

               Stoga se predloženom odredbom predviđa namjensko izdvajanje iznosa na raspolaganju za VFO u razdoblju 2021.–2027. Zakonodavni akti koji se odnose na navedene programe moraju biti u skladu s financijskim odredbama utvrđenima u ovoj Uredbi.

               Poglavlje 6. – Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

               Članak 22. – Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 23. postojeće Uredbe.

               Članak 23. – Jedinstvo proračuna

               U ovom članku ponavlja se tekst članka 24. postojeće Uredbe.

               Poglavlje 7. – Završne odredbe

               Članak 24. – Prijelaz prema sljedećem financijskom okviru

               Tekst ovog članka odgovara članku 25. postojeće Uredbe. Njime se utvrđuje obveza Komisije da novi financijski okvir predstavi do 1. srpnja 2025.

               Pravila u slučaju da se do kraja financijskog okvira obuhvaćenog ovom Uredbom ne postigne sporazum o novom financijskom okviru definirana su primarnim zakonodavstvom (članak 312. stavak 4. UFEU-a) i ne trebaju se ponavljati u ovoj Uredbi. Navedena su u uvodnoj izjavi 15.

               Članak 25. – Stupanje na snagu

               U završnom članku nacrta Uredbe o VFO-u utvrđuje se datum stupanja na snagu i datum primjene uredbe. Međuinstitucijski sporazum trebao bi stupiti na snagu istog dana jer se ta dva pravna teksta međusobno nadopunjuju.

               3.2.Međuinstitucijski sporazum o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju

               Uvod – točke od 1. do 6. nacrta Međuinstitucijskog sporazuma

               U uvodnom dijelu nacrta Međuinstitucijskog sporazuma navodi se upućivanje na Ugovor (članak 295.), utvrđuje se obvezujuća priroda tog sporazuma i njegova usklađenost s drugim pravnim aktima povezanima s višegodišnjim financijskim okvirom i proračunskim postupkom, opisuje se struktura sporazuma te se određuje datum njegova stupanja na snagu (isti kao i datum stupanja na snagu Uredbe o VFO-u).

               U tom dijelu tekst je jednak tekstu iz točaka od 1. do 6. važećeg Međuinstitucijskog sporazuma.

               Dio I. – Odredbe o financijskom okviru

               A. Odredbe o financijskom okviru

               U točki 7. nacrta Međuinstitucijskog sporazuma riječ je o razlikama do gornjih granica. U Uredbi o VFO-u utvrđene su gornje granice za sve naslove, koje se u skladu s Ugovorom moraju poštovati u svakom godišnjem proračunskom postupku. Međutim, trebalo bi zadržati praksu da se u najvećoj mogućoj mjeri osiguraju dovoljne razlike do gornjih granica. To je element međuinstitucijske suradnje i dobre volje institucija u proračunskom postupku. Ta je odredba bez izmjena preuzeta iz točke 8. važećeg Međuinstitucijskog sporazuma, osim upućivanja na podnaslov „Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija” jer se u novoj strukturi VFO-a ne predlaže takav podnaslov.

               U točki 8. predviđa se ažuriranje procjene odobrenih sredstava za plaćanje za razdoblje nakon 2027. u četvrtoj godini provedbe VFO-a, u skladu s postojećom praksom i točkom 9. važećeg Međuinstitucijskog sporazuma.

               B. Odredbe o posebnim instrumentima

               Točke od 9. do 13. odgovaraju točkama od 10. do 14. važećeg Međuinstitucijskog sporazuma i u njima se utvrđuju postupci za mobilizaciju sredstava iz sljedećih posebnih instrumenata koji su utvrđeni u Uredbi o VFO-u: Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Fond solidarnosti Europske unije, pričuva za pomoć u nuždi, instrument fleksibilnosti te pričuva za nepredviđene izdatke. Poredak odredbi izmijenjen je u skladu s poretkom u nacrtu Uredbe o VFO-u.

               Tekst odredbi izmijenjen je:

               ·kako bi se pravila o glasovanju propisana za mobilizaciju sredstava iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, Fonda solidarnosti Europske unije i instrumenta fleksibilnosti uskladila s pravilima koja se u skladu s člankom 314. UFEU-a primjenjuju na donošenje proračuna EU-a,

               ·kako bi se tekst pojednostavnio i racionalizirao ako su posebne odredbe već uključene u Financijsku uredbu ili relevantni sektorski temeljni akt: pravila koja se primjenjuju na prijenose (Europski fond za prilagodbu globalizaciji i pričuva za pomoć u nuždi), odluka o mobilizaciji sredstava (Europski fond za prilagodbu globalizaciji i Fond solidarnosti Europske unije).

               Dio II. – Poboljšanje međuinstitucijske suradnje u proračunskom postupku

               A. Postupak međuinstitucijske suradnje

               U točki 14. upućuje se na pojedinosti o međuinstitucijskoj suradnji tijekom proračunskog postupka, koje su utvrđene u Prilogu Međuinstitucijskom sporazumu.

               U točki 15., koja se odnosi na „proračunsku transparentnost”, zadržan je tekst iz točke 16. važećeg Međuinstitucijskog sporazuma, uz određene izmjene kako bi se uzela u obzir izvješća za koja su sad u Financijskoj uredbi utvrđene detaljne odredbe (npr. uzajamni fondovi iz članka 41. stavka 6. i članka 252. te petogodišnja predviđanja priljeva i odljeva iz članka 247. stavka 1 točke (c)). Tekst je izmijenjen i kako bi se uzeo u obzir prijedlog da se Europski razvojni fond od 2021. uključi u proračun Unije. Izvješćivanje o Europskom razvojnom fondu na temelju točke 15. Međuinstitucijskog sporazuma stoga bi se trebalo primjenjivati samo na neriješena pitanja povezana s prošlim europskim razvojnim fondovima.

               B. Uključivanje financijskih odredaba u zakonodavne akte

               Zadržavaju se odredbe iz važećeg Međuinstitucijskog sporazuma. Moguće odstupanje od iznosa navedenih u zakonodavnim aktima povećano je s 10 % na 15 % kako bi se povećala fleksibilnost unutar naslovâ (točka 16.). Ta se odredba ne primjenjuje na iznos koji je unaprijed dodijeljen državama članicama za cijelo trajanje financijskog okvira ni na velike projekte iz članka 21. Uredbe o VFO-u.

               Točka 17. izmijenjena je radi terminološkog usklađivanja s UFEU-om. Upućivanje na Zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije od 4. ožujka 1975. obrisano je jer je zastarjelo.

               C. Rashodi povezani sa sporazumima o ribarstvu

               Kad je riječ o odredbama o suradnji i informacijama o proračunskim pitanjima povezanima sa sporazumima o ribarstvu, zadržan je tekst važećeg međuinstitucijskog sporazuma, no neproračunsko pitanje sudjelovanja u pregovorima o međunarodnim sporazumima već je obuhvaćeno točkama 25. i 26. Okvirnog sporazuma o odnosima između Europskog parlamenta i Europske komisije od 20. listopada 2010.
                  15
               , stoga je bolje da to pitanje ne bude obuhvaćeno i međuinstitucijskim sporazumom.

               D. Financiranje zajedničke vanjske i sigurnosne politike

               Točka 20. jednaka je točki 23. važećeg međuinstitucijskog sporazuma.

               U točki 21. najvećim je dijelom preuzet tekst točke 24. važećeg međuinstitucijskog sporazuma, no promijenjen je redoslijed podtočaka i pojašnjena je terminologija („operacije” umjesto „instrumenti”). Uklonjeno je upućivanje na pričuvu za pomoć u nuždi jer će, na temelju proširenog područja primjene predloženog u članku 11. Uredbe o VFO-u, i dalje biti moguće mobilizirati sredstva iz pričuve za pomoć u nuždi za potrebe hitnog povećanja proračuna za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku.

               U točki 22. predlaže se utvrđivanje fiksnog datuma (30. studenoga svake godine) za dogovor o godišnjem rasporedu održavanja savjetodavnih sastanaka u narednoj godini za potrebe redovitog dijaloga između Europskog parlamenta i Visokog predstavnika.

               E. Rad institucija u području pitanja razvojne politike

               Točka 23. izmijenjena je kako bi se uzelo u obzir predloženo uključivanje Europskog razvojnog fonda u proračun Unije.

               Dio III. – Dobro financijsko upravljanje sredstvima EU-a

               Točke 28. i 29. važećeg međuinstitucijskog sporazuma, koje se odnose na godišnje izvješće o procjeni predviđeno člankom 318. UFEU-a, brišu se jer su ta izvješća sad obuhvaćena posebnim odredbama Financijske uredbe (članak 41. stavak 3. točka (g), odnosno članak 247. stavak 1. točka (e)).

               U točku 24., koja se odnosi na financijsko programiranje, prenesen je tekst točke 30. važećeg međuinstitucijskog sporazuma, uz izmjene kako bi se datumi uskladili s datumima utvrđenima u članku 41. stavku 2. Financijske uredbe.

               Odjeljak B (točke od 25. do 28.), koji se odnosi na agencije i europske škole, nije izmijenjen u odnosu na važeći međuinstitucijski sporazum.

               Prilog – Međuinstitucijska suradnja tijekom proračunskog postupka

               Odredbe navedene u Prilogu prenesene su iz postojećeg međuinstitucijskog sporazuma jer se pokazalo da su pouzdan temelj za suradnju između institucija, uz dvije izmjene:

               –tekst u točki 9. koji se odnosi na pisma izmjene nacrta proračuna usklađen je s tekstom članka 42. Financijske uredbe;

               –kako bi se uzela u obzir trenutačna praksa i kako bi se tekst uskladio s točkom 20. Priloga, riječ „provedivost” zamijenjena je riječju „izvršivost”.

               2018/0132 (APP)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 312.,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta
                  16
               ,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Uzimajući u obzir potrebu za primjerenom razinom predvidljivosti za pripremu i provedbu srednjoročnih ulaganja, trebalo bi odrediti da je trajanje višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) sedam godina, počevši od 1. siječnja 2021.

               (2)Godišnje gornje granice odobrenih sredstava za preuzete obveze po kategorijama rashoda i godišnje gornje granice odobrenih sredstava za plaćanje utvrđene VFO-om moraju poštovati primjenjive gornje granice za preuzete obveze i vlastita sredstva, koje su utvrđene u skladu s Odlukom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske, donesenom u skladu s člankom 311. trećim stavkom UFEU-a.

               (3)Ako je potrebno mobilizirati jamstva dana u okviru općeg proračuna Unije za pružanje financijske pomoći državama članicama odobrene u skladu s člankom 208. stavkom 1.] Uredbe (EU) br. [xxx/201x] Europskog parlamenta i Vijeća
                  17
                („Financijska uredba”), potreban iznos trebao bi se mobilizirati iznad gornjih granica odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje u VFO-u, uz poštovanje gornje granice vlastitih sredstava.

               (4)U VFO-o ne bi se trebale uzimati u obzir proračunske stavke koje se financiraju namjenskim prihodima u smislu Financijske uredbe.

               (5)VFO bi trebalo utvrditi u cijenama iz 2018. Trebalo bi utvrditi i pravila za godišnje tehničke prilagodbe VFO-a za ponovni izračun gornjih granica i raspoloživih razlika do gornjih granica.

               (6)Trebalo bi primijeniti posebnu i najveću moguću fleksibilnost kako bi Unija mogla ispuniti svoje obveze u skladu s člankom 323. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               (7)Sljedeći posebni instrumenti nužni su kako bi se Uniji omogućilo reagiranje na određene nepredviđene okolnosti ili kako bi se omogućilo financiranje jasno utvrđenih rashoda koji se ne mogu financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više naslova kako je utvrđeno u višegodišnjem financijskom okviru, te na taj način olakšao proračunski postupak: Europski fond za prilagodbu globalizaciji, Fond solidarnosti Europske unije, Pričuva za pomoć u nuždi, ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije), instrument fleksibilnosti i pričuva za nepredviđene izdatke. Pričuva za pomoć u nuždi nije namijenjena za suočavanje s posljedicama kriza povezanih s tržištem koje utječu na poljoprivrednu proizvodnju ili distribuciju. Stoga bi trebalo utvrditi posebne odredbe kako bi se omogućilo da se u proračun unesu odobrena sredstva za preuzete obveze i odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u ako je potrebno upotrijebiti posebne instrumente.

               (8)Nacionalni iznosi za kohezijsku politiku utvrđuju se na osnovi statističkih podataka i prognoza korištenih u prijedlogu Komisije za ovu Uredbu iz svibnja 2018. S obzirom na nesigurnost prognoza i učinak za države članice podložne ograničenju iznosa dodjele sredstava, tijekom razdoblja VFO-a potrebno je provesti preispitivanje i usporediti predviđene i stvarne statističke podatke te u slučaju znatnih razlika osigurati prilagodbu nacionalnih iznosa za predmetne države članice i odgovarajućih gornjih granica VFO-a.

               (9)Trebalo bi utvrditi pravila za druge situacije u kojima će možda biti potrebna prilagodba VFO-a. Te prilagodbe mogu biti povezane s kašnjenjem pri donošenju novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja ili mjerama koje se odnose na dobro gospodarsko upravljanje ili zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, donesenima u skladu s relevantnim temeljnim aktima.

               (10)Funkcioniranje VFO-a potrebno je preispitati sredinom razdoblja njegove provedbe. Rezultate tog preispitivanja trebalo bi uzeti u obzir tijekom svake revizije ove Uredbe za preostale godine trajanja VFO-a.

               (11)Potrebno je predvidjeti reviziju VFO-a u slučaju revizije Ugovorâ, ponovnog ujedinjenja Cipra ili proširenja Unije te s obzirom na izvršenje proračuna.

               (12)Ovu će Uredbu možda biti potrebno revidirati u slučaju nepredviđenih okolnosti koje se ne mogu riješiti u okviru gornjih granica utvrđenih u VFO-u. Stoga je u takvim slučajevima potrebno predvidjeti reviziju VFO-a.

               (13)Potrebna su i posebna pravila koja se odnose na velike infrastrukturne projekte čiji je vijek znatno duži od razdoblja obuhvaćenog VFO-om. Potrebno je utvrditi maksimalne iznose za doprinose iz općeg proračuna Unije za te projekte i na taj način osigurati da oni nemaju nikakav učinak na druge projekte koji se financiraju iz tog proračuna.

               (14)Potrebno je utvrditi opća pravila o međuinstitucijskoj suradnji u proračunskom postupku.

               (15)Komisija bi trebala predstaviti prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025. kako bi se institucijama omogućilo da ga donesu dovoljno vremena prije početka narednog višegodišnjeg financijskog okvira. U skladu s člankom 312. stavkom 4. UFEU-a gornje granice koje se odnose na prethodnu godinu utvrđene u ovoj Uredbi trebaju se nastaviti primjenjivati u slučaju da se novi financijski okvir ne donese prije kraja razdoblja VFO-a utvrđenog u ovoj Uredbi,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Poglavlje 1.
                  Opće odredbe

               Članak 1.
                  Višegodišnji financijski okvir

               Ovom Uredbom utvrđuje se višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (VFO).

               Članak 2.
                  Pridržavanje gornjih granica VFO-a

               1.Europski parlament, Vijeće i Komisija tijekom svakog proračunskog postupka i pri izvršenju proračuna za dotičnu godinu pridržavaju se godišnjih gornjih granica rashoda utvrđenih u Prilogu („gornje granice VFO-a”).

               Iznos ispod gornje granice za naslov III. određen u Prilogu utvrđuje se ne dovodeći u pitanje fleksibilnost između dva stupa zajedničke poljoprivredne politike (ZPP). Prilagođena gornja granica koju treba primijeniti na prvi stup ZPP-a nakon prijenosâ između Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj i izravnih plaćanja utvrđuje se u mjerodavnom pravnom aktu, a VFO se na odgovarajući način prilagođava u okviru tehničke prilagodbe predviđene u članku 5. ove Uredbe.

               2.Ako je potrebno upotrijebiti sredstva iz posebnih instrumenata predviđenih u člancima od 9. do 14., odobrena sredstva za preuzete obveze i odgovarajuća odobrena sredstva za plaćanje unose se u proračun iznad relevantnih gornjih granica VFO-a.

               3.Ako je potrebno mobilizirati jamstvo za pružanje financijske pomoći državama članicama odobrene u skladu s člankom 208. stavkom 1.] Uredbe (EU) br. [xxx/201x] („Financijska uredba”), potreban iznos mobilizira se iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u.

               Članak 3.
                  Poštovanje gornje granice vlastitih sredstava

               4.Za svaku godinu obuhvaćenu VFO-om ukupna potrebna odobrena sredstva za plaćanje, nakon godišnje prilagodbe i uzimanja u obzir svih drugih prilagodbi i revizija te primjene članka 2. stavaka 2. i 3., ne smiju biti takva da bi dovela do stope zahtjeva za uplatu vlastitih sredstava koja nadilazi gornju granicu vlastitih sredstava utvrđenu u skladu s Odlukom Vijeća o sustavu vlastitih sredstava Europske unije („Odluka o vlastitim sredstvima”), donesenom u skladu s člankom 311. trećim stavkom UFEU-a, koja je na snazi.

               5.Ako je to potrebno, gornje granice utvrđene u VFO-u snižavaju se kako bi se osiguralo poštovanje gornje granice vlastitih sredstava utvrđene u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima koja je na snazi.

               Poglavlje 2.
                  Prilagodbe VFO-a

               Članak 4.
                  Ukupna razlika do gornje granice za plaćanje

               1.Svake godine, počevši od 2022., kao dio tehničke prilagodbe iz članka 5., Komisija prilagođava gornju granicu za plaćanje za razdoblje 2022.–2027. naviše za iznos jednak razlici između izvršenih plaćanja i gornje granice za plaćanje iz VFO-a za godinu n–1.

               2.Svaka prilagodba naviše u cijelosti se kompenzira odgovarajućim smanjenjem gornje granice za plaćanje za godinu n–1.

               Članak 5.
                  Tehničke prilagodbe

               1.Komisija svake godine prije početka proračunskog postupka za godinu n+1 obavlja sljedeće tehničke prilagodbe VFO-a:

               (a)ponovno vrednovanje gornjih granica te ukupnih iznosa odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje, u skladu s cijenama iz godine n+1;

               (b)izračun razlike raspoložive u okviru gornje granice vlastitih sredstava utvrđene u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima koja je na snazi;

               (c)izračun ukupne razlike do gornje granice za plaćanje iz članka 4.;

               (d)izračun ukupne razlike do gornje granice za obveze (pričuva Unije) iz članka 12.;

               (e)izračun iznosa koje treba staviti na raspolaganje instrumentu fleksibilnosti u skladu s člankom 13. stavkom 1. drugim podstavkom;

               (f)izračun apsolutnog iznosa pričuve za nepredviđene izdatke iz članka 14.

               2.Tehničke prilagodbe iz stavka 1. provode se na temelju fiksnog deflatora od 2 % godišnje.

               3.Komisija rezultate tehničkih prilagodbi iz stavka 1. i gospodarske prognoze na kojima se temelje priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

               4.Ne dovodeći u pitanje članke 6, 7. i 8., ne smije biti daljnjih tehničkih prilagodbi za predmetnu godinu, ni tijekom godine ni u obliku naknadnih ispravaka tijekom godina koje slijede.

               Članak 6.
                  Prilagodba iznosa za kohezijsku politiku

               1.Komisija 2024. zajedno s tehničkom prilagodbom za 2025. preispituje ukupnu dodjelu sredstava za sve države članice u okviru cilja kohezijske politike „Ulaganje u rast i radna mjesta” za razdoblje 2025.–2027., primjenjujući metodu dodjele sredstava definiranu u odgovarajućem temeljnom aktu na temelju tada raspoloživih najaktualnijih statističkih podataka i na temelju usporedbe, za države članice podložne ograničenju, između kumulativnog nacionalnog BDP-a za godine od 2021. do 2023. te kumulativnog nacionalnog BDP-a procijenjenog za 2018. Komisija te ukupne dodjele sredstava prilagođava kad god postoji kumulativna divergencija veća od +/– 5 %.

               2.Prilagodbe koje su potrebne u jednakim se dijelovima raspoređuju tijekom razdoblja 2025.–2027. i odgovarajuće gornje granice VFO-a prilagođavaju se u skladu s time. Gornje granice za plaćanje također se prilagođavaju u skladu s time kako bi se osiguralo uredno napredovanje u skladu s odobrenim sredstvima za preuzete obveze.

               3.Ukupni neto učinak prilagodbi iz stavka 2., bilo pozitivan ili negativan, ne smije biti veći od 4 milijarde EUR.

               Članak 7.
                  Prilagodbe koje se odnose na mjere povezane s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama

               U slučaju ukidanja, u skladu s odgovarajućim temeljnim aktima, suspenzije proračunskih sredstava za obveze u vezi sa sredstvima Unije u okviru mjera povezanih s dobrim gospodarskim upravljanjem ili zaštitom proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama, iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama prenose se na naredne godine i odgovarajuće gornje granice VFO-a prilagođavaju se u skladu s time.

               Suspendirane obveze iz godine n ne mogu se ponovo uključiti u proračun nakon godine n+2.

               Članak 8.
                  Prilagodba nakon donošenja novih pravila ili programa u okviru podijeljenog upravljanja

               U slučaju donošenja novih pravila ili programa nakon 1. siječnja 2021. u okviru podijeljenog upravljanja za strukturne fondove, Kohezijski fond, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo, Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost te instrument za upravljanje granicama i vize u okviru Fonda za integrirano upravljanje granicama iznosi dodijeljenih sredstava koja nisu iskorištena 2021. u jednakim se dijelovima raspoređuju tijekom razdoblja 2022.–2025., a odgovarajuće gornje granice VFO-a prilagođavaju se u skladu s time.

               Poglavlje 3.
                  Posebni instrumenti

               Članak 9.
                  Europski fond za prilagodbu globalizaciji

               1.Europski fond za prilagodbu globalizaciji, čiji su ciljevi i područje primjene utvrđeni u Uredbi (EU) XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća
                  18
               ], ne smije premašiti najveći godišnji iznos od 200 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

               2.Odobrena sredstva za Europski fond za prilagodbu globalizaciji uključena su u opći proračun Europske unije kao rezervacija.

               Članak 10.
                  Fond solidarnosti Europske unije

               1.Fond solidarnosti Europske unije, čiji su ciljevi i područje primjene utvrđeni u Uredbi Vijeća (EZ) br. 2012/2002
                  19
               , ne smije premašiti najveći godišnji iznos od 600 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.). Prvog listopada svake godine najmanje četvrtina tog godišnjeg iznosa ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine. Dio godišnjeg iznosa koji nije iskorišten u godini n može se iskoristiti do godine n+1. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti.

               2.U iznimnim slučajevima te ako preostala financijska sredstva raspoloživa u Fondu solidarnosti Europske unije u godini tijekom koje je došlo do katastrofe nisu dovoljna da bi se pokrio iznos pomoći koji se smatra potrebnim, Komisija može predložiti financiranje razlike iz godišnjih iznosa raspoloživih za sljedeću godinu.

               Članak 11.
                  Pričuva za pomoć u nuždi

               1.Pričuva za pomoć u nuždi može se iskoristiti za brz odgovor na posebne hitne potrebe u Uniji ili u trećim zemljama nakon događaja koje nije bilo moguće predvidjeti kad je proračun donesen, posebno za hitan odgovor i aktivnosti potpore nakon prirodne katastrofe ili nesreće izazvane ljudskim djelovanjem, humanitarne krize, u slučajevima velikih prijetnji za javno zdravlje, veterinarskih ili fitosanitarnih prijetnji te u situacijama u kojima dolazi do osobitog pritiska zbog migracijskih tokova na vanjskim granicama Unije ako to zahtijevaju okolnosti.

               2.Godišnji iznos pričuve utvrđen je na 600 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) i može se iskoristiti do godine n+1 u skladu s Financijskom uredbom. Ta pričuva unosi se u opći proračun Unije kao rezervacija. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodne godine koristi se prvi. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+1 prestaje važiti.

               Do 1. listopada svake godine najmanje četvrtina godišnjeg iznosa za godinu n ostaje na raspolaganju radi pokrivanja potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine.

               Najviše polovina raspoloživog iznosa do 30. rujna svake godine može se mobilizirati za unutarnje odnosno vanjske operacije.

               Od 1. listopada preostali dio raspoloživog iznosa može se mobilizirati za unutarnje ili vanjske operacije kako bi se pokrile potrebe koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine.

               Članak 12.
                  Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije)

               1.Ukupna razlika do gornje granice za obveze (pričuva Unije), koju je potrebno staviti na raspolaganje iznad gornjih granica utvrđenih u VFO-u za razdoblje 2022.–2027. obuhvaća sljedeće:

               (a)razlike koje ostaju na raspolaganju ispod gornjih granica VFO-a za obveze u godini n–1;

               (b)od 2023. godine, uz razlike do gornjih granica iz točke (a), iznos koji je jednak opozvanim odobrenim sredstvima tijekom godine n–2, ne dovodeći u pitanje članak 15.] Financijske uredbe.

               2.Europski parlament i Vijeće mogu mobilizirati ukupnu razliku do gornje granice za obveze (pričuvu Unije) ili njezin dio u okviru proračunskog postupka iz članka 314. UFEU-a.

               Članak 13.
                  Instrument fleksibilnosti

               Instrument fleksibilnosti može se upotrijebiti za financiranje, u određenoj financijskoj godini, precizno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova. Podložno drugom podstavku, gornja granica raspoloživog godišnjeg iznosa za instrument fleksibilnosti utvrđuje se na 1 000 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.).

               Godišnji iznos raspoloživ za instrument fleksibilnosti povećava se svake godine za sljedeće iznose:

               (a)iznos ekvivalentan dijelu godišnjeg iznosa za Europski fond za prilagodbu globalizaciji koji je prestao važiti u prethodnoj godini;

               (b)iznos ekvivalentan dijelu godišnjeg iznosa za Fond solidarnosti Europske unije koji je prestao važiti u prethodnoj godini u skladu s člankom 10. stavkom 1.;

               (c)iznos ekvivalentan dijelu godišnjeg iznosa za Pričuvu za pomoć u nuždi koji je prestao važiti u prethodnoj godini u skladu s člankom 11. stavkom 2.

               Iznosi stavljeni na raspolaganje instrumentu fleksibilnosti u skladu s drugim podstavkom koriste se u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               3.Neiskorišteni dio godišnjeg iznosa instrumenta fleksibilnosti može se iskoristiti do godine n+3. Dio godišnjeg iznosa koji proizlazi iz prethodnih godina koristi se prvi i to prema redoslijedu starosti. Dio godišnjeg iznosa iz godine n koji nije iskorišten u godini n+3 prestaje važiti.

               Članak 14.
                  Pričuva za nepredviđene izdatke

               1.Pričuva za nepredviđene izdatke od najviše 0,03 % bruto nacionalnog dohotka Unije utvrđuje se izvan gornjih granica VFO-a kao instrument zamišljen kao krajnje rješenje za odgovor na nepredviđene okolnosti. Može se mobilizirati samo u vezi s izmjenom proračuna ili godišnjim proračunom.

               2.Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ni u jednoj godini ne smije premašiti maksimalni iznos predviđen godišnjom tehničkom prilagodbom VFO-a i mora biti u skladu s gornjom granicom vlastitih sredstava.

               3.Iznosi povučeni iz pričuve za nepredviđene izdatke u cijelosti se kompenziraju razlikama u jednom ili više naslova VFO-a za tekuću ili naredne financijske godine.

               4.Iznosi kompenzirani u skladu sa stavkom 3. ne mobiliziraju se dodatno u kontekstu VFO-a. Korištenje pričuve za nepredviđene izdatke ne smije prouzročiti prekoračenje ukupnih gornjih granica za odobrena sredstva za preuzete obveze i odobrena sredstva za plaćanje određenih u VFO-u za tekuću i naredne financijske godine.

               Poglavlje 4.
                  Preispitivanje i revizija VFO-a

               Članak 15.
                  Revizija VFO-a

               1.Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 2., članke od 16. do 20. i članak 24., u slučaju nepredviđenih okolnosti VFO se može revidirati u skladu s gornjom granicom vlastitih sredstava utvrđenom u skladu s Odlukom o vlastitim sredstvima koja je na snazi.

               2.U pravilu svaki prijedlog za reviziju VFO-a u skladu sa stavkom 1. podnosi se i donosi prije početka proračunskog postupka za pojedinu godinu ili za prvu od predmetnih godina.

               3.U svakom prijedlogu za reviziju VFO-a u skladu sa stavkom 1. razmatraju se mogućnosti preraspodjele rashoda među programima koji su obuhvaćeni naslovom na koji se odnosi revizija, pri čemu se posebno navode svi očekivani slučajevi kada proračunska sredstva neće biti iskorištena u cijelosti.

               4.U svakoj reviziji VFO-a u skladu sa stavkom 1. uzimaju se u obzir mogućnosti za prijeboj svakog podizanja gornje granice za jedan naslov snižavanjem gornje granice za neki drugi.

               5.U svakoj reviziji VFO-a u skladu sa stavkom 1. zadržava se odgovarajući odnos između obveza i plaćanja.

               Članak 16.
                  Preispitivanje u sredini razdoblja VFO-a

               Komisija do 1. siječnja 2024. predstavlja preispitivanje funkcioniranja VFO-a. To je preispitivanje prema potrebi popraćeno odgovarajućim prijedlozima.

               Članak 17.
                  Revizija povezana s provedbom

               Pri obavješćivanju Europskog parlamenta i Vijeća o rezultatima tehničkih prilagodbi VFO-a Komisija prema potrebi podnosi sve prijedloge za reviziju ukupnih odobrenih sredstava za plaćanja koje smatra potrebnima s obzirom na provedbu kako bi osigurala dobro upravljanje godišnjim gornjim granicama za plaćanje, a posebno njihovo uredno napredovanje u skladu s odobrenim sredstvima za preuzete obveze.

               Članak 18.
                  Revizija VFO-a u slučaju revizije Ugovorâ

               Ako dođe do revizije Ugovorâ koja ima proračunske posljedice, VFO se revidira u skladu s time.

               Članak 19.
                  Revizija VFO-a u slučaju proširenja Unije

               Ako Uniji pristupi nova članica ili više njih, VFO se revidira kako bi se uzele u obzir potrebe za rashodima koje iz toga proizlaze.

               Članak 20.
                  Revizija VFO-a u slučaju ponovnog ujedinjenja Cipra

               U slučaju ponovnog ujedinjenja Cipra, VFO se revidira kako bi se uzelo u obzir sveobuhvatno rješenje ciparskog problema i dodatne financijske potrebe koje proizlaze iz ponovnog ujedinjenja.

               Poglavlje 5.
                  Doprinos financiranju velikih projekata

               Članak 21.
                  Doprinos financiranju velikih projekata

               1.Za velike projekte u okviru Uredbe XXXX/XX Europskog parlamenta i Vijeća – Svemirski program]
                  20
                na raspolaganju je najveći iznos od 14 196 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) iz općeg proračuna Unije za razdoblje 2021.–2027.

               2.Za projekt Međunarodnog termonuklearnog eksperimentalnog reaktora (ITER) na raspolaganju je maksimalan iznos od 5 406 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.) iz općeg proračuna Unije za razdoblje 2021.–2027.

               Poglavlje 6.
                  Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

               Članak 22.
                  Međuinstitucijska suradnja u proračunskom postupku

               Europski parlament, Vijeće i Komisija („institucije”) poduzimaju mjere za pospješivanje godišnjeg proračunskog postupka.

               Institucije surađuju u dobroj vjeri tijekom cijelog postupka kako bi međusobno uskladile stajališta. Institucije u svim fazama postupka surađuju putem odgovarajućih međuinstitucijskih kontakata radi praćenja napretka u radu i analize stupnja konvergencije.

               Institucije osiguravaju usklađenost svojih kalendara rada koliko god je to moguće kako bi se omogućilo dosljedno i usklađeno provođenje postupka, a time i konačno donošenje općeg proračuna Unije.

               Trijalozi se mogu odvijati u svim fazama postupka i na različitim razinama zastupanja, ovisno o vrsti očekivanih rasprava. Svaka institucija u skladu s vlastitim poslovnikom određuje sudionike za svaki sastanak, definira njihov mandat za pregovore i pravovremeno obavješćuje ostale institucije o organizaciji sastanaka.

               Članak 23.
                  Jedinstvo proračuna

               Svi rashodi i prihodi Unije i Euratoma uključuju se u opći proračun Unije u skladu s člankom 7.] Financijske uredbe, uključujući rashode koji proizlaze iz svake relevantne odluke koju Vijeće donese jednoglasno nakon savjetovanja s Europskim parlamentom u okviru članka 332. UFEU-a.

               Poglavlje 7.
                  Završne odredbe

               Članak 24.
                  Prijelaz prema sljedećem višegodišnjem financijskom okviru

               Komisija podnosi prijedlog novog višegodišnjeg financijskog okvira do 1. srpnja 2025.

               Članak 25.
                  Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Međuinstitucijski sporazum o proračunskoj disciplini i poboljšanju proračunskog postupka koji su 29. lipnja 1988. potpisali Parlament, Vijeće i Komisija (SL L 185, 15.7.1988., str. 33.).

                     (2)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (3)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (4)

                        SL L 103, 22.4.2015., str. 1.

                     (5)

                        SL L 163, 24.6.2017., str. 1.

                     (6)

                        COM(2018) 323, 2.5.2018.

                     (7)

                        COM(2018) 321, 2.5.2018.

                     (8)

                        COM(2018) 325, 2.5.2018.

                     (9)

                        Preispitivanje/revizija u sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira 2014.–2020.: Proračun EU-a usmjeren na rezultate, COM(2016)603 final, 14.9.2016.

                     (10)

                        Uredba (EU) br. XXX/201X] Europskog parlamenta i Vijeća od …] o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L…).

                     (11)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 332/2002 od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta srednjoročne financijske pomoći platnim bilancama država članica, SL L 053, 23.2.2002., str. 1.

                     (12)

                        Uredba Vijeća (EU) br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku financijsku stabilnost, SL L 118, 12.5.2010., str. 1.

                     (13)

                        COM(2018) 324, 2.5.2018.

                     (14)

                        SL L, , str. .

                     (15)

                        SL L 304, 20.11.2010., str. 47.

                     (16)

                        SL C, , str. .

                     (17)

                        Uredba (EU) br. XXX/201X] Europskog parlamenta i Vijeća od …] o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L…).

                     (18)

                        SL L, , str. .

                     (19)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 311, 14.11.2002., str. 3.).

                     (20)

                        SL C, , str. .

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.5.2018.
            COM(2018) 322 final
            PRILOG
            Prijedlogu
            UREDBE VIJEĆA
            o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027.

               PRILOG

                  Tablica višegodišnjeg financijskog okvira

                        (u milijunima EUR – cijene iz 2018.)

                        ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZETE OBVEZE

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        2027.

                        Ukupno
                        2021.–2027.

                        1. Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo

                        23 955

                        23 918

                        24 203

                        23 624

                        23 505

                        23 644

                        23 454

                        166 303

                        2. Kohezija i vrijednosti

                        51 444

                        54 171

                        56 062

                        56 600

                        57 148

                        59 200

                        57 349

                        391 974

                        od čega: Ekonomska, socijalna i teritorijalna kohezija

                        45 597

                        46 091

                        46 650

                        47 212

                        47 776

                        48 348

                        48 968

                        330 642

                        3. Prirodni resursi i okoliš

                        50 323

                        49 580

                        48 886

                        48 097

                        47 326

                        46 575

                        45 836

                        336 623

                        od čega: Rashodi povezani s tržištem i izravna plaćanja

                        37 976

                        37 441

                        36 946

                        36 346

                        35 756

                        35 176

                        34 606

                        254 247

                        4. Migracije i upravljanje granicama

                        3 076

                        4 219

                        4 414

                        4 647

                        4 719

                        4 846

                        4 908

                        30 829

                        5. Sigurnost i obrana

                        3 154

                        3 229

                        3 183

                        3 281

                        3 517

                        3 743

                        4 216

                        24 323

                        6. Susjedstvo i svijet

                        14 765

                        14 831

                        15 002

                        15 290

                        15 711

                        16 298

                        17 032

                        108 929

                        7. Europska javna uprava

                        10 388

                        10 518

                        10 705

                        10 864

                        10 910

                        11 052

                        11 165

                        75 602

                        od čega: Administrativni rashodi institucija

                        8 128

                        8 201

                        8 330

                        8 432

                        8 412

                        8 493

                        8 551

                        58 547

                        UKUPNA ODOBRENA SREDSTVA ZA PREUZETE OBVEZE

                        157 105

                        160 466

                        162 455

                        162 403

                        162 836

                        165 358

                        163 960

                        1 134 583

                        Kao postotak BND-a

                        1,12 %

                        1,13 %

                        1,13 %

                        1,12 %

                        1,11 %

                        1,11 %

                        1,09 %

                        1,11 %

                        UKUPNA ODOBRENA SREDSTVA ZA PLAĆANJE

                        150 168

                        151 482

                        160 631

                        160 631

                        160 631

                        160 631

                        160 631

                        1 104 805

                        Kao postotak BND-a

                        1,07 %

                        1,07 %

                        1,12 %

                        1,10 %

                        1,09 %

                        1,08 %

                        1,07 %

                        1,08 %

                        Raspoloživa razlika

                        0,22 %

                        0,22 %

                        0,17 %

                        0,19 %

                        0,20 %

                        0,21 %

                        0,22 %

                        0,21 %

                        Gornja granica vlastitih sredstava kao postotak BND-a (*)

                        1,29 %

                        1,29 %

                        1,29 %

                        1,29 %

                        1,29 %

                        1,29 %

                        1,29 %

                        1,29 %

                        * Postotcima se ne dovodi u pitanje gornja granica utvrđena u važećoj Odluci o vlastitim sredstvima.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.5.2018.
            COM(2018) 324 final
            2018/0136(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi

               Kako je objašnjeno u Komunikaciji Komisije iz veljače 2018. „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.”
                  1
               , Unija je zajednica prava i njezine su vrijednosti temelj njezina postojanja. Te vrijednosti prožimaju njezinu cjelokupnu pravnu i institucijsku strukturu i sve njezine politike i programe. Poštovanje tih vrijednosti mora se osigurati u svim politikama Unije. To se odnosi i na proračun EU-a, u kojem je poštovanje temeljnih vrijednosti bitan preduvjet za dobro financijsko upravljanje i učinkovito financiranje sredstvima EU-a. Poštovanje vladavine prava važno je za europske građane, ali i za poslovanje, inovacije i ulaganja. Europsko gospodarstvo najbolje se razvija tamo gdje su pravni i institucijski okvir potpuno u skladu sa zajedničkim vrijednostima Unije.

                  Potencijal proračuna EU-a može se u potpunosti iskoristiti samo ako je gospodarsko, regulatorno i administrativno okruženje u državama članicama poticajno. U skladu s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom sve države članice i korisnici već moraju dokazati da je regulatorni okvir za financijsko upravljanje čvrst, da se relevantni propisi EU-a ispravno provode te da postoji administrativni i institucijski kapacitet potreban da se zajamči uspjeh financiranja EU-a. Osim toga, uvjetovanjem politike može se potaknuti suradnja među državama članicama u područjima u kojima su ekonomije razmjera ili vanjski učinci znatni. U višegodišnji financijski okvir 2014.–2020. uvrštene su i nove odredbe kako bi se izbjegle situacije u kojima loše gospodarske i fiskalne politike ugrožavaju učinkovitost financiranja EU-a.

                  Djelotvorno poštovanje vladavine prava preduvjet je koji mora biti ispunjen kako bismo bili sigurni da su sredstva EU-a koja se troše u državama članicama dostatno zaštićena. Kako je objašnjeno u Komunikaciji Komisije iz 2014. „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava”,
                     2
                   vladavina prava temelj je svih modernih ustavnih demokracija. Ona je jedno od temeljnih načela koja proizlaze iz zajedničkih ustavnih tradicija svih država članica Europske unije. Kao takva predstavlja jednu od glavnih vrijednosti na kojima se Unija temelji, kako se podsjeća u članku 2. i preambuli Ugovora o Europskoj uniji te preambuli Povelje o temeljnim pravima. Vladavina prava osigurava da se mjere koje poduzima država provode unutar učinkovitog i pouzdanog pravnog okvira, da se te mjere prema potrebi mogu ispitati i osporiti te da može uslijediti učinkovita pravna zaštita.

                  Ustavni i pravosudni sustavi država članica EU-a u načelu su dobro osmišljeni da mogu zajamčiti vladavinu pravu te raspolažu ugrađenim zaštitnim mehanizmima koji omogućuju zaštitu građana u slučajevima kada je vladavina prava ugrožena. Međutim, nekoliko novijih događaja otkrilo je općenite slabosti sustava provjera i ravnoteže vlasti te se pokazalo da nepoštovanje vladavine prava može postati ozbiljan, zajednički problem Europske unije. Zbog toga su institucije, primjerice Europski parlament, ali i šira javnost uputili jasan zahtjev da EU poduzme mjere kako bi zaštitio vladavinu prava.

                  Te su mjere poduzete raspoloživim sredstvima i ostvareni su rezultati. Međutim, uzimajući u obzir vezu između poštovanja vladavine prava i uzajamnog povjerenja i financijske solidarnosti među državama članicama Europske unije te s obzirom na to da mehanizmi kontrole mogu biti učinkoviti samo ako su poduprti učinkovitom primjenom administrativnih i pravnih kontrola i pravnih sredstava u slučaju nepravilnosti, postojeće obveze osiguravanja učinkovitih sustava kontrole trebalo bi dopuniti mjerama kojima se jamči poštovanje vladavine prava.

                  Radi zaštite financijskih interesa Unije od mogućeg financijskog gubitka uzrokovanog općim nedostacima u pogledu vladavine prava u zemljama članicama, Europskoj uniji trebalo bi omogućiti donošenje odgovarajućih mjera u tim slučajevima. Osnova za to trebala bi biti odluka Vijeća donesena na prijedlog Komisije. Smatra se da je Vijeće donijelo prijedlog ako ga u roku od mjesec dana od Komisijina donošenja ne odbije kvalificiranom većinom. U svim bi fazama trebalo uključiti i Europski parlament.

                  Mjere treba donijeti uz puno poštovanje načela transparentnosti i proporcionalnosti. Važno je osigurati da posljedice mjera u dovoljnoj mjeri budu povezane sa svrhom financiranja. Iz toga proizlazi i potreba da se osigura da odgovornost za posljedice preuzmu oni koji su odgovorni za utvrđene nedostatke. Stoga bi trebalo uzeti u obzir da se pojedinačni korisnici sredstava EU-a, primjerice studenti u okviru programa Erasmus, znanstvenici koji se bave istraživačkim radom ili organizacije civilnog društva, ne mogu smatrati odgovornima za te povrede.

                  U ovom se prijedlogu utvrđuju pravila potrebna za zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama. Prijedlog se pri budućoj reviziji može ugraditi u Financijsku uredbu, koja se temelji na istoj pravnoj osnovi.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike

                  Prijedlog će pridonijeti osiguravanju poštovanja vladavine prava u svim državama članicama u skladu s člankom 2 UEU-a te zaštite proračuna Unije.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Time što će pridonijeti osiguravanju poštovanja vladavine prava i pravilnom izvršavanju proračuna Unije prijedlog će poduprijeti sve ostale politike Unije, osobito kada je riječ o sredstvima Unije.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Prijedlog se temelji na članku 322. stavku 1. točki (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije i članku 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Financijska pravila kojima se uređuje proračun Unije na temelju članka 322. Ugovora o funkcioniraju EU-a nisu se mogli donijeti na razini država članica.

                •Proporcionalnost

                  Prijedlogom se predviđaju mjere proporcionalne općim nedostacima u pogledu vladavine prava, uključujući suspenziju i smanjenje sredstava u okviru postojećih obveza ili zabranu sklapanja novih obveza s određenim kategorijama primatelja. Proporcionalnost će se osigurati posebice uzimajući u obzir težinu situacije, vrijeme koje je proteklo od relevantnog postupanja, njegovo trajanje i ponavljanje, namjeru i stupanj suradnje države članice pri zaustavljaju povrede vladavine prava, te učinke tog nedostatka na odgovarajuća sredstva Unije.

               •Odabir instrumenta

                  S obzirom na to da je cilj pridonijeti pravilnom izvršenju općeg proračuna Unije, prijedlog se donosi u obliku samostalne uredbe na temelju članka 322. UFEU-a, iste pravne osnove kao i Financijska uredba
                     3
                  .

               3.REZULTATI RETROSPEKTIVNIH EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Retrospektivna evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Ne postoji usporedivi tekući program. Međutim, stečeno je iskustvo u provedbi mjera na razini Europske unije za rješavanje pitanja povezanih s vladavinom prava u državama članicama. To je iskustvo pokazalo da postoje određeni alati, ali da nisu posebno osmišljeni za postupanje u slučajevima kada bi izvršenje sredstava Unije moglo biti ugroženo nedostacima u pogledu vladavine prava.

               •Savjetovanja s dionicima

               Nije provedeno posebno savjetovanje s dionicima, ali se o toj temi vodila široka rasprava, uključujući u Europskom parlamentu i Vijeću.

               •Vanjsko stručno znanje

               Pri osmišljavanju aktualnih pravila u obzir su uzeti vanjski izvori, osobito Vijeće Europe. Primjena vanjskog stručnog znanja Vijeća Europe predviđena je, prema potrebi, i pri provedbi predloženih mjera.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije provedena jer je isključivi cilj mjere spriječiti da proračunu Unije naštete slučajevi kada opći nedostatak u pogledu vladavine prava u državi članici utječe ili bi mogao utjecati na dobro financijsko upravljanje i zaštitu financijskih interesa Unije. Stoga su postojale dvije mogućnosti: zadržati status quo, bez posebnog financijskog postupka u slučaju problema povezanih s vladavinom prava koji mogu utjecati na dobro upravljanje sredstvima Unije, ili osmisliti takav postupak.

               •Temeljna prava

               Prijedlog će imati pozitivan učinak na temeljna prava jer će omogućiti povećanje postojećeg stupnja zaštite od nedostataka u pogledu vladavine prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog će pozitivno utjecati na dobro financijsko upravljanje općim proračunom Unije zahvaljujući većoj zaštiti od mogućih praksi, propusta ili mjera javnih tijela koji utječu na vladavinu prava u predmetnoj državi članici te koji utječu ili bi mogli utjecati na sposobnost izvršavanja njezinih proračunskih obveza.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Komisija će procijeniti situaciju u predmetnim državama članicama kako bi mogla odlučiti može li se predložiti ukidanje mjera.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Prijedlog se temelji na Komunikaciji Komisije iz 2014. „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava”,
                     4
                   i Komunikaciji Komisije iz veljače 2018. „Nov, moderan višegodišnji financijski okvir za Europsku uniju koja učinkovito ostvaruje svoje prioritete nakon 2020.”
                     5
                   te standardima i načelima koje je utvrdilo Vijeće Europe.

                  U članku 1. objašnjava se predmet uredbe i potreba da se proračun Unije zaštiti od općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama koji utječu ili bi mogli utjecati na dobro financijsko upravljanje i zaštitu financijskih interesa Unije.

                  U članku 2. navedene su definicije.

                  U članku 3. navedene su mjere koje je potrebno poduzeti kako bi se riješio problem općih nedostataka u pogledu vladavine prava. Objašnjava se koje bi konkretne funkcije države bile pogođene te imale negativan učinak na dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije.

                  U članku 4. navode se vrste mjera koje se mogu poduzeti i pojašnjava da bi mjere trebale biti upućene državama članicama kao primateljima sredstava Unije.

                  U članku 5. utvrđuju se postupci koje bi trebala slijediti Komisija pri predlaganju mjera Vijeću, o kojima bi Vijeće trebalo odlučivati obrnutom kvalificiranom većinom.

                  U članku 6. utvrđuje se postupak za ukidanje mjera u slučaju kada je situacija u predmetnoj državi članici čijem su rješavanju mjere bile namijenjene ispravljena, te se utvrđuju posljedice ukidanja mjera za proračun.

                  Članak 7. odnosi se na informacije koje se dostavljaju Europskom parlamentu.

                  Poglavlje 8. sadržava završne odredbe.

                  2017/ (COD)

               2018/0136 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o zaštiti proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 322. stavak 1. točku (a),

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda
                  6
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Vladavina prava jedna je od temeljnih vrijednosti na kojima se Unija temelji. Kako se podsjeća u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji, te su vrijednosti zajedničke državama članicama.

               (2)Vladavina prava zahtijeva da se sve javne ovlasti provode u okviru ograničenja utvrđenih propisima, u skladu s vrijednostima demokracije i temeljnih prava, a pod nadzorom neovisnih i nepristranih sudova. Posebice zahtijeva da se poštuje načelo zakonitosti
                  7
               , pravne sigurnosti
                  8
               , zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti
                  9
               , diobe vlasti
                  10
                i učinkovite sudske zaštite koju provode neovisni sudovi
                  11

                  12
               .

               (3)Vladavina prava preduvjet je za zaštitu drugih temeljnih prava na kojima se Unija temelji: slobode, demokracije, jednakosti i poštovanja ljudskih prava. Poštovanje vladavine prava suštinski je povezano s poštovanjem demokracije i temeljnih prava: demokracija i poštovanje temeljnih prava ne mogu postojati bez poštovanja vladavine prava i obrnuto.

               (4)Kada države članice izvršavaju proračun Unije, bez obzira na primijenjeni način izvršenja, poštovanje vladavine prava bitan je preduvjet za ispunjenje načela dobrog financijskog upravljanja utvrđenog u članku 317. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               (5)Države članice mogu osigurati dobro financijsko upravljanje samo ako javna tijela postupaju u skladu sa zakonima, ako službe za istragu i kazneni progon učinkovito postupaju protiv povreda tih zakona te ako neovisni sudovi i Sud Europske unije mogu provoditi učinkovit sudski nadzor nad odlukama javnih tijela.

               (6)Pravosudna tijela trebala bi djelovati neovisno i nepristrano, a službe za istragu i kazneni progon trebale bi biti u stanju izvršavati svoju funkciju. Trebali bi raspolagati dostatnim resursima i postupcima kako bi mogli postupati učinkovito i uz puno poštovanje prava na pravično suđenje. Ti su uvjeti potrebni kao minimalno jamstvo protiv nezakonitih i proizvoljnih odluka javnih tijela koje bi mogle naštetiti financijskim interesima Unije.

               (7)Neovisnost sudbene vlasti posebice podrazumijeva da je predmetno tijelo u stanju izvršavati svoje pravosudne funkcije potpuno autonomno te da nije izloženo hijerarhijskim ograničenjima ili podređeno ijednom drugom tijelu, da ne prima naredbe ili naputke ni iz jednog izvora te da je stoga zaštićeno od vanjskih intervencija ili pritisaka koji bi mogli umanjiti neovisnu prosudbu njegovih članova i utjecati na njihove odluke. Jamstva neovisnosti i nepristranosti zahtijevaju propise, osobito one koji se odnose na sastav tijela i imenovanje i trajanje mandata te osnovu za odbijanje i razrješenje dužnosti njegovih članova kako bi se otklonila svaka opravdana sumnja u neovisnost tog tijela od utjecaja vanjskih čimbenika i njegovu neutralnost u odnosu na interese o kojima odlučuje.

               (8)Poštovanje vladavine prava nije važno samo za građane Unije, već i za poslovne inicijative, inovacije, ulaganja i pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta, koji će najbolje uspijevati onda kada postoji čvrst pravni i institucijski okvir.

               (9)U članku 19. UEU-a, u kojem se konkretizira vrijednost vladavine prava koja je utvrđena u članku 2. UEU-a, od država članica zahtijeva se da osiguraju učinkovitu pravnu zaštitu u područjima obuhvaćenima pravom Unije, uključujući ona koja se odnose na izvršenje proračuna Unije. Samo postojanje učinkovitog sudskog nadzora, čija je svrha osigurati usklađenost sa zakonodavstvom Unije, bit je vladavine prava te zahtijeva neovisne sudove
                  13
               . Neovisnost sudova od presudne je važnost, kako je potvrđeno člankom 47. drugim podstavkom Povelje o temeljnim pravima Europske unije
                  14
               . To osobito vrijedi za sudski nadzor valjanosti mjera, ugovora i drugih instrumenata koji rezultiraju javnim izdacima ili dugovima, među ostalim u kontekstu postupaka javne nabave koji također mogu biti predmet sudskog postupka.

               (10)Stoga postoji jasna veza između poštovanja vladavine prava i učinkovitog izvršenja proračuna Unije u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja.

               (11)Opći nedostaci u državama članicama u pogledu vladavine prava, koji utječu posebice na pravilno funkcioniranje javnih tijela i učinkoviti sudski nadzor, mogu ozbiljno naštetiti financijskim interesima Unije.

               (12)Za utvrđivanje općeg nedostatka potrebno je da Komisija provede kvalitativnu ocjenu. Ocjena se može donijeti na temelju informacija iz svih dostupnih izvora i priznatih institucija, uključujući presude Suda Europske unije, izvješća Revizorskog suda te zaključke i preporuke mjerodavnih međunarodnih organizacija i mreža, primjerice tijela Vijeća Europe, Europske mreže vrhovnih sudova i Europske mreže pravosudnih vijeća.

               (13)Trebalo bi utvrditi moguće mjere koje treba donijeti u slučaju općih nedostataka te postupak za njihovo donošenje. Te bi mjere trebale uključivati suspenziju plaćanjâ i obveza, smanjenje sredstava u okviru postojećih obveza i zabranu sklapanja novih obveza s primateljima.

               (14)Pri utvrđivanja mjera koje je potrebno donijeti trebalo bi se primjenjivati načelo proporcionalnosti, osobito uzimajući u obzir težinu situacije, vrijeme koje je proteklo od relevantnog postupanja, njegovo trajanje i ponavljanje, namjeru i stupanj suradnje predmetne države članice pri uklanjanju općeg nedostatka u pogledu vladavine prava, te učinke tog nedostatka na odgovarajuća sredstva Unije.

               (15)Kako bi se osigurala jedinstvena provedba ove Uredbe te uzimajući u obzir važnost financijskih učinaka mjera koje se uvode u skladu s ovom Uredbom, trebalo bi dodijeliti provedbene ovlasti Vijeću, koje bi trebalo djelovati na temelju prijedloga Komisije. Radi pojednostavnjenja postupka donošenja odluka koje su potrebne kako bi se zaštitili financijski interesi Unije trebalo bi primjenjivati glasovanje obrnutom kvalificiranom većinom.

               (16)Prije predlaganja donošenja bilo koje mjere u skladu s ovom Uredbom Komisija treba obavijestiti predmetnu državu članicu zašto smatra da u toj državi članici postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava. Državi članici trebalo bi omogućiti da dostavi primjedbe. Komisija i Vijeće trebali bi uzeti u obzir te primjedbe.

               (17)Vijeće bi na prijedlog Komisije trebalo ukinuti mjere sa suspenzivnim učinkom ako je situacija koja je dovela do uvođenja tih mjera ispravljena u dostatnoj mjeri.

               (18)Komisija treba obavještavati Europski parlament o svim mjerama koje su predložene i donesene u skladu s ovom Uredbom.

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.
                  Predmet

               Ovom se Uredbom utvrđuju pravila potrebna za zaštitu proračuna Unije u slučaju općih nedostataka u pogledu vladavine prava u državama članicama.

               Članak 2.
                  Definicije

               Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)„vladavina prava” odnosi se na vrijednost Unije utvrđenu u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji koja obuhvaća sljedeća načela: načelo zakonitosti, koje podrazumijeva transparentan, odgovoran, demokratski i pluralistički proces donošenja propisa, načelo pravne sigurnosti, načelo zabrane proizvoljnosti izvršne vlasti, načelo učinkovite sudske zaštite koju provode neovisni sudovi, uključujući zaštitu temeljnih prava, te načelo diobe vlasti i jednakosti pred zakonom;

               (b)„opći nedostaci u pogledu vladavine prava” znači raširena ili ponavljajuća praksa ili propust ili mjera javnih tijela koji utječu na vladavinu prava;

               (c)„tijelo javne vlasti” znači sva javna tijela na svim razinama državne uprave, uključujući središnja, regionalna i lokalna tijela, te organizacije država članica u smislu [članka 2. točke 42.] Uredbe (EU, Euratom) br. […] („Financijska uredba”).

               Članak 3.
                  Mjere

               1.Poduzimaju se odgovarajuće mjere u slučajevima kada opći nedostatak u pogledu vladavine prava u državi članici utječe ili bi mogao utjecati na načelo dobrog financijskog upravljanja ili načelo zaštite financijskih interesa Unije, osobito:

               (a)pravilno funkcioniranje tijela te države članice koja izvršavaju proračun Unije, osobito u kontekstu javne nabave ili postupaka dodjele bespovratnih sredstava, te pri postupcima praćenja i kontrole;

               (b)pravilno funkcioniranje istražnih službi i državnih odvjetništva pri kaznenom progonu prijevara, korupcije ili drugih povreda prava Unije u vezi s izvršenjem proračuna Unije;

               (c)učinkoviti sudski nadzor radnji ili propusta tijela iz točaka (a) i (b) koji provode neovisni sudovi;

               (d)sprječavanje i sankcioniranje prijevara, korupcije i drugih povreda prava Unije koji se odnose na izvršenje proračuna Unije te kažnjavanje primatelja učinkovitim i odvraćajućim sankcijama koje određuju nacionalni sudovi ili upravna tijela;

               (e)povrat nepropisno isplaćenih sredstava;

               (f)učinkovita i pravodobna suradnja s Europskim uredom za borbu protiv prijevara i Uredom europskog javnog tužitelja u njihovim istragama ili kaznenim progonima u skladu s odgovarajućim pravnim aktima i načelom lojalne suradnje.

               2.Općim nedostacima u pogledu vladavine prava može se smatrati osobito sljedeće:

               (a)ugrožavanje neovisnosti pravosudne vlasti;

               (b)nesprječavanje, neispravljanje i nesankcioniranje proizvoljnih ili nezakonitih odluka javnih tijela, uključujući tijela kaznenog progona, uskraćivanje financijskih i ljudskih resursa kojim se utječe na njihovo pravilno funkcioniranje te neosiguravanje odsutnosti sukoba interesa;

               (c)ograničavanje dostupnosti i učinkovitosti pravnih sredstava, među ostalim restriktivnim postupovnim pravilima, neprovođenjem presuda ili ograničavanjem učinkovite istrage, kaznenog progona ili sankcioniranja povreda prava.

               Članak 4.
                  Sadržaj mjera

               1.Može se donijeti jedna ili više sljedećih odgovarajućih mjera:

               (a)ako Komisija izvršava proračun Unije u okviru izravnog ili neizravnog upravljanja u skladu s člankom 62. točkama (a) i (c) Financijske uredbe i ako je primatelj tijelo javne vlasti:

               (1)suspenzija plaćanjâ ili izvršenja pravne obveze ili raskid pravne obveze u skladu s člankom [131. stavkom 3.] Financijske uredbe;

               (2)zabrana sklapanja novih pravnih obveza;

               (b)ako Komisija izvršava proračun Unije u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s [člankom 62. točkom (b)] Financijske uredbe:

               (1)suspenzija odobrenja jednog ili više programa ili njihove izmjene;

               (2)suspenzija obveza;

               (3)smanjenje obveza, uključujući putem financijskih ispravaka ili prijenosa u druge programe potrošnje;

               (4)smanjenje pretfinanciranja;

               (5)prekid rokova plaćanja;

               (6)suspenzija plaćanja.

               2.Ako odlukom o donošenju mjera nije utvrđeno drukčije, uvođenje odgovarajućih mjera ne utječe na obvezu tijela javne vlasti iz stavka 1. točke (a) ili država članica iz stavka 1. točke (b) da provedu program ili fond na koji se mjera odnosi, a osobito obvezu isplate sredstava krajnjim primateljima ili korisnicima.

               3.Poduzete mjere razmjerne su vrsti, ozbiljnosti i opsegu općeg nedostatka u pogledu vladavine prava. U što većoj su mjeri usmjerene na djelovanja Unije na koja taj nedostatak utječe ili bi mogao utjecati.

               Članak 5.
                  Postupak

               1.Ako Komisija utvrdi da postoje opravdani razlozi na temelju kojih može smatrati da su ispunjeni uvjeti iz članka 3., predmetnoj državi članici šalje pisanu obavijest s navedenim razlozima na temelju kojih je došla do svojeg zaključka.

               2.Komisija u obzir može uzeti sve relevantne informacije, uključujući odluke Suda Europske unije, izvješća Revizorskog suda i zaključke i preporuke relevantnih međunarodnih organizacija.

               3.Komisija prije i nakon donošenja zaključka iz stavka 1. može zatražiti sve dodatne informacije koje su joj potrebne za procjenu.

               4.Predmetna država članica dostavlja sve tražene informacije te može iznijeti primjedbe u roku koji je odredila Komisija, koji nije kraći od mjesec dana od datuma obavještavanja o zaključku. Države članice u svojim primjedbama mogu predložiti donošenje korektivnih mjera.

               5.Pri odlučivanju o podnošenju prijedloga odluke o odgovarajućim mjerama Komisija uzima u obzir dostavljene informacije i eventualne primjedbe predmetne države članice te primjerenost predloženih korektivnih mjera.

               6.Ako utvrdi da postoji opći nedostatak u pogledu vladavine prava, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog provedbenog akta o odgovarajućim mjerama.

               7.Smatra se da je Vijeće donijelo prijedlog ako ga u roku od mjesec dana od Komisijina donošenja ne odbije kvalificiranom većinom.

               8.Vijeće može kvalificiranom većinom izmijeniti prijedlog Komisije te donijeti izmijenjeni tekst u obliku odluke Vijeća.

               Članak 6.
                  Ukidanje mjera

               1.Predmetna država članica u bilo kojem trenutku može Komisiji dostaviti dokaze da je opći nedostatak u pogledu vladavine prava ispravljen ili da više ne postoji.

               2.Komisija procjenjuje situaciju u predmetnoj državi članici. Nakon što opći nedostaci u pogledu vladavine prava na temelju kojih su donesene odgovarajuće mjere budu u cijelosti ili djelomično uklonjeni, Komisija Vijeću dostavlja prijedlog odluke o djelomičnom ili potpunom ukidanju tih mjera. Primjenjuje se postupak utvrđen u članku 5. stavcima 2., 4., 5., 6. i 7.

               3.U slučaju ukidanja mjera u vezi sa suspenzijom odobrenja jednog ili više programa ili izmjena programa iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke i. ili suspenzijom obveza iz članka 4. stavka 2. točke (b) podtočke ii., iznosi koji odgovaraju suspendiranim obvezama unose se u proračun podložno članku 7. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. XXXX (Uredba o VFO-u). Suspendirane obveze za godinu n ne mogu se unositi u proračun nakon godine n + 2.

               Članak 7.
                  Obavještavanje Europskog parlamenta

               Komisija odmah obavještava Europski parlament i Vijeće o svim mjerama predloženima ili donesenima u skladu s člancima 4. i 5.

               Članak 8.
                  Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        COM(2018) 98 final.

                     (2)

                        COM(2014) 158 final.

                     (3)

                        Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002, SL L 298, 26.10.2012., str. 1.–96.

                     (4)

                        COM(2014) 158 final.

                     (5)

                        COM(2018) 98 final

                     (6)

                        […]

                     (7)

                        Presuda Suda od 29. travnja 2004., CAS Succhi di Frutta, C-496/99 PECLI:EU:C:2004:236, točka 63.

                     (8)

                        Presuda Suda od 12. studenoga 1981., Amministrazione delle finanze dello Stato protiv Srl Meridionale Industria Salumi i drugi; Ditta Italo Orlandi & Figlio i Ditta Vincenzo Divella protiv Amministrazione delle finanze dello Stato. Spojeni predmeti od 212 do 217/80, ECLI:EU:C:1981:270, točka 10.

                     (9)

                        Presuda Suda od 21. rujna 1989., Hoechst, spojeni predmeti 46/87 i 227/88, ECLI:EU:C:1989:337, točka 19.

                     (10)

                        Presuda Suda od 10. studenoga 2016., Kovalkovas, C-477/16, ECLI:EU:C:2016:861, točka 36.; presuda Suda od 10. studenoga 2016., PPU Poltorak, C-452/16, ECLI:EU:C:2016:858, točka 35.; i presuda Suda od 22. prosinca 2010., DEB, C-279/09, ECLI:EU:C:2010:811, točka 58.

                     (11)

                        Presuda Suda od 27. veljače 2018., Associação Sindical dos Juízes Portugueses protiv Tribunal de Contas C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točke 31., 40.–41.

                     (12)

                        Komunikacija Komisije „Novi okvir EU-a za jačanje vladavine prava”, COM(2014) 158 final, Prilog I.

                     (13)

                        Predmet C-64/16, točke 32.–36.

                     (14)

                        Predmet C-64/16, točke 40.–41.