				|

		52014PC0636

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA I KOMISIJE o stajalištu koje treba donijeti u ime Unije i Europske zajednice za atomsku energiju u Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora i delegiranje određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu /* COM/2014/0636 final - 2014/0296 (NLE) */

			   	Prijedlog

ODLUKE
VIJEĆA I KOMISIJE
o
stajalištu koje treba donijeti u ime Unije i Europske zajednice za atomsku
energiju u  Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge
strane, u odnosu na donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora
za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora i delegiranje određenih
ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za
trgovinu
OBRAZLOŽENJE
1.               KONTEKST
PRIJEDLOGA/POZADINA
Priloženi
prijedlog predstavlja pravni instrument za odobrenje stajališta Unije i
Europske zajednice za atomsku energiju koje treba donijeti u Vijeću za
pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju (dalje u tekstu
„Sporazum”) između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
i njihovih država članica i Gruzije u odnosu na donošenje poslovnika
Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora
i delegiranje određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za
pridruživanje u sastavu za trgovinu.
Vijeće
je 10. svibnja 2010. ovlastilo Komisiju da započne pregovore o novom,
opsežnom i ambicioznom Sporazumu o pridruživanju, uključujući i njegov
dio o području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA).
Pregovori o tom opsežnom i ambicioznom Sporazumu između EU-a i Gruzije
pokrenuti su u srpnju 2010. U veljači 2012. pokrenuti su i
pregovori o dijelu Sporazuma koji se odnosi na područje produbljene i
sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA). Europska unija i Gruzija
29. studenoga 2013. parafirale su tekst Sporazuma.
Sporazum
o pridruživanju najnapredniji je sporazum te vrste koji je EU ikada dogovorio,
posebno u odnosu na trgovinsku i gospodarsku integraciju, kojom se nadilazi
obično otvaranje tržišta. Cilj je ubrzati produbljivanje političkih i
gospodarskih odnosa između Gruzije i EU-a te unaprijediti postupnu
gospodarsku integraciju Gruzije s unutarnjim tržištem EU-a u odabranim
područjima, posebno uspostavom DCFTA-a.
Vijeće
je 16. lipnja 2014. donijelo odluku[1] o potpisivanju, u ime Europske unije i
Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, i
privremenoj primjeni određenih odredbi Sporazuma o pridruživanju,
uključujući dio o području produbljene i sveobuhvatne slobodne
trgovine (DCFTA) između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge
strane. Nakon toga, Sporazum je potpisan u Bruxellesu u petak 27. lipnja 2014.,
na marginama Europskog vijeća.
Gruzija
je ratificirala Sporazum 18. srpnja 2014. i dovršila, paralelno s Europskom
unijom potrebne postupke obavještavanja u istom mjesecu. Posljedično, u
skladu s člankom 431. Sporazuma, njegove određene odredbe (navedene u
članku 3. Odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni
Sporazuma s Gruzijom od 16. lipnja 2014.) primjenjuju se privremeno od 1. rujna
2014., dok ga ne ratificiraju države članice EU-a.
Privremena
primjena predviđena je radi održavanja ravnoteže između
zajedničkih gospodarskih interesa i vrijednosti te zajedničke volje
EU-a i Gruzije za započinjanje provedbe i primjene prihvatljivih dijelova
Sporazuma kako bi se prije sklapanja Sporazuma ubrzao početak utjecaja
reforme na pitanja povezana s određenim sektorima.
2.               REZULTATI
PREGOVORA
U
glavi VIII. Sporazuma s Gruzijom predviđa se institucionalni okvir nužan
za pravilno funkcioniranje i provedbu Sporazuma. Sporazumom se uspostavlja
Vijeće za pridruživanje (članak 407. stavak 1.) na ministarskoj
razini za nadzor i praćenje primjene i provedbe Sporazuma.
U
cilju pripreme sastanaka i rasprava Vijeća za pridruživanje i prema
potrebi provedbe njegovih odluka te, općenito, osiguravanja kontinuiteta
odnosa pridruživanja i pravilnog funkcioniranja Sporazuma, uspostavlja se i
Odbor za pridruživanje (u skladu s člankom 407. stavkom 1. Sporazuma).
Vijeće
za pridruživanje i Odbor za pridruživanje mogu odlučiti o uspostavi bilo
kojeg drugog pododbora ili tijela koje im može pomoći u obavljanju
njihovih dužnosti te određuju sastav i dužnosti takvih odbora ili tijela i
način njihova funkcioniranja. Nadalje, Vijeće za pridruživanje ima
ovlasti izmijeniti ili ažurirati priloge Sporazumu (članak 406. stavak 3.
Sporazuma). Vijeće za pridruživanje može delegirati svoje ovlasti Odboru
za pridruživanje, uključujući ovlast donošenja obvezujućih
odluka (članak 408. stavak 2. Sporazuma).
Odbor
za pridruživanje sastaje se u posebnom sastavu radi rješavanja svih pitanja
koja proizlaze iz glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma
(članak 408. stavak 4. Sporazuma). Dijelom Sporazuma koji se odnosi na
DCFTA-u predviđeni su specijalizirani pododbori za sanitarne i
fitosanitarne mjere, carinu, oznake zemljopisnog podrijetla te za trgovinu i
održivi razvoj koji bi pomagali Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu
pri obavljanju dužnosti.
Predviđeni
su i forumi za suradnju u području civilnog društva i parlamentarne
suradnje.
U
cilju osiguranja pravovremene provedbe dijela Sporazuma koji se odnosi na
DCFTA-u, posebno u odnosu na ažuriranja ili izmjene više priloga Sporazumu koji
su povezani s trgovinom, predlaže se da takve ovlasti Vijeće za
pridruživanje delegira Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu. Takvim
delegiranjem ovlasti stvorit će se poveznica i uvjeti za pravovremeno
praćenje tehničkih rasprava unutar Odbora o provedbi obveza povezanih
s trgovinom, uključujući one koje se odnose na usklađivanje
Gruzije s pravnom stečevinom EU-a.
U
cilju dovršenja institucionalnog okvira i omogućavanja rasprava na razini
stručnjaka u ključnim područjima koja su obuhvaćena
privremenom primjenom Sporazuma, predlaže se uspostava dvaju pododbora:
(1)
Pododbora za pravdu, slobodu i sigurnost (JFS);
(2)
Pododbora za suradnju u gospodarskom sektoru i ostalim sektorima
Svrha je
pododbora usredotočiti se na one teme u kojima se očekuju konkretni
rezultati, a ne nužno obuhvatiti iste teme svake godine.
Dodatni
pododbori mogu se uspostaviti u kasnijoj fazi nakon dogovora stranaka.
Sporazumom
o pridruživanju predviđa se širok raspon sektorske suradnje s naglaskom na
potporu temeljnim reformama, gospodarskom oporavku i rastu, upravljanju i
sektorskoj suradnji u 28 područja kao što su: pravosuđe, energetika,
promet, statistika, zaštita okoliša i njezino promicanje, suradnja
industrijskih te malih i srednjih poduzeća, poljoprivreda i ruralni
razvoj, socijalne politike, suradnja u području civilnog društva, politika
zaštite potrošača, reforma javne uprave, obrazovanje, osposobljavanje i
mladi te suradnja u području kulture.
U
svim tim područjima pojačana suradnja počinje od temelja
trenutačnih okvira, kako bilateralnih, tako i multilateralnih, u cilju
sustavnijeg dijaloga te razmjene informacija i dobre prakse. Za poglavlja koja
se odnose na sektorsku suradnju ključan je sveobuhvatan niz koraka za
postupno približavanje, gdje je potrebno, pravnoj stečevini EU-a
utvrđen u prilozima Sporazumu. Posebnim rasporedima za približavanje i
provedbu određenih dijelova pravne stečevine EU-a u Gruziji stavit
će se naglasak na trenutačnu suradnju i stvoriti temelj za plan
unutarnje reforme i modernizacije Gruzije.
Svi
„redoviti dijalozi” na koje se često upućuje u Sporazumu mogu
obuhvatiti sva prethodno navedena područja politika.  Drugi pododbor može
se stoga sastajati u različitim sastavima ovisno o potrebi. Ovaj se
prijedlog temelji na iskustvima sa Sporazumima o partnerstvu i suradnji s
Gruzijom i cilj mu je pojednostavnjenje funkcioniranja strukture pododbora u
skladu sa Sporazumom o pridruživanju.
EU i
Gruzija obvezali su se na brzu i učinkovitu provedbu Sporazuma. Ovim se
prijedlogom želi osigurati da institucionalni okvir Sporazuma postane
operativan čim prije. Kako bi se to pojednostavilo ključno je brzo
nastaviti s postupkom donošenja poslovnika Vijeća za pridruživanje, Odbora
za pridruživanje i pododbora tako da uskoro mogu početi s radom. Prvi
sastanak Vijeća za pridruživanje s Gruzijom namjerava se održati 17.
studenoga 2014., paralelno sa sastankom Vijeća za vanjske poslove u
Bruxellesu.
3.               PRAVNI ELEMENTI
PRIJEDLOGA
Za EU pravna osnova za odobrenje
stajališta Unije koje treba donijeti u Vijeću za pridruživanje
uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Gruzije je Ugovor
o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. i
članak 218. stavak 9. Za EURATOM pravna osnova za dobrenje stajališta koje
treba donijeti u Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o
pridruživanju između EU-a i Gruzije je Ugovor o
osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak
101.
S obzirom na gore navedene rezultate pregovora, na temelju
članka 217. i članka 218. stavka 9. UFEU-a i članka 101. Ugovora
o EURATOM-u, Europska komisija predlaže da Vijeće donese Odluku kojom se
odobrava stajalište Unije i Europske zajednice za
atomsku energiju koje treba donijeti na prvom
Vijeću za pridruživanje između EU-a i Gruzije u odnosu na:
–
poslovnik
Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje,
osnivanje
dva pododbora,
i
–
delegiranje
određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u
sastavu za trgovinu.
Prijedlog

ODLUKE
VIJEĆA I KOMISIJE
o
stajalištu koje treba donijeti u ime Unije i Europske zajednice za atomsku
energiju u  Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge
strane, u odnosu na donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora
za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora i delegiranje određenih
ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za
trgovinu
VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
EUROPSKA
KOMISIJA
uzimajući u
obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak
217. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u
obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno
njegov članak 101.,
uzimajući u
obzir prijedlog Komisije,
budući da:
(1)
Člankom
431. stavcima 3. i 4. Sporazuma o pridruživanju (dalje u tekstu „Sporazum”)
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, osigurava se
privremena primjena dijela Sporazuma.
(2)
Člankom
4. Odluke Vijeća od 16. lipnja 2014. o potpisivanju i privremenoj primjeni
Sporazuma utvrđuju se određene odredbe Sporazuma koje treba
privremeno primjenjivati.
(3)
Člankom 405.
stavkom 2. Sporazuma propisano je da Vijeće za pridruživanje donosi
vlastiti poslovnik.
(4)
Člankom
405. stavkom 3. Sporazuma propisano je da Vijećem za pridruživanje
naizmjence predsjedaju predstavnik Unije i predstavnik Gruzije.
(5)
Člankom 407.
stavkom 1. Sporazuma propisano je da Vijeću za pridruživanje u
obavljanju dužnosti pomaže Odbor za pridruživanje, dok je člankom 408.
stavkom 1. propisano da Vijeće za pridruživanje u svojem poslovniku
određuje dužnosti i način djelovanja Odbora za pridruživanje.
(6)
Člankom
409. stavkom 1. predviđa se da Vijeće za pridruživanje može
odlučiti o uspostavi bilo kojeg drugog pododbora ili tijela u posebnim
područjima potrebnog za provedbu Sporazuma i koje mu može pomoći u
obavljanju njegovih dužnosti.
(7)
Vijeće
za pridruživanje odgovorno je za nadzor i praćenje primjene i provedbe
Sporazuma. Vijeće za pridruživanje može delegirati svoje ovlasti Odboru za
pridruživanje, uključujući ovlast donošenja obvezujućih odluka.
Primjereno je da Vijeće za pridruživanje delegira Odboru za
pridruživanje u sastavu za trgovinu, iz članka 408. stavka 4. Sporazuma,
ovlast za ažuriranje ili izmjenu priloga ovom Sporazumu koji se odnose na
poglavlja 1., 3., 5., 6. (Prilog XV. – C) i 8. glave IV. (Trgovina i
pitanja povezana s trgovinom), u skladu s člankom 406. stavkom 3. i
člankom 408. stavkom 2. Sporazuma pod uvjetom da u tim poglavljima nema
posebnih odredbi koje se odnose na ažuriranja ili izmjene Priloga ovom
Sporazumu.
DONIJELO
JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.               Stajalište koje treba donijeti u ime Unije
i Europske zajednice za atomsku energiju u Vijeću za pridruživanje
uspostavljenom člankom 404. Sporazuma o pridruživanju između Europske
unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica,
s jedne strane, i Gruzije, s druge strane, određuje se u odnosu na:
–
donošenje
poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje,
–
osnivanje
dva pododbora i donošenje njihovih poslovnika,
i
–
delegiranje
određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u
sastavu za trgovinu u skladu s uvjetima nacrta odluka Vijeća za
pridruživanje priloženih ovoj Odluci.
2.               Predstavnici Unije i Europske zajednice za atomsku
energiju u Vijeću za pridruživanje mogu prihvatiti manje tehničke
izmjene nacrta odluka bez daljnje odluke Vijeća.
Članak 2.
Vijećem
za pridruživanje u ime Unije predsjeda Visoki predstavnik Unije za vanjske
poslove i sigurnosnu politiku.
Članak
3.
Ova Odluka stupa
na snagu na dan donošenja.

Sastavljeno
u Bruxellesu
                Za Vijeće                                                            Za
Komisiju
                Predsjednik                                                       Predsjednik
[1]               SL L 261 od 30. kolovoza 2014.
PRILOZI

Prijedlogu

ODLUKE
VIJEĆA I KOMISIJE
o
stajalištu koje treba donijeti u ime Unije i Europske zajednice za atomsku
energiju u Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge
strane, u odnosu na donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora
za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora i delegiranje određenih
ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za
trgovinu
PRILOG
1.
ODLUKA
br. 1/2014 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a i GRUZIJE od … 2014.
o
donošenju njegova poslovnika i poslovnika Odbora za pridruživanje

VIJEĆE ZA
PRIDRUŽIVANJE EU-a i GRUZIJE
uzimajući u
obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice
za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije,
s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 404.,
budući da:
(1)             U skladu s njegovim člankom 431., dijelovi
Sporazuma privremeno se primjenjuju od 1. rujna 2014.
(2)             Člankom 405. stavkom 2. Sporazuma
propisano je da Vijeće za pridruživanje donosi vlastiti poslovnik.
(3)             Člankom 407. stavkom 1. Sporazuma
propisano je da Vijeću za pridruživanje u obavljanju dužnosti pomaže Odbor
za pridruživanje, dok je člankom 408. stavkom 1. propisano da
Vijeće za pridruživanje u svojem poslovniku određuje dužnosti i
način djelovanja Odbora za pridruživanje.
ODLUČILO
JE:
Jedini
članak
Ovime se donose
Poslovnik Vijeća za pridruživanje i Poslovnik Odbora za pridruživanje,
kako su utvrđeni u dodacima A i B.
Sastavljeno u
... ... .
   || Za Europsku uniju Za Gruziju
DODATAK
A
Poslovnik
Vijeća za pridruživanje
Sporazum
o pridruživanju Gruzije EU-u – područje produbljene i sveobuhvatne
slobodne trgovine
Članak 1.
Opće
odredbe
1.               Vijeće za pridruživanje uspostavljeno na
temelju članka 404. stavka 1. Sporazuma o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (dalje u tekstu
„Sporazum”), vrši svoje dužnosti kako je predviđeno u člancima
404406. Sporazuma.
2.               Kako je predviđeno člankom 404.
stavkom 2 i člankom 405. stavkom 1. Sporazuma, Vijeće
za pridruživanje sastoji se od članova Vijeća Europske unije i
članova Europske komisije, s jedne strane, te članova vlade Gruzije,
s druge strane. Pri određivanju sastava Vijeća za pridruživanje
uzimaju se u obzir posebna pitanja o kojima će se raspravljati na svakom
sastanku. Prema potrebi i ako su na to pristale obje stranke, Vijeće za
pridruživanje sastaje se na razini šefova država ili vlada.
3.               Kako je predviđeno člankom 406.
stavkom 1. Sporazuma, Vijeće za pridruživanje radi postizanja svojih
ciljeva ima ovlasti donositi odluke koje su obvezujuće za stranke.
Vijeće za pridruživanje poduzima odgovarajuće mjere za provedbu
svojih odluka, uključujući, ako je potrebno, davanje ovlasti posebnim
tijelima uspostavljenima na temelju Sporazuma da djeluju u njegovo ime.
Vijeće za pridruživanje može davati i preporuke. Vijeće za
pridruživanje donosi odluke i daje preporuke na temelju dogovora među
strankama nakon završetka odgovarajućih unutarnjih postupaka njihova
donošenja. Vijeće za pridruživanje može delegirati svoje ovlasti Odboru za
pridruživanje.
4.               Stranke ovog Poslovnika jednake su onima navedenima
u članku 428. Sporazuma.
Članak
2.
Predsjedanje
Stranke
naizmjenično predsjedaju Vijećem za pridruživanje na razdoblje od 12
mjeseci. Prvo razdoblje započinje na datum prvog sastanka Vijeća za
pridruživanje, a završava 31. prosinca iste godine.
Članak 3.
Sastanci
1.               Vijeće za pridruživanje sastaje se barem jednom
godišnje te kada to okolnosti zahtijevaju, na temelju uzajamnog dogovora.
2.               Svaka sjednica Vijeća za pridruživanje održava
se na datum koji su dogovorile stranke.
3.               Sastanke Vijeća za pridruživanje
zajednički sazivaju tajnici Vijeća za pridruživanje u dogovoru s
predsjedateljem Vijeća za pridruživanje najkasnije 30 dana prije datuma
sastanka.
Članak
4.
Zamjenici
članova
1.               Ako nisu u mogućnosti prisustvovati sastanku,
članovi Vijeća za pridruživanje mogu biti zastupani. Ako član
želi da ga na sastanku mijenja zastupnik, ime svojeg zastupnika mora
priopćiti predsjedatelju prije sastanka na kojem će ga taj zastupnik
mijenjati.
2.               Zastupnik člana Vijeća za pridruživanje
ima sva prava tog člana.
Članak 5.
Delegacije
1.               Članove Vijeća za pridruživanje mogu
pratiti službenici. Prije svakog sastanka Tajništvo obavješćuje
predsjedatelja o predviđenom sastavu delegacije svake stranke.
2.               Vijeće za pridruživanje može dogovorom
između stranaka pozvati predstavnike drugih tijela stranaka ili nezavisne
stručnjake u predmetnom području da sudjeluju na njegovim sastancima
kao promatrači ili kako bi pružili informacije o određenim pitanjima.
Stranke se dogovaraju o uvjetima pod kojima ti promatrači mogu
prisustvovati sastancima.
Članak 6.
Tajništvo
Predstavnik
Glavnog tajništva Vijeća Europske unije i predstavnik Gruzije djeluju
zajednički kao tajnici Vijeća za pridruživanje.
Članak 7.
Korespondencija
1.               Korespondencija naslovljena na Vijeće za
pridruživanje šalje se tajniku Unije ili Gruzije, koji će zatim
obavijestiti drugog tajnika.
2.               Tajništvo osigurava da se korespondencija proslijedi
predsjedatelju i prema potrebi Vijeću za pridruživanje.
3.               Tajništvo šalje korespondenciju, ako je to potrebno,
Glavnom tajništvu Europske komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje,
stalnim predstavništvima država članica u Europskoj uniji i Glavnom
tajništvu Vijeća Europske unije, kao i Misiji Gruzije pri Europskoj uniji,
a jedan primjerak, kad je to primjenjivo, šalje se ministarstvu nadležnom za
vanjske poslove ili ministarstvu nadležnom za trgovinu i pitanja povezana s
trgovinom u Gruziji.
4.               Komunikacije predsjedatelja Vijeća za
pridruživanje primateljima šalje Tajništvo u ime predsjedatelja Vijeća za
pridruživanje. Takve komunikacije šalju se, prema potrebi, i članovima
Vijeća za pridruživanje kako je predviđeno trećim stavkom.
Članak 8.
Povjerljivost
Osim ako su
stranke odlučile drugačije, sastanci Vijeća za pridruživanje
nisu javni. Kad jedna stranka Vijeću za pridruživanje dostavi informacije
označene kao povjerljive, druga stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak
9.
Dnevni
red sastanaka
1.               Predsjedatelj sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak.
Tajnici Vijeća za pridruživanje šalju ga primateljima iz
članka 7. Poslovnika najkasnije 15 kalendarskih dana prije
početka sastanka.
Okvirni dnevni
red sadržava točke u vezi s kojima je predsjedatelj zaprimio zahtjev za
uključivanje u dnevni red najkasnije 21 kalendarski dan prije početka
sastanka. Te točke uvrštavaju se u okvirni dnevni red samo ako su
odgovarajući popratni dokumenti poslani tajnicima prije datuma slanja
dnevnog reda.
2.               Vijeće za pridruživanje donosi dnevni red na
početku svakog sastanka. Ako se stranke slože, u dnevni red moguće je
uključiti točku koja se ne nalazi na okvirnom dnevnom redu.
3.               U savjetovanju sa strankama predsjedatelj može
skratiti rokove utvrđene u stavku 1. kako bi se u obzir uzeli
zahtjevi određenog slučaja.
Članak 10.
Zapisnik
1.               Nacrt zapisnika svakog sastanka zajednički
sastavlja dvoje tajnika.
2.               U pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom
točkom dnevnog reda navodi:
(a)       dokumentacija
koja je dostavljena Vijeću za pridruživanje;
(b)      izjave
čije je uključivanje u zapisnik zatražio član Vijeća za
pridruživanje i
(c)       pitanja
koja su dogovorile stranke, kao što su, među ostalim, donesene odluke,
dogovorene izjave i svi zaključci.
3.               Nacrt zapisnika podnosi se na odobrenje Vijeću
za pridruživanje u roku od 20 kalendarskih dana nakon svakog sastanka
Vijeća za pridruživanje. Odobrava se u roku od 45 kalendarskih dana nakon
svakog sastanka Vijeća za pridruživanje. Nakon što se zapisnik odobri,
potpisuju ga predsjedatelj i dvoje tajnika. Ovjerena preslika šalje se svim
primateljima iz članka 7. ovog Poslovnika.
Članak
11.
Odluke i
preporuke
1.               Odbor za pridruživanje donosi odluke u posebnim
slučajevima kad su mu Sporazumom dodijeljene ovlasti donošenja odluka ili
kad mu je takve ovlasti delegiralo Vijeće za pridruživanje, a daje i
preporuke. Odluke i preporuke donose se zajedničkim dogovorom među
strankama. Svaku odluku ili preporuku potpisuju predstavnici obiju stranaka. Ne
dovodeći u pitanje stavak 2., predstavnici potpisuju te dokumente
tijekom sastanka na kojem je donesena odgovarajuća odluka ili preporuka.
2.               Vijeće za pridruživanje može donositi odluke
ili davati preporuke i pismenim postupkom ako se stranke tako dogovore. U tu
svrhu predsjedatelj Vijeća za pridruživanje tekst prijedloga pismeno
prosljeđuje njegovim članovima u skladu s člankom 7.
Poslovnika, s rokom od najmanje 21 kalendarski dan unutar kojeg članovi
moraju iznijeti sve željene zadrške ili izmjene. U savjetovanju sa strankama
predsjedatelj može skratiti navedene rokove kako bi se u obzir uzeli zahtjevi
određenog slučaja.
3.               Nakon što se dogovori tekst, odluku ili preporuku
potpisuju samostalno i redom predstavnici Unije i Gruzije. Akti Vijeća za
pridruživanje naslovljavaju se redom kao „Odluka” ili „Preporuka” u smislu
članka 406. stavka 1. Sporazuma. Tajništvo Vijeća za
pridruživanje sve odluke ili preporuke označuje serijskim brojem, datumom
donošenja i opisom njihova predmeta. U svakoj odluci predviđen je datum
stupanja na snagu.
4.               Odluke  i preporuke Vijeća za
pridruživanje ovjerava dvoje tajnika.
5.               Odluke i preporuke šalju se svim primateljima iz
članka 7. ovog Poslovnika.
6.               Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju
odluka i preporuka Vijeća za pridruživanje u svojim službenim
publikacijama.
Članak 12.
Jezici
1.               Službeni jezici stranaka službeni su jezici Vijeća
za pridruživanje.
2.               Osim ako je odlučeno drugačije,
Vijeće za pridruživanje svoje rasprave u pravilu temelji na dokumentaciji
pripremljenoj na tim jezicima.
Članak 13.
Troškovi
1.               Svaka stranka snosi sve troškove nastale njezinim
sudjelovanjem na sastancima Vijeća za pridruživanje, kako u vezi s
osobljem, putovanjima i dnevnicama, tako i u vezi s poštanskim i
telekomunikacijskim izdacima.
2.              Troškove povezane s usmenim prevođenjem na
sastancima te pismenim prevođenjem i umnožavanjem dokumenata snosi
Europska unija. Od toga su izuzeti troškovi u vezi s usmenim i pismenim
prevođenjem na jedan od službenih jezika Europske unije s gruzijskog,
odnosno s gruzijskog na jedan od službenih jezika Europske unije, a te troškove
snosi Gruzija.
3.             Ostale troškove koji se odnose na praktičnu
organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanaka.
Članak
14.
Odbor za
pridruživanje
1.               U skladu s člankom 407. stavkom 1.
Sporazuma Odbor za pridruživanje pomaže Vijeću za pridruživanje u
obavljanju njegovih dužnosti. Odbor se sastoji od predstavnikâ Unije, s jedne
strane, i predstavnikâ Gruzije, s druge strane, na razini utvrđenoj
Sporazumom.
2.               Odbor za pridruživanje priprema sastanke i rasprave
Vijeća za pridruživanje, prema potrebi provodi odluke Vijeća za
pridruživanje i općenito osigurava kontinuitet odnosa pridruživanja i
pravilno funkcioniranje Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu uputi
Vijeće za pridruživanje te sva ostala pitanja koja se mogu pojaviti
tijekom provedbe Sporazuma. On Vijeću za pridruživanje na odobrenje
podnosi prijedloge ili nacrte odluka ili preporuka. U skladu s
člankom 408. stavkom 2. Sporazuma Vijeće za pridruživanje
može ovlastiti Odbor za pridruživanje da donosi odluke.
3.               Odbor za pridruživanje donosi odluke i daje
preporuke za koje je ovlašten Sporazumom.
4.               U slučajevima kad se u Sporazumu upućuje
na obvezu ili mogućnost savjetovanja ili kad se stranke uzajamnim
dogovorom odluče međusobno savjetovati, takvo se savjetovanje može
održati unutar Odbora za pridruživanje, osim ako je u Sporazumu određeno
drugačije. Savjetovanje se može nastaviti unutar Vijeća za
pridruživanje ako se obje stranke s time slože.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Poslovnik se
može izmijeniti u skladu s člankom 11.
DODATAK
B
Poslovnik
Odbora za pridruživanje i pododborâ
Sporazum
o pridruživanju Gruzije EU-u – područje produbljene i sveobuhvatne
slobodne trgovine
Članak 1.
Opće
odredbe
1.               Odbor za pridruživanje koji je uspostavljen u skladu
s člankom 407. stavkom 1. Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (dalje u tekstu
„Sporazum”), pomaže Vijeću za pridruživanje u obavljanju njegovih dužnosti
i funkcija te obavlja zadaće predviđene Sporazumom i zadaće koje
mu dodijeli Vijeće za pridruživanje. U skladu s člankom 408.
stavkom 1. Vijeće za pridruživanje u svojem poslovniku utvrđuje
dužnosti i način djelovanja Odbora za pridruživanje.
2.               Odbor za pridruživanje priprema sastanke i rasprave
Vijeća za pridruživanje, prema potrebi provodi odluke Vijeća za
pridruživanje i općenito osigurava kontinuitet odnosa pridruživanja i
pravilno funkcioniranje Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu uputi
Vijeće za pridruživanje, kao i sva ostala pitanja koja se mogu pojaviti
tijekom svakodnevne provedbe Sporazuma o pridruživanju. On Vijeću za
pridruživanje podnosi prijedloge ili nacrte odluka ili preporuka za donošenje.
3.               Kako je predviđeno člankom 407.
stavkom 2. Sporazuma, Odbor za pridruživanje sastoji se od predstavnikâ
Unije i predstavnikâ Gruzije, načelno na razini viših državnih službenika
nadležnih za posebna pitanja o kojima će se raspravljati na pojedinim
sastancima.
4.               U skladu s člankom 408. stavkom 4.
Sporazuma, kad Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu obavlja dužnosti
koje su mu dodijeljene na temelju glave IV. Sporazuma, činit će
ga visoki dužnosnici Europske komisije i Gruzije nadležni za trgovinu i pitanja
povezana s trgovinom. Predstavnik Europske komisije ili Gruzije nadležan za
trgovinu i pitanja povezana s trgovinom djeluje kao predsjedatelj u skladu s
člankom 2. u nastavku. Na sastancima će prisustvovati i
predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje.
5.               U skladu s člankom 408. stavkom 3.
Sporazuma, Odbor za pridruživanje može donositi odluke u slučajevima
navedenima u Sporazumu i u područjima za koja mu je Vijeće za
pridruživanje delegiralo ovlasti. Te su odluke obvezujuće za stranke, koje
moraju poduzeti mjere potrebne za njihovu provedbu. Odbor za pridruživanje
donosi svoje odluke na temelju dogovora između stranaka nakon dovršetka
njihovih unutarnjih postupaka za donošenje tih odluka.
6.               Stranke ovog Poslovnika utvrđuju se u skladu s
člankom 428. Sporazuma.
Članak 2
Predsjedanje
Stranke
naizmjenično predsjedaju Odborom za pridruživanje na razdoblje od 12
mjeseci. Prvo razdoblje započinje na datum prvog sastanka Odbora za
pridruživanje, a završava 31. prosinca iste godine.
Članak 3.
Sastanci
1.               Osim ako su stranke dogovorile drugačije, Odbor
za pridruživanje sastaje se redovito, barem jednom godišnje. Izvanredne
sjednice Odbora za pridruživanje mogu se održati na zahtjev bilo koje stranke,
ako se stranke tako dogovore.
2.               Svaki sastanak Odbora za pridruživanje saziva
predsjedatelj u vrijeme i na mjestu o kojima su se stranke dogovorile.
Obavijest o sazivanju sastanka izdaje Tajništvo Odbora za pridruživanje
najkasnije 28 kalendarskih dana prije početka sastanka, osim ako su
stranke dogovorile drugačije.
3.               Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu sastaje
se najmanje jednom godišnje i kada to okolnosti zahtijevaju. Svaki sastanak
saziva predsjedatelj Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu u vrijeme,
na mjestu i na način o kojima su se stranke dogovorile. Obavijest o
sazivanju sastanka izdaje Tajništvo Odbora za pridruživanje u sastavu za
trgovinu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka sastanka, osim ako
su stranke dogovorile drugačije.
4.               Kad god je to moguće, redovit sastanak Odbora
za pridruživanje saziva se pravodobno prije redovitog sastanka Vijeća za
pridruživanje.
5.               Iznimno i ako se stranke tako dogovore, sastanci
Odbora za pridruživanje mogu se održati bilo kojim dogovorenim tehnološkim
sredstvima , kao što je videokonferencija.
Članak 4.
Delegacije
Prije svakog
sastanka Tajništvo obavješćuje stranke o predviđenom sastavu
delegacija koje će sa svake strane prisustvovati sastanku.
Članak 5.
Tajništvo
1.            Predstavnik Unije i predstavnik Gruzije djeluju
zajednički kao tajnici Odbora za pridruživanje i zajednički obavljaju
tajničke poslove, osim ako ovim Poslovnikom nije, u duhu obostranog
povjerenja i suradnje, određeno drugačije.
2.            Predstavnik Europske komisije i predstavnik Gruzije
nadležni za trgovinu i pitanja povezana s trgovinom zajednički djeluju kao
tajnici Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu.
Članak
6.
Korespondencija
1.               Korespondencija naslovljena na Odbor za
pridruživanje šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim
obavijestiti drugog tajnika.
2.               Tajništvo osigurava da se korespondencija
naslovljena na Odbor za pridruživanje proslijedi predsjedatelju Odbora i prema
potrebi dostavi kao dokumenti iz članka 7. ovog Poslovnika.
3.               Korespondenciju predsjedatelja Odbora za
pridruživanje Tajništvo šalje primateljima u ime predsjedatelja Odbora za
pridruživanje. Takva korespondencija šalje se, prema potrebi, kako je opisano u
članku 7. ovog Poslovnika.
Članak
7.
Dokumentacija
1.               Dokumentacija se šalje preko tajnikâ.
2.               Svaka stranka šalje svoju dokumentaciju svojem
tajniku. Tajnik će tu dokumentaciju proslijediti tajniku druge stranke.
3.               Tajnik Unije šalje dokumentaciju odgovornim
predstavnicima Unije te u takvu korespondenciju sustavno uključuje i
tajnika Gruzije.
4.               Tajnik Gruzije šalje dokumentaciju odgovornim
predstavnicima Unije te u takvu korespondenciju sustavno uključuje i
tajnika Unije.
Članak 8.
Povjerljivost
Osim ako su
stranke odlučile drugačije, sastanci Odbora za pridruživanje nisu
javni. Kad jedna stranka Odboru za pridruživanje dostavi informacije
označene kao povjerljive, druga stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sastanaka
1.               Tajništvo Odbora za pridruživanje na temelju
prijedloga stranaka sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak, kao i nacrt
operativnih zaključaka, kako je predviđeno člankom 10. u
nastavku. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je Tajništvo
Odbora za pridruživanje od jedne od stranaka zaprimilo zahtjev za
uključivanje u dnevni red, popraćen odgovarajućom
dokumentacijom, najkasnije 21 kalendarski dan prije datuma sastanka.
2.               Okvirni dnevni red, zajedno s odgovarajućom
dokumentacijom, šalje se u skladu s člankom 7. najkasnije 15
kalendarskih dana prije početka sastanka.
3.               Odbor za pridruživanje donosi dnevni red na
početku svakog sastanka. Ako se stranke slože, u dnevni red moguće je
uključiti točke koje se ne nalaze na okvirnom dnevnom redu.
4.               Predsjedatelj sastanka Odbora za pridruživanje može
nakon dogovora s drugom strankom na ad hoc osnovi pozvati predstavnike
drugih tijela stranaka ili neovisne stručnjake u predmetnom području
da sudjeluju na sastancima kako bi pružili informacije o određenim
pitanjima. Stranke osiguravaju da ti promatrači ili stručnjaci
poštuju zahtjeve o povjerljivosti.
5.               U savjetovanju sa strankama predsjedatelj sastanka
Odbora za pridruživanje može skratiti rokove utvrđene u stavcima 1. i 2.
kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti.
Članak 10.
Zapisnik i operativni zaključci
1.               Nacrt zapisnika svakog sastanka zajednički
sastavlja dvoje tajnika.
2.               U pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom
točkom dnevnog reda navodi:
(a)       popis
sudionika sastanka, popis službenika u njihovoj pratnji i popis svih
eventualnih promatrača ili stručnjaka koji su prisustvovali sastanku;

(b)      dokumentacija
koja je dostavljena Odboru za pridruživanje;
(c)       izjave
čije je uključivanje u zapisnik zatražio Odbor za pridruživanje i
(d)      operativni
zaključci sa sastanka, kako je predviđeno u stavku 4.
3.               Nacrt dnevnog reda podnosi se na odobrenje Odboru za
pridruživanje. Odobrava se u roku od 28 kalendarskih dana nakon svakog sastanka
Odbora za pridruživanje. Nakon što se zapisnik odobri, potpisuju ga
predsjedatelj i dvoje tajnika. Ovjerena preslika šalje se svim primateljima iz
članka 7. ovog Poslovnika.
4.               Nacrt operativnih zaključaka svakog sastanka
sastavlja tajnik Odbora za pridruživanje iz stranke koja predsjeda sastankom te
se on dostavlja strankama zajedno s dnevnim redom, u pravilu najkasnije 15
kalendarskih dana prije početka sastanka. Taj se nacrt ažurira tijekom
sastanka te Odbor za pridruživanje na kraju sastanka donosi operativne
zaključke u koje se uvrštavaju naknadne aktivnosti stranaka, osim ako su
se stranke dogovorile drugačije.  Nakon usuglašavanja, operativni
zaključi prilažu se zapisniku, a njihove se provedba preispituje na svakom
sljedećem sastanku Odbora za pridruživanje. U tu svrhu Odbor za
pridruživanje donosi predložak kojim se omogućuje praćenje svake
aktivnosti u odnosu na poseban rok.
Članak
11.
Odluke i
preporuke
1.               U posebnim slučajevima kad su mu Sporazumom
dodijeljene ovlasti donošenja odluka ili kad mu je takve ovlasti delegiralo
Vijeće za pridruživanje, Odbor za pridruživanje donosi odluke i daje
preporuke temeljem međusobne suglasnosti stranaka. Svaku odluku ili
preporuku potpisuju predstavnici obiju stranaka. Ne dovodeći u pitanje
stavak 2., predstavnici potpisuju te dokumente tijekom sastanka na kojem
je donesena odgovarajuća odluka ili preporuka.
2.               Odbor za pridruživanje može donositi odluke ili
davati preporuke i pismenim postupkom ako se stranke tako dogovore. Pismeni
postupak sastoji se od razmjene nota između dvoje tajnika, koji djeluju u
dogovoru sa strankama. U tu svrhu, tekst prijedloga šalje se u skladu s
člankom 7. s rokom od najmanje 21 kalendarskog dana, unutar kojeg
članovi moraju iznijeti sve željene zadrške ili izmjene. U savjetovanju sa
strankama predsjedatelj Odbora za pridruživanje može skratiti rokove navedene u
ovom stavku kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti. Nakon što se tekst
dogovori, odluku ili preporuku potpisuju samostalno i redom predstavnici svake
stranke.
3.               Akti Odbora za pridruživanje naslovljavaju se kao
„Odluka” ili „Preporuka”. U svakoj odluci predviđen je datum stupanja na
snagu.
4.               Odluke  i preporuke Odbora za pridruživanje
ovjerava dvoje tajnika.
5.               Odluke i preporuke šalju se objema strankama.
6.               Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju
odluka i preporuka Odbora za pridruživanje u svojim službenim publikacijama.
Članak 12.
Izvješća
Odbor za
pridruživanje na svakom redovitom sastanku Vijeća za pridruživanje
izvješćuje Vijeće za pridruživanje o svojim aktivnostima i
aktivnostima svojih pododbora, radnih skupina i drugih tijela.
Članak
13.
Jezici
1.               Službeni jezici Odbora za pridruživanje jesu
engleski i gruzijski.
2.               Osim ako je odlučeno drugačije, Odbor za
pridruživanje svoje rasprave temelji na dokumentaciji pripremljenoj na ta dva
jezika.
Članak 14.
Troškovi
1.               Svaka stranka snosi sve troškove nastale njezinim
sudjelovanjem na sastancima Odbora za pridruživanje, kako u vezi s osobljem,
putovanjima i dnevnicama, tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim
izdacima.
2.               Troškove povezane s organizacijom sastanaka i
umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je domaćin sastanka.
3.               Troškove povezane s usmenim prevođenjem na
sastancima te pismenim prevođenjem dokumenata na engleski i gruzijski ili
s engleskog i gruzijskog kako je navedeno u članku 13. stavku 1.
ovog Poslovnika snosi stranka koja je domaćin sastanka.
Troškove usmenog
i pismenog prevođenja na druge jezike ili s njih snosi izravno stranka
koja ih je zatražila.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Ovaj se
Poslovnik može izmijeniti odlukom Vijeća za pridruživanje u skladu s
člankom 408. stavkom 1.
Članak
16.
Pododbori
i specijalizirane radne skupine
1.               U skladu s člankom 409. stavkom 2.
Sporazuma, Odbor za pridruživanje može odlučiti uspostaviti pododbore ili
bilo koji poseban odbor ili tijelo u posebnim područjima potrebnim za
provedbu Sporazuma, osim onih koji su predviđeni Sporazumom, kako bi mu
pomogli pri obavljanju dužnosti. Odbor za pridruživanje može odlučiti
ukinuti bilo koji takav pododbor, poseban odbor ili tijelo. Ako nije
odlučeno drugačije, ti pododbori djeluju pod nadležnošću Odbora
za pridruživanje, kojem podnose izvješća nakon svakog sastanka.
2.               Ako Sporazumom nije predviđeno drugačije
ili dogovoreno u Vijeću za pridruživanje, ovaj se poslovnik primjenjuje mutatis
mutandis na sve pododbore, poseban odbor ili tijela kako je opisano u prvom
stavku.
3.            Sastanci pododborâ stvorenih na temelju Sporazuma
mogu se održavati fleksibilno kad se ukaže potreba, osobno, u Bruxellesu ili u
partnerskoj zemlji ili npr. putem videokonferencije. Pododbori bi trebali biti
platforma za praćenje napretka u približavanju u posebnim područjima,
za rasprave o određenim pitanjima i izazovima koji proizlaze iz tog
procesa, za formuliranje preporuka te operativnih zaključaka.
4.            Tajništvo Odbora za pridruživanje mora biti
uključeno u svu relevantnu korespondenciju, dokumentaciju i komunikaciju
povezanu s pododborima, posebnim odborom ili tijelima kako je opisano u prvom
stavku.
5.            Osim ako je Sporazumom predviđeno
drugačije ili ako su se stranke unutar Vijeća za pridruživanje
drugačije dogovorile, pododbori, poseban odbor ili tijela imaju ovlasti
samo za davanje preporuka Odboru za pridruživanje.
Članak
17.
Ovaj se
Poslovnik primjenjuje na Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu mutatis
mutandis, osim ako je navedeno drugačije.

PRILOG
II.
ODLUKA
br. 2/2014 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I GRUZIJE
od ..
2014.
o
uspostavi dvaju pododbora
VIJEĆE
ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a i GRUZIJE
uzimajući u
obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice
za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike
Gruzije, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 409.,
budući da:
(1)             U skladu s njegovim člankom 431., dijelovi
Sporazuma privremeno se primjenjuju od 1. rujna 2014.
(2)             Člankom 409. stavkom 2. predviđa
se da Vijeće za pridruživanje može odlučiti o uspostavi bilo kojeg
drugog pododbora ili tijela u posebnim područjima potrebnog za provedbu
Sporazuma koji mu može pomagati u obavljanju njegovih dužnosti.
(3)             Kako bi se omogućile rasprave na stručnoj
razini u ključnim područjima obuhvaćenima područjem
privremene primjene Sporazuma, trebalo bi uspostaviti dva pododbora. Uz dodatni
dogovor stranaka mogu se izmijeniti kako popis pododbora, tako i djelokrug
pojedinih pododbora.
DONIJELO JE OVU
ODLUKU:
Jedini
članak
Ovime se
uspostavljaju pododbori navedeni u Dodatku A. Poslovnici pododborâ uređeni
su člankom 16. Poslovnika Odbora za pridruživanje i pododbora iz
Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Gruzije kako je donesen Odlukom
br. 1/2014 Vijeća za pridruživanje EU-a i Gruzije.
Sastavljeno u
                                                                                Za Vijeće za pridruživanje
                                                                                Predsjednik
Dodatak A PRILOGU II.
Vijeće za pridruživanje EU-a i Gruzije
Uspostavljeni pododbori:
(1)             Pododbor za pravdu, slobodu i sigurnost;
(2)             Pododbor za suradnju u gospodarskom sektoru i
ostalim sektorima
PRILOG
III.
ODLUKA
br. 3/2014 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I GRUZIJE
od ..
2014.
o
delegiranju određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za
pridruživanje u sastavu za trgovinu
VIJEĆE
ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a i GRUZIJE
uzimajući u
obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice
za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Gruzije,
s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 406. stavak 3. i članak 408. stavak 2.,
budući da:
(1)             Dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od 1. rujna 2014.
u skladu s člankom 431. Sporazuma.
(2)             Vijeće za pridruživanje odgovorno je za nadzor
i praćenje primjene i provedbe Sporazuma.
(3)             Vijeće za pridruživanje može Odboru za
pridruživanje delegirati bilo koje svoje ovlasti, uključujući ovlast
za donošenje obvezujućih odluka u skladu s člankom 408.
stavkom 2. Sporazuma.
 (4)            Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu bavi se
svim pitanjima koja se odnose na glavu V. (Trgovina i pitanja povezana s
trgovinom) kako je navedeno u članku 408. stavku 4. Sporazuma.
(5)             Kako bi se osigurala neometana i pravovremena
provedba dijela Sporazuma o produbljenoj i sveobuhvatnoj slobodnoj trgovini
primjereno je da Vijeće za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu
za trgovinu delegira ovlasti za ažuriranje ili izmjenu Priloga ovom Sporazumu
koji se odnose na poglavlja 1., 3., 5., 6. i 8. glave IV. (Trgovina i
pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma pod uvjetom da u tim poglavljima nema
posebnih odredaba koje se odnose na ažuriranje ili izmjenu tih Priloga
Sporazumu.
DONIJELO JE OVU
ODLUKU:
Jedini
članak
Vijeće za
pridruživanje Odboru za pridruživanje sastavu za trgovinu, kako se navodi u
članku 408. stavku 4. Sporazuma, delegira ovlast za ažuriranje
ili izmjenu Priloga koji se odnose na poglavlja 1., 3., 5., 6. (Prilog XV. – C)
i 8. glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma pod
uvjetom da u tim poglavljima nema posebnih odredaba koje se odnose na
ažuriranje ili izmjenu tih Priloga Sporazumu.

                Europska unija                                               Gruzija


				|

		52015PC0040

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (zahtjev EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities) /* COM/2015/040 final - 2015/ () */

			   	OBRAZLOŽENJE
KONTEKST PRIJEDLOGA
1.           Pravila koja se primjenjuju
na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF)
utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu
globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
br. 1927/2006[1]
(dalje u tekstu: „Uredba o EGF-u”).
2.           Grčka su tijela
podnijela zahtjev EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities za financijski
doprinos iz EGF-a, nakon otpuštanja u smislu članka 3. Uredbe o EGF-u
(dalje u tekstu „otpuštanja”) u 46 poduzeća koja djeluju u okviru
odjeljka 58 (Izdavačke djelatnosti)[2]
na razini NACE Rev. 2 u regiji Atici razine NUTS 2[3] (EL 30) u
Grčkoj.
3.           Nakon ocjenjivanja zahtjeva
Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela
zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz
EGF-a.
SAŽETAK ZAHTJEVA
 Zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a: || EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities
 Država članica: || Grčka
 Predmetna regija/regije (razina NUTS 2): || Atika (EL 30)
 Datum podnošenja zahtjeva: || 4.9.2014.
 Datum potvrde primitka zahtjeva: || 18.9.2014.
 Datum podnošenja zahtjeva za dodatnim informacijama: || 18.9.2014.
 Datum podnošenja zahtjeva za dodatna dva tjedna za dostavu zatraženih informacija || 29.10.2014.
 Rok za dostavu dodatnih informacija: || 13.11.2014.
 Rok za dovršetak ocjenjivanja: || 5.2.2015.
 Intervencijski kriterij: || Članak 4. stavak 1. točka (b) Uredbe o EGF-u
 Sektor/sektori gospodarske djelatnosti (odjeljak NACE Rev. 2): || Odjeljak 58. („Izdavačke djelatnosti”)
 Referentno razdoblje (devet mjeseci): || 12. rujna 2013. – 12. lipnja 2014.
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti tijekom referentnog razdoblja: || 705
 Broj korisnika koji ispunjavaju uvjete za koje se očekuje da će sudjelovati u mjerama: || 705
 Broj mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi): || 0
 Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR) || 6 034 500
 Proračun za provedbu EGF-a[4] (EUR) || 210 000
 Ukupni proračun (EUR) || 6 244 500
 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR) || 3 746 700
OCJENA ZAHTJEVA
Postupak
4.           Grčka tijela podnijela
su zahtjev EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities 4. rujna
2014., unutar 12 tjedana od datuma na koji su ispunjeni intervencijski
kriteriji utvrđeni stavkom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je
18. rujna 2014. potvrdila primitak zahtjeva, unutar dva tjedna od
dana podnošenja zahtjeva. Komisija je od grčkih tijela istog dana
zatražila dodatne informacije. Grčka su tijela dostavila dodatne
informacije u roku od osam tjedana od podnošenja zahtjeva, nakon produženja
roka za dva tjedna na osnovi propisno obrazloženog zahtjeva grčkih tijela.
Rok u trajanju od 12 tjedana od dana primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi
Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za
pružanje financijskog doprinosa ističe 5. veljače 2015.
Prihvatljivost zahtjeva
Predmetna poduzeća i korisnici
5.           Zahtjev se odnosi na 705
otpuštenih radnika[5]
u 46 poduzeća[6]
koja djeluju u okviru odjeljka 58 (Izdavačke djelatnosti) na razini NACE
Rev. 2 u regiji Atici razine NUTS 2 (EL 30).
Intervencijski kriteriji
6.           Grčka tijela podnijela
su zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4.
stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojim se propisuje najmanje
500 otpuštanja u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja
djeluju u istom ekonomskom sektoru na razini NACE Rev. 2 i smještena su u
jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama razine NUTS 2 u državi
članici.
7.           Referentno razdoblje od devet mjeseci traje od
12. rujna 2013. do
12. lipnja 2014.
Izračun broja otpuštanja i
prestanaka djelatnosti
8.           Sva otpuštanja
izračunata su od dana stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka.
Prihvatljivi korisnici
9.           Ukupni broj prihvatljivih korisnika
iznosi 705.
Veza između otpuštanja i svjetske
financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009
10.         Kako bi se uspostavila veza
između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane
Uredbom (EZ) br. 546/2009, Grčka tvrdi da je grčko gospodarstvo
u posljednjih šest godina (2008. – 2013.) u dubokoj recesiji. Prema
ELSTAT-u, grčkom tijelu za statistiku, od 2008. grčki BDP smanjio se
za 25,7 postotnih bodova; javna potrošnja za 21 postotni bod, a privatna
potrošnja za 32,3 postotna boda, dok se nezaposlenost povećala za 20,6
postotnih bodova. Iako je procijenjeno da je grčko gospodarstvo na putu ka
oporavku i predviđanja za neke od tih pokazatelja već su pozitivna za
2014.[7],
na tržištu će rada u neposrednoj budućnosti i dalje biti
poteškoća.
11.         Kako bi mogla otplaćivati
strani dug grčka je vlada 2008. provela nepopularne mjere kao što su
povećanje prihoda od poreza, racionalizacija u javnim rashodima i
smanjenje plaća radnika u javnom sektoru. Plaće su se smanjivale i u
privatnom sektoru u pokušaju da se poveća konkurentnost grčkog
gospodarstva. Od 2008. godine tisuće su poduzeća prestala s radom i
zatvorena su, a njihovi su zaposlenici postali višak, a tisuće su
samozaposlenih osoba prestale sa svojom djelatnošću, što je pridonijelo
naglom povećanju nezaposlenosti. Neposredna posljedica nižih dohodaka bio
je pad privatne potrošnje, posebno za proizvode koji nisu neophodni.
12.         Godine 2009. potrošnju
kućanstava u Grčkoj obilježio je isti negativan trend kao u EU-27. U
2010. i 2011. došlo je do oporavka u potrošnji kućanstava na razini EU-27,
nakon čega je slijedio pad 2012. Potrošnja kućanstava u Grčkoj
smanjivala se od početka financijske i gospodarske krize te su brojke iz
godine u godinu bile sve lošije.
Potrošnja kućanstava
(% promjena u usporedbi s prethodnom godinom)
   || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012.
 EU-27 || 0,44 || –1,67. || 1,04 || 0,26 || –0,74
 Grčka || 4,67 || –1,91. || –6,39 || –7,91 || –9,07
Izvor: Eurostat
13.         Prema izvješću ELSTAT-a o
dohotcima kućanstava i životnim uvjetima, 23 % Grka živjelo je ispod
praga siromaštva[8]
u 2012.
14.         Prema nedavno izrađenoj
studiji[9]
INE-GSEE-a[10]
objavljenoj u srpnju 2014., tri od četiri radnika ili zaposlenika
izjavila su da im je zbog smanjenja plaće dohodak u 2014. bio manji nego u
prethodnoj godini. Osim toga, 38 % ispitanika smatra da će im se
plaće dodatno smanjiti u sljedećem tromjesečju. Većina
ispitanika je u skladu s time smanjila svoje izdatke, posebno za proizvode koji
nisu neophodni, npr. časopise i novine.
15.         Do sada je u sektoru
izdavačkih djelatnosti podnesen još jedan zahtjev za dodjelu sredstava iz
EGF-a[11]
koji se također temelji na svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi.
Događaji zbog kojih dolazi do
otpuštanja i prestanka djelatnosti
16.         Prema grčkim tijelima dva
su događaja bila glavni uzroci otpuštanja: (1) smanjenje raspoloživog
dohodaka kućanstava zbog povećanja poreznog opterećenja, manjih
plaća (zaposlenika u privatnom i u javnom sektoru) i porasta
nezaposlenosti, što je dovelo do velikog pada kupovne moći i potrebe za
određivanjem prioriteta u potrošnji i izbacivanjem proizvoda koji nisu
neophodni za svakodnevni život; (2) drastično smanjenje zajmova
poduzećima i pojedincima zbog manjka gotovine u grčkim bankama. Prema
Grčkoj središnjoj banci godišnja stopa rasta odobrenih zajmova
kućanstvima i poduzećima (ne uključujući financijska
društva) negativna je od 2010. zbog manjka novca u grčkim bankama[12].
17.         U razdoblju 2009. – 2012.
poduzeća iz sektora masovnih medija prekinula su svoje djelatnosti ili
smanjila plaće svojim zaposlenicima.[13]
U tom se kontekstu pokazuje smanjenje u prihodima poduzeća iz sektora
masovnih medija jer su rashodi za oglašavanje koje je jedno od njihovih
osnovnih izvora prihoda, drastično smanjeni: u 2012. rashodi za
oglašavanje u masovnim medijima pali su na 1,14 milijardi EUR, dok su 2008.
bili 2,67 milijardi EUR, što je smanjenje od 57 %[14].
18.         Kao rezultat toga su se
poduzeća svih vrsta i kategorija u sektoru masovnih medija počela
suočavati s velikim problemima u plaćanju svojih obveza. U platnoj
bilanci vidljivo je da su ukupne obveze poduzeća iz sektora masovnih
medija bile veće od 3,2 milijarde EUR u 2010. i 2011., od čega su
50 % kratkoročne obveze.[15]
19.         U tom okviru, izdavačka
poduzeća naišla su na ozbiljne probleme u pogledu održivosti poslovanja jer
su im se financijski elementi i uspješnost pogoršali za vrijeme krize. Tablica
u nastavku prikazuje promet izdavačkog sektora i oslikava stalan silazni
trend zadnjih godina: indeks prometa poduzeća u izdavačkom sektoru
(odj. 58) smanjio se za više od 40 % u zadnje tri godine
(2010. – 2013.). Silazni je trend predviđen i za 2014.
Tablica 1.: Kretanje indeksa prometa u
izdavačkom sektoru
(odj. 58 NACE rev.2) u Grčkoj, 2010. – 2014.
   || 2010. || 2011. || 2012. || 2013. || PROMJENA 2010. – 2013. || 2014.
 odjeljak 58: Izdavačke djelatnosti (bazna godina: 2005.=100) || 76,3 || 55,9 || 47,8 || 45,5 || –40,4 || 43,8 (procjena)
20.         Zbog manjka novčanog toka
koji je popratna pojava recesije grčkog gospodarstva povećale su se
poteškoće poduzeća u izdavačkom sektoru.
21.         U poduzećima u tom sektoru
(novine, časopisi itd.) došlo je do 60 % smanjenja u prodaji u
razdoblju 2009. – 2013. zbog pada u potražnji za njihovim
proizvodima. Zbog stalnog pada dohodaka grčkih potrošača promijenile
su se njihove potrošačke navike i okrenuli su se „primarnim” potrebama.
Taj je silazni trend karakterističan za novinska poduzeća u Atici
koja predstavljaju velik dio izdavačkih poduzeća iz sektora masovnih
medija i koja su izgubila polovicu svojih čitatelja u razdoblju krize
(vidjeti tablicu 2.).
Tablica 2.: Kretanja tiraže novina u Atici u
određenim kategorijama (2008. – 2013.)
   || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012. || 2013.
 NEDJELJNE NOVINE || 1 130 178 || 1 115 732 || 971 287 || 861 111 || 730 425 || 676 537
 JUTARNJE NOVINE || 59 581 || 52 280 || 41 262 || 31 686 || 28 385 || 6 916
 VEČERNJE NOVINE || 254 694 || 226 055 || 203 961 || 174 804 || 130 100 || 101 754
 FINANCIJSKI TJEDNICI || 43 065 || 27 621 || 34 665 || 20 721 || 15 206 || 9 016
 UKUPNO || 1 487 518 || 1 421 688 || 1 251 175 || 1 088 322 || 904 116 || 794 223
22.         Razine zaposlenosti
posljedično su znatno smanjene i u razdoblju 2010. – 2013.
zaposlenost u izdavačkom sektoru (odjeljak 58. NACE rev.2) smanjena je za
28,7 postotnih bodova[16]
prema Grčkom institutu rada.
Predviđene posljedice otpuštanja na
lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost
23.         Otpuštanja imaju znatan
negativan učinak na lokalno, regionalno i nacionalno gospodarstvo. Broj
nezaposlenih u Grčkoj u razdoblju 2008. – 2013. povećao se
četiri puta.
Stopa nezaposlenosti
Izvor: Eurostat[17]
24.         Istovremeno je stopa
nezaposlenosti u regiji Atici u prvom tromjesečju 2014. bila 28 %
(dok je prosjek u Grčkoj bio 27,8 %).[18] Ta regija pridonosi s
43 % grčkom BDP-u (stoga je kriza koju su pretrpjela poduzeća u
regiji utjecala na cijelo grčko gospodarstvo). Ta regija ima i
najveći udio nezaposlenih u Grčkoj. Ta činjenica negativno utječe
na položaj radne snage u Atici.
25.         Osim toga, utvrđeno je da
većina poduzeća u širem području Atene imaju sličnih
problema s održivošću. Stoga je jasno da su otpuštanja u izdavačkim
poduzećima preopteretila regiju koja je već trpjela negativne posljedice
krize.
Ciljani korisnici i predložene mjere
Ciljani korisnici
26.         Predviđa se da će u
mjerama sudjelovati 705 ciljanih radnika, odnosno svi otpušteni radnici koji
ispunjavaju uvjete. Raščlamba radnika po spolu, državljanstvu i dobnoj
skupini:
 Kategorija || Broj  korisnika
 Spol: || muškarci: || 391 || (55,46 %)
   || žene: || 314 || (44,54 %)
 Državljanstvo: || građani EU-a: || 693 || (98,30 %)
   || državljani zemalja izvan EU-a: || 12 || (1,70 %)
 Dobna skupina: || 15 – 24 godine: || 12 || (1,70 %)
   || 25 – 29 godina: || 40 || (5,67 %)
   || 30 – 54 godine: || 576 || (81,71 %)
   || 55 – 64 godine: || 71 || (10,07 %)
   || stariji od 64 godine: || 6 || (0,85 %)
Prihvatljivost predloženih mjera
27.         Usluge
prilagođene potrebama koje će se osigurati otpuštenim radnicima
sastoje se od sljedećih mjera:
–
Profesionalna orijentacija: Ovom popratnom mjerom, koja će biti na raspolaganju svim
sudionicima, obuhvaćene su sljedeće faze:
1. Bilježenje i utvrđivanje potreba. Prva mjera koja je osigurana svim korisnicima uključuje
bilježenje podataka i utvrđivanje potreba (osobnih, profesionalnih i socijalnih)
te pružanje informacija o dostupnim uslugama i programima osposobljavanja te o
vještinama i zahtjevima u pogledu osposobljavanja.
2.  Dokument s osobnim podacima i podacima o
kvalifikacijama. Time se radnicima želi pomoći da
identificiraju vlastite vještine i mogućnosti s obzirom na interese te da
odrede realističan plan razvoja karijere. Ocjena vještina uključuje
intenzivno i prilagođeno savjetovanje, strukturirano kao postupak koji se
sastoji od više faza u kojima radnik i savjetnik rade na problemu (npr.
mogućnosti, interesi, analiza motivacija i očekivanja, prepreke
itd.). Nakon tih ocjena sastavlja se dokument koji sadržava osobne podatke i
podatke o kvalifikacijama u kojem je prikazan sažetak vještina sudionika,
njegov pojedinačni projekt i plan djelovanja.
3. Postupak za osobni i profesionalni razvoj. To obuhvaća: (1) utvrđivanje profesionalnih ciljeva te
traženje posla; (2) utvrđivanje i ocjenjivanje mogućnosti za
zapošljavanje; (3) načine podnošenja prijave za posao; (4) sastavljanje
životopisa i popratnog pisma; (5) pripremu za razgovor; (6) pružanje osnovnih
informacija o tržištu rada i o institucijskim, radnim, poslovnim i pravnim
pitanjima.
4. Provedba pojednačnog akcijskog plana. Savjetnici će biti na raspolaganju radnicima i za vrijeme
provedbe programa osposobljavanja i pojedinačnih planova za ponovno
uključivanje u rad. Sudionicima koji su zainteresirani za pokretanje posla
pružit će se općenita potpora i savjetovanje o poduzetništvu u okviru
mjere profesionalne orijentacije.
5 Praćenje.
Ova mjera uključuje praćenje sudionika tijekom šest mjeseci nakon
prestanka provedbe mjera.
–
Osposobljavanje i stručno osposobljavanje. Mjera se sastoji od toga da se radnicima osiguraju tečajevi
stručnog osposobljavanja u skladu s njihovim potrebama utvrđenima
tijekom profesionalnog savjetovanja, i to u područjima i sektorima s
dobrim mogućnostima razvoja koji odgovaraju prepoznatim potrebama na
tržištu rada. Nudit će se dvije vrste osposobljavanja: programi
stručnog osposobljavanja te specijalizirani tečajevi ili obrazovni
programi.
–
Subvencije za samozapošljavanje. Radnici koji pokreću vlastito poduzeće dobit će do
15 000 EUR kao doprinos za pokrivanje troškova osnivanja. U Grčkoj je
pristup financiranju jedna od najvećih poteškoća s kojima se
poduzetnici susreću prilikom pokretanja posla. Zbog manjka likvidnosti banke
odbijaju većinu zahtjeva za zajam. Cilj je ove mjere navedenom
financijskom potporom promicati poduzetništvo.
–
Naknada za traženje posla i osposobljavanje. Za pokrivanje troškova nastalih za vrijeme sudjelovanja u mjeri
profesionalne orijentacije, korisnici će dobiti 50 EUR po danu
sudjelovanja. Za vrijeme osposobljavanja naknada će iznositi 6 EUR po
satu.
–
Naknada za mobilnost.
Radnici koji prihvate posao radi kojeg moraju promijeniti boravište dobit
će paušalni iznos od 2 000 EUR za pokrivanje nužnih troškova.
28.         U
tekstu opisane predložene mjere predstavljaju aktivne mjere na tržištu rada u
okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u.
Navedene mjere ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite.
29.         Grčka tijela dostavila su
zatražene podatke o mjerama koje su obvezne za predmetna poduzeća na
temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Potvrdila su da
financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.
Predviđeni proračun
30.         Predviđeni ukupni
troškovi iznose 6 244 500 EUR, u što su uključeni rashodi
za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 6 034 500 EUR i
rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te
kontrole i izvješćivanja u iznosu od 210 000 EUR.
31.         Ukupan
financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 3 746 700 EUR
(60 % ukupnih troškova).
 Mjere || Predviđeni broj sudionika || Predviđeni trošak po sudioniku (u EUR) || Predviđeni ukupni troškovi (u EUR)
 Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)
 Profesionalno savjetovanje || 705 || 1 250 || 881 250
 Stručno osposobljavanje || 460 || 2 400 || 1 104 000
 Specijalizirano osposobljavanje / obrazovanje || 245 || 4 000 || 980 000
 Subvencije za samozapošljavanje || 80 || 15 000 || 1 200 000
 Podzbroj (a): Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama || – || 4 165 250
 (69,02 %)
 Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
 Naknade za traženje posla || 705 || 1 250 || 881 250
 Naknade za sudjelovanje u programima osposobljavanja || 460 || 1 800 || 828 000
 Naknade za mobilnost || 80 || 2 000 || 160 000
 Podzbroj (b): Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama || – || 1 869 250
 (30,98 %)
  Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u
 1. Pripremne aktivnosti || – || 40 000
 2. Upravljanje || – || 40 000
 3. Informiranje i promidžba || – || 100 000
 4. Kontrola i izvješćivanje || – || 30 000
 Podzbroj (c): Postotak ukupnih troškova: || – || 210 000
 (3,36 %)
 Ukupni troškovi (a + b + c): || – || 6 244 500
 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova) || – || 3 746 700
32.         Troškovi mjera utvrđenih
u prethodno navedenoj tablici kao mjera na temelju članka 7.
stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne prelaze 35 % ukupnih
troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Grčka
tijela potvrdila su da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih
korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.
33.         Grčka tijela potvrdila su
da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, pokretanje poduzeća i
preuzimanje poduzeća od strane zaposlenika neće prelaziti 15 000
EUR po korisniku.
Razdoblje prihvatljivosti izdataka
34.         Grčka tijela počela
su pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima
28. studenoga 2014. Izdaci za mjere iz točke 27. stoga će
biti prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od
28. studenoga 2014. do 28. studenoga 2016.
35.         Grčka tijela počela
su stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 3. studenoga 2014.
Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te
kontrole i izvješćivanja stoga će biti prihvatljivi za financijski
doprinos iz EGF-a od 3. studenoga 2014. do 28. svibnja 2017.
Komplementarnost s mjerama koje se
financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije
36.         Izvor nacionalnog
pretfinanciranja ili sufinanciranja je program javnog ulaganja grčkog
Ministarstva razvoja.
37.         Grčka tijela potvrdila su
da se za prethodno opisane mjere za koje se prima financijski doprinos iz EGF-a
neće dodijeliti financijski doprinos i iz drugih financijskih instrumenata
Unije.
Postupci za savjetovanje s ciljanim
korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i
regionalnim tijelima
38.         Grčka su tijela navela da
je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u
dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika (Sindikat novinara atenskih
dnevnih novina (ΕΣΗΕΑ), Sindikat zaposlenika atenskih
dnevnih novina (ΕΠΗΕΑ)) i Institut rada GSEE). Oni su
17. lipnja 2014. poslali dopis ministru rada i njegovu zamjeniku s
informacijama o većoj krizi u cijelom sektoru medija što je rezultat gospodarske
recesije u zemlji, te su izvijestili o velikom broju poduzeća koja djeluju
u sektoru medija koja su prestala poslovati, smanjila plaće osoblju,
otpustila zaposlenike, itd. te su  zatražili od vlasti da provjere
prihvatljivost mogućeg zahtjeva za sredstva iz EGF-a. Prvi je sastanak
dogovoren 27. lipnja 2014. između upravljačkog tijela EGF-a u
Grčkoj (EYSEKT) i predstavnika sindikata ΕΣΗΕΑ,
ΕΠΗΕΑ i Instituta rada GSEE. Drugi je sastanak održan
31. srpnja 2014. Na njemu su prisustvovali predstavnici Tijela za koordinaciju
i praćenje ESF-a (EYSEKT), predstavnici sindikata
ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ i Instituta rada
GSEE te predstavnici zaposlenika. Na tom su sastanku predstavnici zaposlenika
dali detaljne podatke o mogućem slučaju, a predstavnici sindikata
ΕΣΗΕΑ, ΕΠΗΕΑ i Instituta rada
GSEE obećali su izvijestiti radnike o zahtjevu za financiranje iz
Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji. Nakon toga, sudionici su
raspravili o obliku predloženih individualnih mjera za korisnike.
39.         Prijedlozi predstavnika
zaposlenika te stajalište socijalnih partnera temeljili su se na njihovim
potrebama, na osnovi potreba i posebnosti na lokalnom tržištu rada.
40.         EYSEKT je surađivao sa
svim stranama uključenima u oblikovanje predloženih individualnih mjera za
korisnike.
Sustavi upravljanja i nadzora
41.         Zahtjev sadržava opis sustava
upravljanja i kontrole kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih
tijela. Grčka je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom
upravljati i da će ga nadzirati ista tijela koja upravljaju financiranjem
iz Europskog socijalnog fonda (ESF) u Grčkoj i provode nadzor nad njim.
Tijelo za koordinaciju i praćenje mjera ESF-a (EYSEKT) djelovat će
kao upravljačko tijelo, EDEL (Odbor za fiskalnu reviziju) kao revizorsko
tijelo, a posebna Agencija za nadzor plaćanja kao tijelo za ovjeravanje.
Obveze predmetne države članice
42.         Grčka tijela dostavila su
sva potrebna jamstva u vezi sa sljedećim:
–
u pristupu predloženim mjerama i njihovoj provedbi
poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije,
–
ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim
zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,
–
ako su poduzeća nastavila s radom nakon što su
provela otpuštanja, ispoštovala su pravne obveze kojima se uređuju
otpuštanja te su se u skladu s njima pobrinula za svoje radnike,
–
predloženim mjerama pružit će se potpora
pojedinačnim radnicima i neće se upotrebljavati za restrukturiranje
poduzeća ili sektora,
–
za predložene mjere neće se primati
financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te
će se spriječiti dvostruko financiranje,
–
predložene mjere nadopunjavat će se mjerama
koje se financiraju iz strukturnih fondova,
–
financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu
s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
UTJECAJ NA PRORAČUN
Proračunski prijedlog
43.         EGF ne premašuje najveći
godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom)
br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji
financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[19]
44.         Nakon što je proučila
zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1.
Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere i
predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja financijskog
doprinosa za zahtjev iz EGF-a odobri iznos od 3 746 700 EUR, što
predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih mjera.
45.         Predloženu odluku o
mobilizaciji EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i
Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13.
Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o
suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom
upravljanju[20].
Povezani akti
46.         Komisija će istodobno s
podnošenjem navedenog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Europskom
parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od
3 746 700 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.
47.         Komisija će istodobno s
donošenjem navedenog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a provedbenim aktom
donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan
na koji Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o
mobilizaciji EGF-a.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu
globalizaciji
(zahtjev EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU)
br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013.
o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju
izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[21],
a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
uzimajući u obzir
Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o
suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom
upravljanju[22],
a posebno njegovu točku 13.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Europski fond za prilagodbu
globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora radnicima koji su
proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom
djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine
uzrokovanih globalizacijom, kao posljedica nastavka svjetske financijske i
gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009 Europskog
parlamenta i Vijeća[23],
ili kao posljedica nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im
se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada.
(2)       Sredstva EGF-a ne prelaze
najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom)
br. 1311/2013.[24]

(3)       Grčka je 4. rujna 2014.
podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u odnosu na otpuštanja[25] u 46 poduzeća
koja djeluju u okviru odjeljka 58 (Izdavačke djelatnosti)[26] na razini NACE Rev. 2
u regiji Atici razine NUTS 2 (EL 30) u Grčkoj. Zahtjev je dopunjen
dodatnim informacijama u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU)
br. 1309/2013. Taj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za utvrđivanje
financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđenima člankom 13. Uredbe
(EU) br. 1309/2013. Komisija je stoga predložila mobilizaciju iznosa od
3 746 700 EUR.
(4)       Sredstva iz EGF-a bi se stoga
trebala mobilizirati radi pružanja financijskog doprinosa u vezi sa zahtjevom
koji je podnijela Grčka,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U okviru općeg proračuna Europske
unije za financijsku godinu 2015. osigurava se 3 746 700 EUR iz
EGF-a za odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za
plaćanje.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[2]               Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni
Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o
posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006.,
str. 1.)
[3]               Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od
8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog
parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih
jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira
za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.)
[4]               U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe
(EU) br. 1309/2013.
[5]               U smislu članka 3. točke (a) Uredbe
o EGF-u.
[6]               Popis predmetnih poduzeća i broj radnika koji su
proglašeni viškom po pojedinom poduzeću navedeni su u Prilogu.
[7]               http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/forecasts/2014_autumn_forecast_en.htm
[8]               Granica siromaštva u Grčkoj iznosi
5 708 EUR godišnje po osobi (za pojedince),
odnosno 11 986 EUR za kućanstva koja se sastoje od dvije
odrasle osobe i dvoje djece do 14 godina.
[9]               http://www.inegsee.gr/wp-content/uploads/2014/07/Symperasmata.pdf
[10]             Institut rada opće konfederacije radničkih
sindikata Grčke
[11]             EGF/2009/024 NL Noord Holland i Zuid Holland,
COM(2010) 532
[12]             http://www.bankofgreece.gr/BogEkdoseis/Summary_Annrep2013.pdf
[13]             http://www.efsyn.gr/?p=5033
[14]             http://www.3comma14.gr/pi/?survey=16005
[15]             http://www.efsyn.gr/?p=5033
[16]             http://www.inegsee.gr
[17]             Kôd tsdec450
[18]             Izvor: Grčko tijelo za statistiku, ankete o radnoj
snazi, podaci za prvo tromjesečje
[19]             SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[20]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[21]             SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[22]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[23]             SL L 167, 29.6.2009., str. 26.
[24]             Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od
2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za
razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).
[25]             U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o
EGF-u.
[26]             Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni
Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o
posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006.,
str. 1.).
 Poduzeća i broj otpuštanja
 T.C.T. MEDIA GROUP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2
 D.A. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ  ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 2
 D.B.A.S. ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6
 QUEUE PRINT ΜΟΝΟΠΡΟΣΩΠΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1
 METRORAMA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΠΕΡΙΟΡΙΣΜΕΝΗΣ ΕΥΘΥΝΗΣ || 1
 MOTORPRESS HELLAS ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11
 MULTIMEDIA ΕΦΑΡΜΟΓΕΣ ΠΛΗΡΟΦΟΡΙΚΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10
 PEGASUS MAGAZINES PUBLICATIONS AEE || 3
 PRESS TABAC ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΔΙΑΧΕΙΡΙΣΗΣ ΜΕΣΩΝ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ || 2
 REAL MEDIA ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 7
 SPORTDAY ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΠΑΡΑΓΩΓΙΚΗ & ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 6
 TRECK Α.Β.Ε.Ε.Ε. ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΓΡΑΦΙΚΕΣ ΤΕΧΝΕΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ & ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6
 UP ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22
 WEB  ENTERTAINMENT ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 8
 ΑΝΕΞΑΡΤΗΤΑ ΜΕΣΑ ΜΑΖΙΚΗΣ ΕΝΗΜΕΡΩΣΗΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9
 ΑΝΝΑ ΒΕΝΕΤΣΑΝΟΥ & ΣΙΑ ΕΤΕΡΟΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1
 ΑΝΩΝΥΜΟΣ ΒΙΟΜΗΧΑΝΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΒΙΒΛΙΟΔΕΣΙΕΣ ΕΝΤΥΠΩΝ DIAMOND PRINT || 14
 ΑΤΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 14
 GRAFOPRINT Α.Β.Ε.Ε. ΓΡΑΦΙΚΩΝ ΤΕΧΝΩΝ || 10
 ΔΗΜΟΚΡΑΤΙΚΟΣ ΤΥΠΟΣ ΕΙΔΗΣΕΟΓΡΑΦΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 25
 ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΟΡΓΑΝΙΣΜΟΣ ΛΑΜΠΡΑΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ - ΔΟΛ || 64
 ΔΙΟΠΤΡΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 3
 Ε. ΣΠΥΡΟΥ  - Γ. Κ. ΣΠΥΡΟΥ & ΣΙΑ ΟΜΟΡΡΥΘΜΟΣ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 1
 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΕΘΝΟΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21
 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΛΥΜΠΕΡΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 92
 ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΠΡΩΤΟ ΘΕΜΑ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 19
 ΕΚΤΥΠΩΣΕΙΣ IRIS Α.Ε.Β.Ε. || 32
 ΕΝΤΥΠΟΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε.Τ. || 2
 ΕΞΕΡΕΥΝΗΤΗΣ - EXPLORER ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΜΠΟΡΙΚΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 22
 EXPRESS - Δ. ΚΑΛΟΦΩΛΙΑΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΚΤΥΠΩΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 16
 ΖΑΓΚΛΗΣ || 2
 Η ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΟΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΟΣ ΣΥΝΕΤΑΙΡΙΣΜΟΣ ΠΟΛΙΤΙΚΩΝ & ΠΟΛΙΤΙΣΤΙΚΩΝ ΜΕΛΕΤΩΝ || 3
 Η ΝΑΥΤΕΜΠΟΡΙΚΗ Π.ΑΘΑΝΑΣΙΑΔΗΣ & ΣΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 31
 Η.ΜΕ.ΠΕ.Τ. ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ ΕΚΔΟΣΕΩΝ ΗΜΕΡΗΣΙΟΥ - ΠΕΡΙΟΔΙΚΟΥ ΤΥΠΟΥ ΚΑΙ ΗΛΕΚΤΟΝΙΚΩΝ ΜΜΜ || 25
 ΗΜΕΡΗΣΙΑ Α.Ε.Ε. || 9
 Θ.Μ. ΝΙΚΟΛΑΪΔΗΣ ΔΗΜΟΣΙΟΓΡΑΦΙΚΕΣ & ΑΘΛΗΤΙΚΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 9
 ΚΑΘΗΜΕΡΙΝΕΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 33
 ΚΕΡΔΟΣ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 11
 Κ.Μ.Π. ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6
 ΠΑΡΟΝ ΕΚΔΟΣΕΙΣ Ε.Π.Ε. || 2
 SELENA ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 10
 ΣΥΓΧΡΟΝΗ ΕΠΟΧΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ Α.Ε.Β.Ε. || 18
 ΤΗΛΕΡΑΜΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΚΔΟΤΙΚΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 6
 ΤΡΙΤΗ ΟΨΗ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ  ΗΛΕΚΤΡΟΝΙΚΩΝ ΕΚΔΟΣΕΩΝ || 35
 Χ. Κ. ΤΕΓΟΠΟΥΛΟΣ ΕΚΔΟΣΕΙΣ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 52
 ΧΡΥΣΗ ΕΥΚΑΙΡΙΑ ΑΝΩΝΥΜΗ ΕΤΑΙΡΕΙΑ || 21
 Ukupan broj poduzeća: 46 || Ukupan broj otpuštanja: || 705