				|

		52014PC0386

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s njim povezani i obustavi njegove primjene u pogledu Bosne i Hercegovine /* COM/2014/0386 final - 2014/0197 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Politika EU-a prema zemljama zapadnog Balkana
definirana je u okviru Procesa stabilizacije i pridruživanja koji je u svibnju
1999. pokrenula Europska komisija. Europsko
vijeće je na svom sastanku u Lisabonu 23. i 24. ožujka 2000.
zaključilo da sporazumima o stabilizaciji i pridruživanju sa zemljama
zapadnog Balkana treba prethoditi asimetrična liberalizacija trgovine.
Asimetrična liberalizacija trgovine predviđena je Uredbom Vijeća
(EZ) br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje
i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja ili su s
njim povezani. Uredba (EZ) br. 1215/2009 primjenjuje se do 31. prosinca 2015.
Otkad je pokrenut Proces stabilizacije i pridruživanja, sklopljeni su sporazumi o
stabilizaciji i pridruživanju između Unije i
svih dotičnih zemalja zapadnog Balkana, osim Bosne i Hercegovine i Kosova.[1] Bosna
i Hercegovina priznata je 2003. kao potencijalna zemlja kandidatkinja za
pristupanje Europskoj uniji, a 2008. potpisala je Sporazum o stabilizaciji i
pridruživanju pristavši na uvjete za članstvo u EU-u. Od tada se
primjenjuje Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima s Bosnom i
Hercegovinom, do dovršetka postupka ratifikacije Sporazuma o stabilizaciji i
pridruživanju.
Uzimajući u obzir razlike u području
primjene liberalizacije tarifa u okviru ugovorenih režima koji su uspostavljeni
između Unije i svih sudionika u Procesu stabilizacije i pridruživanja i
povlastice odobrene u skladu s Uredbom (EZ)
br. 1215/2009, predlaže se produženje trajanja Uredbe (EZ)
br. 1215/2009 do 31. prosinca 2020. kako bi se korisnicima izvanrednih
trgovinskih mjera i Europskoj uniji dalo dovoljno vremena da prema potrebi
usklade povlastice odobrene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1215/2009 s onima
predviđenima u okviru sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Nakon
proširenja Europske unije 1. srpnja 2013., Bosna i Hercegovina još uvijek nije
prihvatila prilagodbu trgovinskih povlastica odobrenih u okviru Privremenog
sporazuma kako bi se u obzir uzela tradicionalna povlaštena trgovina
između Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru Srednjoeuropskog sporazuma
o slobodnoj trgovini (CEFTA). U slučaju da Bosna i Hercegovina i Europska
unija ne postignu sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica, povlastice odobrene Bosni i Hercegovini u skladu s Uredbom
(EZ) br. 1215/2009 trebalo bi obustaviti od 1. siječnja 2016.
Nakon što Bosna i Hercegovina i Europska unija budu potpisale i privremeno
primjenjivale sporazum o prilagodbi trgovinskih povlastica u okviru Privremenog
sporazuma, te će se povlastice ponovno uvesti.
Člankom 21.
stavkom 1. Ugovora o EU-u propisano je da se djelovanje Unije na
međunarodnoj sceni vodi načelima koja su nadahnjivala njezino
stvaranje, razvoj i proširenje te koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta,
uključujući demokracijom, vladavinom prava, univerzalnošću i
nedjeljivošću ljudskih prava i temeljnih sloboda te poštovanjem ljudskog
dostojanstva. Unija mora poštovati i promicati ta
načela i u svojem vanjskom djelovanju, uključujući svoju
zajedničku trgovinsku politiku. Uredbom (EZ) br. 1215/2009 nije
predviđena mogućnost privremene obustave odobrenja izvanrednih trgovinskih mjera u slučaju da njezini korisnici ozbiljno i sustavno krše temeljna
načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava. Primjereno je uvesti
takvu mogućnost kako bi se osiguralo poduzimanje hitnih mjera u
slučaju nastanka ozbiljnog i sustavnog kršenja temeljnih načela
ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u jednoj od zemalja i
područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske
unije ili su s njim povezani.
Naposljetku, obuhvaćena je tehnička
prilagodba u pogledu pristupa Crne Gore dodatnim cjelokupnim kvotama za uvoz
vina.
2.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna je osnova prijedloga članak
207. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
3.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
Predložena Uredba ne uzrokuje dodatne
troškove za proračun EU-a. U razdoblju od 2015. do 2020. neće biti
dodatnog gubitka prihoda od pristojbi u vezi s proizvodima koji potječu iz
trenutačnih korisnika. Pretpostavljeni prihod koji bi se mogao ostvariti
budućim izvozom ne smatra se gubitkom prihoda od pristojbi.
2014/0197 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1215/2009 o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i
područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske
unije ili su s njim povezani i obustavi njegove primjene u pogledu Bosne i
Hercegovine
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE
UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
djelujući u skladu s redovnim
zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Uredbom Vijeća (EZ)
br. 1215/2009[2]
predviđena je asimetrična liberalizacija trgovine između Unije i
dotičnih zemalja i područja zapadnog Balkana kojom im se za gotovo
sve njihove proizvode odobravaju pogodnosti izvanrednog i neograničenog
bescarinskog pristupa tržištu Unije do 31. prosinca 2015.
(2)       Uredbom (EZ)
br. 1215/2009 nije predviđena mogućnost privremene obustave
odobrenja izvanrednih trgovinskih mjera u slučaju da njezini korisnici
ozbiljno i sustavno krše temeljna načela ljudskih prava, demokracije i
vladavine prava. Primjereno je uvesti takvu mogućnost kako bi se osiguralo
poduzimanje hitnih mjera u slučaju nastanka ozbiljnog i sustavnog kršenja
temeljnih načela ljudskih prava, demokracije i vladavine prava u jednoj od
zemalja i područja koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja
Europske unije ili su s njim povezani.
(3)       Uzimajući u obzir
razlike u području primjene liberalizacije tarifa u okviru ugovorenih
režima koji su uspostavljeni između Unije i svih sudionika u Procesu
stabilizacije i pridruživanja i povlastice odobrene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1215/2009, predlaže se produženje
razdoblja primjene Uredbe (EZ) br. 1215/2009 do 31. prosinca 2020. kako bi
se korisnicima izvanrednih trgovinskih mjera i Europskoj uniji dalo dovoljno
vremena da prema potrebi usklade povlastice odobrene u skladu s Uredbom (EZ)
br. 1215/2009 s onima predviđenima u okviru sporazuma o stabilizaciji
i pridruživanju.
(4)       Uredbom (EZ)
br. 1215/2009 predviđena je cjelokupna kvota za uvoz u Uniju vina s
oznakama kombinirane nomenklature (KN) 220421 93-220421 98 i 220429 93-220429
98. Ova je kvota dostupna svim zemljama ili područjima zapadnog Balkana
pod uvjetom da iscrpe svoje pojedinačne kvote za vino, u skladu s
bilateralnim sporazumima o stabilizaciji i pridruživanju s izuzetkom Crne Gore.
Protokolom o vinu sklopljenim s Crnom Gorom obuhvaćena je kvota za vino
samo za oznake KN ex 220410 i ex 220421, što ta zemlja nije bila u
mogućnosti iskoristiti. Zbog toga je Crnoj Gori u stvarnosti
onemogućen pristup bescarinskoj kvoti za vino za proizvode koji nisu
obuhvaćeni njezinim Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju. Kako bi se
osiguralo da se prema svim dotičnim zemljama i područjima zapadnog
Balkana postupa jednako, primjereno je odrediti da se i Crnoj Gori dopusti
pristup cjelokupnoj kvoti za vino obuhvaćeno
oznakom KN 220429 bez potrebe iscrpljivanja pojedinačnih kvota.
(5)       Otkad je pokrenut Proces
stabilizacije i pridruživanja, sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju
sklopljeni su sa svim dotičnim zemljama zapadnog Balkana, osim s Bosnom i
Hercegovinom i Kosovom.[3]
U lipnju 2013. Vijeće je ovlastilo Komisiju da počne pregovore za
Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju s Kosovom.
(6)       Bosna i Hercegovina priznata
je 2003. kao potencijalna zemlja kandidatkinja za pristupanje Uniji, a 16.
lipnja 2008. potpisala je Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju („Sporazum o
stabilizaciji i pridruživanju”) pristavši na uvjete za članstvo u Uniji.
Od tada se primjenjuje Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima s
Bosnom i Hercegovinom[4]
(„Privremeni sporazum”), do dovršetka postupka ratifikacije Sporazuma o
stabilizaciji i pridruživanju.
(7)       Međutim
Bosna i Hercegovina još uvijek nije prihvatila prilagodbu trgovinskih
povlastica odobrenih u okviru Privremenog sporazuma kako bi se u obzir uzela
tradicionalna povlaštena trgovina između Hrvatske i Bosne i Hercegovine u
okviru Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini (CEFTA). U slučaju
da do donošenja ove Uredbe Europska unija i Bosna i Hercegovina ne budu
potpisale i privremeno primjenjivale sporazum o prilagodbi trgovinskih
povlastica iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog
sporazuma, povlastice odobrene Bosni i Hercegovini
trebalo bi obustaviti od 1. siječnja 2016. Nakon što Bosna i
Hercegovina i Europska unija budu potpisale i privremeno primjenjivale sporazum
o prilagodbi trgovinskih povlastica u okviru Privremenog sporazuma, te bi
povlastice trebalo ponovno uvesti,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba (EZ)
br. 1215/2009 mijenja se kako slijedi:
(1)          U članku 2. stavku 1. dodaje se
sljedeća točka (d):
„(d) odustajanju zemalja i područja
spomenutih u članku 1. od uključenosti u ozbiljno i sustavno kršenje
ljudskih prava, uključujući osnovna prava radnika, temeljna
načela demokracije i vladavine prava.”
(2)          U članku 12. drugi i treći
stavak zamjenjuju se sljedećim:
„Primjenjuje se do 31. prosinca 2020.”
(3)          U Prilogu I. bilješka 5.
zamenjuje se sljedećim tekstom:
„(5) Primjena cjelokupne carinske kvote na vino
podrijetlom iz Crne Gore, u mjeri u kojoj se odnosi na proizvode s oznakom KN
2204 21, uvjetovana je prethodnim iscrpljivanjem pojedinačnih carinskih
kvota predviđenih Protokolom o vinu sklopljenim s Crnom Gorom. Ta
pojedinačna carinska kvota otvara se pod rednim brojem 09.1514.”
Članak 2.
Primjena Uredbe (EZ) br. 1215/2009 u pogledu
Bosne i Hercegovine obustavlja se s učinkom od
1. siječnja 2016.
Članak 3.
1.           Neovisno o
članku 2., primjena Uredbe (EZ) br. 1215/2009 u pogledu Bosne i
Hercegovine ne obustavlja se ako prije 1. siječnja 2016. Europska unija i
Bosna i Hercegovina potpišu i privremeno primjenjuju sporazum o prilagodbi
Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i Privremenog sporazuma kako bi se u
obzir uzelo pristupanje Hrvatske Europskoj uniji.
2.           U slučaju da sporazum iz
stavka 1. ne bude potpisan i privremeno primjenjivan prije 1. siječnja
2016., Uredba (EZ) br. 1215/2009 ponovno se primjenjuje u pogledu Bosne i
Hercegovine od datuma potpisivanja i privremenog primjenjivanja takvog
sporazuma.
3.           Komisija objavljuje obavijest
u Službenom listu Europske unije čim sporazum iz stavka 1. bude
potpisan.
Članak 4.
Ova Uredba stupa na snagu sedmog dana od dana
objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu
te je on u skladu s rezolucijom 1244/1999 UNSC-a i mišljenjem Međunarodnog
suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova.
[2]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1215/2009 od 30. studenoga
2009. o uvođenju izvanrednih trgovinskih mjera za zemlje i područja
koji sudjeluju u Procesu stabilizacije i pridruživanja Europske unije ili su s
njim povezani (SL L 328, 15.12.2009., str. 1.)
[3]               Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu
te je on u skladu s rezolucijom 1244/1999 UNSC-a i mišljenjem Međunarodnog
suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova.
[4]               Privremeni sporazum o trgovini i trgovinskim pitanjima
između Europske zajednice, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine, s druge
strane (SL L 233, 30.8.2008., str. 6.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Strasbourg, 5.7.2016.
            COM(2016) 447 final
            2016/0207(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru
            {SWD(2016) 222 final}{SWD(2016) 225 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Ovo obrazloženje odnosi se na zakonodavni prijedlog Uredbe o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru.

               Cilj je ovog zakonodavnog prijedloga umetnuti novi članak u Glavu II. Uredbe (EU) br. 230/2014 kako bi se pomoć Unije pod iznimnim okolnostima proširila i upotrebljavala za izgradnju kapaciteta vojnih dionika u partnerskim zemljama radi doprinosa održivom razvoju, a posebice postizanju mirnih i uključivih društava.

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Veza između sigurnosti i razvoja prepoznata i na europskoj i na međunarodnoj razini
                  1
               . U „Europskom konsenzusu o razvoju” iz 2005. već je prepoznata ta veza, koja je ključna za najveću moguću učinkovitost vanjskog djelovanja EU-a. Potporom sustavima sigurnosti partnerskih zemalja kao dijelom šireg procesa reformi za pružanje učinkovite i odgovorne sigurnosti državi i pojedincima pridonosi se ciljevima EU-a koji se tiču uključivog i održivog razvoja, izgradnje država i vladavine prava. Pod sigurnošću ljudi podrazumijevaju se pristupi u čijem je središtu čovjek, koji su višesektorski, sveobuhvatni, prilagođeni kontekstu i orijentirani na sprječavanje. Takvi su pristupi posebno važni u situacijama u kojima je, zbog nedostatka sigurnosti, ograničen pristup ljudima koji su pod najvećim rizikom da budu ostavljeni u konfliktnom okruženju,  i smanjena djelotvornost humanitarnog ili razvojnog rada.

               Donošenjem „Programa za održivi razvoj do 2030.” Ujedinjenih naroda (UN)
                  2
                i njegova 16. cilja održivog razvoja
                  3
                 o „miru i pravdi” naglašava se važnost promicanja mirnih i uključivih društava, omogućivanje pristupa pravdi za sve, te izgradnje učinkovitih, odgovornih institucija na svim razinama. U 16. cilju održivog razvoja naglašava se potreba za jačanjem mjerodavnih nacionalnih institucija, između ostalog i uz pomoć međunarodne suradnje za izgradnju kapaciteta na svim razinama. Posebice u nestabilnim državama pogođenim sukobima, kanaliziranjem investicija u skladu s načelima učinkovitosti razvoja pomoći će se suočavanju s osnovnim uzrocima sukoba i nestabilnosti. EU podržava „Novi dogovor za angažman u nestabilnim državama”
                  4
                i naglasak koji je u njemu stavljen na vezu između sigurnosti i razvoja.

               Revidirane direktive o izvješćivanju
                  5
                Odbora za razvojnu pomoć Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD-DAC”) o službenoj razvojnoj pomoći (ODA) u području mira i sigurnosti pružaju veću jasnoću i  dodatno razvijaju opseg pravila službene razvojne pomoći za sigurnosni sektor. U njima je zadržan niz jamstava, a posebno načelno civilna narav službene razvojne pomoći, iako se potpora vojsci može prepoznati kao službena razvojna pomoć u iznimnim i jasno ograničenim okolnostima.

                  U Zajedničkoj komunikaciji „Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju” (JOIN(2015) 17 final) analizirano je na koji se način može poboljšati potpora EU-a za pomoć izgradnji kapaciteta partnera, a time i doprinos stabilnosti, sigurnosti i razvoju. U komunikaciji su utvrđeni nedostaci u sposobnosti EU-a da pruži potporu izgradnji kapaciteta partnera u sigurnosnom sektoru, bez obzira na brojne mjere kojima se već pruža potpora, uključujući učinkovitu civilnu upravu i civilni nadzor nad sigurnosnim sustavom. U Zajedničkoj komunikaciji zaključeno je: „trenutačno ne postoji ni jedan instrument proračuna EU-a osmišljen radi osiguravanja sveobuhvatnog financiranja izgradnje sigurnosnog kapaciteta u partnerskim zemljama, a posebno njegove vojne komponente”
                     6
                  .

                  Ako se ne rješavaju glavne operativne potrebe partnera, otežava se postizanje osnovnih ciljeva za razvoj, a to je unaprjeđivanje uvjeta za mir i sigurnost ljudi. Poboljšanje funkcioniranja vojnih dionika i jačanje njihova upravljanja, posebice u nestabilnim kontekstima i zemljama koje su upravo izašle iz sukoba, pridonosi miru, sigurnosti ljudi i stabilnosti, te time i postizanju ciljeva održivog razvoja. Nemogućnost financiranja izgradnje kapaciteta u sigurnosnom sektoru (i opreme i edukacije) narušava sposobnost partnera da ispune svoje razvojne potrebe.

                  Posebni su ciljevi prijedloga: i.  pridonijeti poboljšanju kapaciteta partnerskih zemalja da same sprječavaju krize i upravljaju krizama, ii.  pridonijeti poboljšanju učinkovitosti razvojnih inicijativa Unije radom sa svim dionicima sigurnosnog sektora, uključujući vojsku, kroz izgradnju kapaciteta radi potpore sigurnosti i razvoju koju pruža EU, što je ranije moguće, na prilagodljiv i sveobuhvatan način, i iii). pridonijeti osiguravanju poštovanja vladavine prava, dobrog upravljanja te povećane civilne kontrole i nadzora nad vojskom u trećim zemljama.

               •Usklađenost s drugim politikama Unije

               Ova inicijativa pristaje uz ambiciju da se alati EU-a udruže za potrebe većih izazova, kao što je opisano u Zajedničkoj komunikaciji „Sveobuhvatni pristup EU-a vanjskim sukobima i krizama”
                  7
                i zaključcima Vijeća nastavnim na tu komunikaciju
                  8
               .

               S obzirom na Zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku Unije (ZVSP) i civilne i vojne misije te operacije (a posebice edukativne misije) Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) osnovna su komponenta sveobuhvatnog pristupa EU-a upravljanju krizama u trećim zemljama
                  9
                i tvore stup edukacije o izgradnji kapaciteta radi potpore sigurnosti i razvoju za obrambeno i za civilno sigurnosno osoblje.

               Sredstva za vojne operacije Zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a države članice EU-a koje u njima sudjeluju osiguravaju izravno, a ostale u okviru mehanizma Athena
                  10
               , osmišljenog za upravljanje financiranjem zajedničkih troškova povezanih s vojnim operacijama EU-a u okviru Zajedničke vanjske i sigurnosne politike. Ovi troškovi povezani su, među ostalim, s troškovima provedbe i upravljanja stožerima, infrastrukture, logistike i potpore misijama, ali ne odnose se na sve troškove koji nastanu za partnersku zemlju koja dobiva potporu kroz neku misiju ili operaciju.

               Izvan okvira općeg proračuna Unije Europski razvojni fond (ERF) pruža financijska sredstva za provedbu EU-ove politike za razvojnu suradnju sa Skupinom afričkih, karipskih i pacifičkih država (ACP) u skladu s Partnerskim sporazumom iz Cotonoua
                  11
               . Instrument mirovne pomoći za Afriku
                  12
                (APF) uspostavljen je 2003. u okviru Europskog razvojnog fonda i do danas je najdalekosežniji instrument za rješavanje pitanja povezanosti sigurnosti i razvoja, a njime se pruža potpora i vojnim aktivnostima. Bez obzira na to, APF je podložan većem broju ograničenja, posebice u svojoj geografskoj i isključivo regionalnoj pokrivenosti, čime se sprječava globalna upotreba tog instrumenta na nacionalnoj razini.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna su osnova ovog zakonodavnog prijedloga članak 209. stavak 1. i članak 212. stavak 2. UFEU-a.

               S obzirom na širok spektar razvojne suradnje
                  13
                financiranje izgradnje kapaciteta (potpora edukacijama i opremi) u sigurnosnom sektoru na temelju članka 209./212. UFEU-a nije samo po sebi isključeno samo zbog vojne prirode korisnika
                  14
               . Uzimajući u obzir ciljeve razvojne suradnje Unije, tj. doprinos nastojanjima u pogledu održivog razvoja zemalja u razvoju, financiranje vojske moguće je samo u iznimnim okolnostima (vidjeti i točku 5. u nastavku za detaljno objašnjenje).

               •Supsidijarnost i proporcionalnost

               Predložena Uredba u skladu je s načelom supsidijarnosti i s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).

               Djelovanje EU-a neophodno je i opravdano i na temelju ciljeva utvrđenih Ugovorom i po načelu supsidijarnosti. Sveobuhvatna i prilagodljiva potpora EU-a sigurnosnom sektoru imala bi dodanu vrijednost jer bi omogućila da se u kratkoročne i dugoročne inicijative uključe svi dionici sigurnosnog sektora neke zemlje te bi omogućila bolju koordinaciju takve potpore. Intervencijama na razini EU-a mogu se bolje postići sigurnost i stabilnost te potaknuti učinkovitija međunarodna nastojanja povezana sa sigurnošću i razvojem.

               •Odabir instrumenta

                  Zakonodavni prijedlog ima oblik uredbe o izmjeni postojećeg zakonskog akta.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Savjetovanja s dionicima

               Javno savjetovanje na internetu radi prikupljanja stajališta javnosti započeto je 1. travnja, a završeno je 27. svibnja 2016. Zaprimljeno je ukupno 78 odgovora, većinom od privatnih građana. Više država članica (Češka, Finska, Francuska, Njemačka, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal i Španjolska) dalo je svoj doprinos inicijativi u obliku neslužbenog dokumenta izdanog 15. travnja 2016.

               Kao cjelina, odgovori su ukazivali na veliku podršku trima glavnim načelima u osnovi inicijative, odnosno: i. učinkovit, legitiman i odgovoran sigurnosni sektor u partnerskim zemljama može pridonijeti miru, ljudskoj sigurnosti i održivom razvoju, ii. veza između sigurnosti i razvoja treba se bolje integrirati u strategije potpore EU-a radi boljeg doprinosa održivom razvoju u partnerskim zemljama, i iii. jačanje upravljanja vojnih dionika, posebice u nestabilnim zemljama i zemljama koje su upravo izašle iz sukoba, mogu dovesti do stabilnosti i postizanja ciljeva održivog razvoja.

               •Procjena učinka

               Pokrenuti zakonodavni prijedlog potkrijepljen je procjenom učinka. U izvješću o procjeni učinka ispituju se različite opcije politika za postizanje konkretnih ciljeva i procjenu mogućnosti izvan općeg proračuna Unije te u okviru općeg proračuna Unije.

               U procjeni učinka zaključeno je da bi izmjena Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru (IcSP), s obzirom na ciljeve, vrijeme, geografsku pokrivenost, i prilagodljivost u njegovoj provedbi kao krizni instrument, bila najprimjerenija i najučinkovitija kratkoročna mogućnost. U procjeni učinka objašnjava se i da bi za sveobuhvatnu provedbu inicijative Izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (CBSD; tj. uključujući potporu vojsci za namjene povezane s obranom) bilo potrebno kombinirati jedan proračunski instrument (za razvojne zadaće) s nekim drugim, eventualno izvanproračunskim mehanizmom.

               Temeljna prava

                  Zakonodavnim prijedlogom osigurat će se provedba mjera pomoći na temelju novih odredaba u vezi s izgradnjom kapaciteta kao potporom sigurnosti i razvoju u skladu s međunarodnim pravom, uključujući međunarodno humanitarno pravo. Komisija će pratiti provedbu tih mjera pomoći kako bi osigurala usklađenost s obvezama u pogledu ljudskih prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               U pogledu troška, bio bi potreban proračun od 100 000 000 EUR tijekom razdoblja 2017. – 2020. Inicijativa će se financirati preraspodjelom unutar naslova IV. općeg proračuna Unije. Ne bi se mobilizirala dodatna sredstva. Provedba će se vršiti u skladu s Uredbom (EU) br. 236/2014
                  15
               .

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Načini praćenja i evaluacije utvrđeni su člancima 12. i 13. Uredbe (EU) br. 236/2014, koja se primjenjuje na sve vanjske instrumente financiranja EU-a, uključujući Instrument za doprinos stabilnosti i miru, koji je opcija koja ima prednost. Tom su Uredbom predviđeni i načini izvješćivanja.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Ovaj odjeljak sadržava detaljno objašnjenje osnovnih odredbi koje bi se uvele predloženom Uredbom o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru.

               (1)Predmet i ciljevi (članak 1., Glava I., Opće odredbe)

               Svrha je izmjene članka 1. stavka 2. uključivanje pomoći dionicima sigurnosnog sektora, uključujući vojne dionike, u područje primjene Uredbe. Pomoć se može pružati u iznimnim okolnostima opisanima u nastavku (vidjeti točku 2.) u kontekstu šireg procesa reforme sigurnosnog sektora i/ili u okviru izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju u skladu s krajnjim ciljem postizanja održivog razvoja.

               (2)Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju (članak 3.a, Glava II., Vrste pomoći Unije)

               Prvim stavkom predloženog članka 3.a predviđeno je da se pomoć Unije može upotrebljavati za izgradnju kapaciteta vojnih dionika u partnerskim zemljama u iznimnim okolnostima, radi doprinosa održivom razvoju, a posebice postizanju stabilnih, mirnih i uključivih društava. Postizanje stabilnih, mirnih i uključivih društava poziva se na 16. cilj održivog razvoja o „miru i pravdi”, kojim se naglašava važnost promicanja mirnih i uključivih društava, omogućivanja pristupa pravdi za sve te izgradnje učinkovitih, odgovornih institucija na svim razinama. U 16. cilju održivog razvoja naglašava se potreba za jačanjem mjerodavnih nacionalnih institucija, uključujući s pomoću međunarodne suradnje za izgradnju kapaciteta na svim razinama, a posebice u zemljama u razvoju radi, među ostalim, sprječavanja nasilja te suzbijanja terorizma i kriminala. Iznimne okolnosti iz stavka 1. pobliže su definirane u novom članku 3.a stavku 3.

               U članku 3.a stavku 2. opisana je vrsta aktivnosti za koje se može ostvariti potpora, a to su: programi izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju, uključujući edukaciju, mentoriranje i savjetovanje, kao i nabavu opreme, unaprjeđenje infrastrukture te nabavu drugih usluga.

               U članku 3.a stavku 3. pobliže su opisane iznimne okolnosti navedene u stavku 1., u kojima se može ostvariti pomoć. Točke (a) i (b) stavka 3. čitaju se kumulativno. Stavkom 3. točkom (a) određeno je da se vojne dionike financira samo kada se uvjeti ne mogu ispuniti uz pomoć nevojnih dionika kako bi se na primjeren način postigli ciljevi Unije na temelju Uredbe (EU) br. 230/2014, a pretpostavka postizanja stabilnih, mirnih i uključivih društava ne može se ostvariti zbog ozbiljne prijetnje funkcioniranju državnih institucija, ili se državne institucije više ne mogu nositi s tom ozbiljnom prijetnjom (npr. urušile su se). Stavkom 3. točkom (b) određeno je da mora postojati konsenzus između međunarodne zajednice i/ili Unije te dotične zemlje o tome da je sigurnosni sektor, a posebice vojska, ključ stabilnosti, mira i razvoja, pogotovo u krizama i nestabilnim kontekstima. Taj konsenzus može biti u obliku rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a ili programskog dokumenta koji su dogovorili Unija i drugi međunarodni partneri (npr. državni pakt za Somaliju) ili je Unija uključena u skladu s Glavom V. UEU-a.

               U članku 3.a stavku 4. navedena su ograničenja pomoći Unije u skladu s tim novim člankom, osim: tekućih vojnih rashoda, nabave oružja i municije te edukacije namijenjene isključivo doprinosu borbenim kapacitetima oružanih snaga.

               Članak 3.a stavak 5. sadržava osnovna načela koja se odnose na obvezu informiranja o pomoći u skladu s tim člankom, a to su: vlasništvo partnerske zemlje, potreba za razvojem elemenata i dobre prakse potrebnih kako bi se srednjoročno i dugoročno osigurala održivost te kako bi se promicala vladavina prava i utvrđenih načela međunarodnog prava.

               Konačno, u članku 3.a stavku 6. poziva se na uspostavu procjene rizika te postupaka praćenja i evaluacije povezanih s mjerama pomoći predviđenih tim novim člankom.

               (3)Iznimne mjere i privremeni programi (članak 7., Glava III., Programiranje i provedba)

               Članak 7. stavak 1. mijenja se kako bi se uključilo unakrsno upućivanje na novi članak 3.a u kojem se navodi da se pomoć Unije iz novog članka 3.a može ostvariti putem iznimnih mjera pomoći i privremenih programa.

               (4)Tematske strateški dokumenti i višegodišnji okvirni programi (članak 8., Glava III., Programiranje i provedba)

               Članak 8. stavak 1. mijenja se kako bi se uključilo unakrsno upućivanje na novi članak 3.a u kojem se navodi da se pomoć Unije iz članka 3.a može pružati putem tematskih strateških dokumenata.

               (5)Ljudska prava (članak 10., Glava III., Programiranje i provedba)

               Članak 10. stavak 1. mijenja se kako bi se proširila obveza provedbe mjera pomoći u skladu s međunarodnim pravom, uključujući međunarodno humanitarno pravo, za mjere pomoći povezane s CBSD-om iz predloženog novog članka 3.a.

               (6)Financijska omotnica (članak 13., glava IV., Završne odredbe)

               Člankom 13. stavkom 1. povećava se financijska omotnica za provedbu Uredbe za 100 000 000 EUR, pa financijska omotnica za Instrument za doprinos stabilnosti i miru sada iznosi 2 438 719 000 EUR. Podjela predviđena člankom 13. stavkom 3. ostaje nepromijenjena kako bi se omogućilo provođenje inicijativa povezanih s CBSD-om u skladu s različitim člancima te njihovo financiranje iz različitih proračunskih linija.

               2016/0207 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 209. stavak 1. te članak 212. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,

               djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)U Europskom konsenzusu o razvoju iz 2005. prepoznata je veza između sigurnosti i razvoja
                  16
               .

               (2)U Programu za održivi razvoj do 2030. Ujedinjenih naroda (UN), donesenim u rujnu 2015., naglašava se važnost promicanja mirnih i uključivih društava kao cilja održivog razvoja (SDG 16) te radi postizanja drugih ishoda razvojne politike. U cilju održivog razvoja 16.a izričito se zahtijeva „jačanje mjerodavnih nacionalnih institucija, uključujući uz pomoć međunarodne suradnje, za izgradnju kapaciteta na svim razinama, a posebice u zemljama u razvoju, radi sprječavanja nasilja te suzbijanja terorizma i kriminala”
                  17
               .

               (3)Potpora dionicima sigurnosnog sektora, u iznimnim okolnostima uključujući i vojsku, u trećim zemljama u kontekstima sprječavanja sukoba, upravljanja krizama ili stabilizacije ključna je za osiguravanje odgovarajućih uvjeta za iskorjenjivanje siromaštva i razvoj. Ta su djelovanja posebice potrebna da bi se osigurala zaštita civilnog stanovništva na područjima pogođenima sukobom, krizama ili nestabilnošću. Dobro upravljanje i učinkovita demokratska kontrola i civilni nadzor nad sigurnosnim sustavom, uključujući vojsku, kao i poštovanje ljudskih prava i načela vladavine prava glavne su osobine dobro funkcionirajuće države u bilo kojem kontekstu i trebaju se promicati uz pomoć šire potpore reformi sigurnosnog sektora za treće zemlje.

               (4)U zaključcima Europskog vijeća od 19./20. prosinca 2013. naglašena je važnost potpore partnerskim zemljama i regionalnim organizacijama, pružanjem edukacije, savjeta, opreme i resursa, oprema potrebi, tako da sve više mogu sami sprječavati krize ili njima upravljati.

               (5)U Zajedničkoj komunikaciji pod nazivom „Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju – osnaživanje partnera u sprječavanju kriza i upravljanju njima” Komisija i Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku ponovno su naglasili potrebu za stabilnim i sigurnim društvima radi postizanja razvojnih ciljeva
                  18
               .

               (6)U zaključcima o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) od 18. svibnja 2015. Vijeće je pozvalo na ispitivanje mogućnosti poboljšanja koherentnosti i koordinacije između sigurnosnih i razvojnih mjera EU-a te poboljšanja izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju, pogotovo u smislu financijskih instrumenata
                  19
               . Pozvali su i na razvoj strateškog okvira za Reformu sigurnosnog sektora na razini cijelog EU-a, u kojem bi se povezao ZSOP i svi ostali mjerodavni alati Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP), kao i instrumenti razvojne suradnje te dionici slobode, sigurnosti i pravde.

               (7)Uredbu (EU) br. 230/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EU) br. 230/2014 mijenja se kako slijedi:

               (1) U članku 1. stavku 2. dodaje se sljedeći podstavak:

               „Ako se pomoć Unije pruža dionicima sigurnosnog sektora, to u iznimnim okolnostima može uključivati vojne dionike, kako je predviđeno člankom 3.a, a posebno u kontekstu šireg procesa reforme sigurnosnog sektora i/ili u okviru izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju u trećim zemljama, u skladu s općim ciljem postizanja održivog razvoja.”

               (2) Umeće se sljedeći članak 3.a:

               „Članak 3.a

               Izgradnja kapaciteta kao potpora sigurnosti i razvoju

               1.
                     Radi doprinosa održivom razvoju, a posebice postizanju stabilnih, mirnih i uključivih društava, pomoć Unije na temelju ove Uredbe može se upotrebljavati za izgradnju kapaciteta vojnih dionika u zemljama partnerima u iznimnim okolnostima kako je utvrđeno stavkom 3. ovog članka.

               2.
                     Preciznije, pomoć može obuhvatiti programe izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju, uključujući edukaciju, mentoriranje i savjetovanje te nabavu opreme, unaprjeđenje infrastrukture i nabavu drugih usluga.

               3.
                     Pomoć u skladu s ovim člankom pruža se samo:

               (a)
                     ako se uvjeti ne mogu ispuniti uz pomoć nevojnih dionika kako bi se na primjeren način postigli ciljevi Unije na temelju ove Uredbe, a pretpostavka postizanja stabilnih, mirnih i uključivih društava ne može se ostvariti zbog ozbiljne prijetnje funkcioniranju državnih institucija, kao i zaštiti ljudskih prava i temeljnih sloboda, ili se državne institucije više ne mogu nositi s tom ozbiljnom prijetnjom, i

               (b)
                     ako postoji konsenzus između dotične zemlje i međunarodne zajednice i/ili Europske unije o tome da je sigurnosni sektor, a posebice vojska, ključ stabilnosti, mira i razvoja, pogotovo u krizama te nestabilnim kontekstima i situacijama.

               4.
                     Pomoć Unije ne smije se upotrebljavati za financiranje:

               (a)
                     tekućih vojnih rashoda,

               (b)
                     nabave oružja i municije,

               (c)
                     edukacije namijenjene isključivo povećanju borbenih kapaciteta oružanih snaga.

               5.
                     Pri izradi i provedbi mjera u skladu s ovim člankom Komisija mora promicati vlasništvo zemlje partnera. Mora razviti i elemente i primjere dobre prakse potrebne kako bi se srednjoročno i dugoročno osigurala održivost te kako bi se promicala vladavina prava i utvrđenih načela međunarodnog prava.

               6.
                     Komisija mora utvrditi odgovarajuće postupke procjene rizika, praćenja i evaluacije za mjere u skladu s ovim člankom.”

               (3)U članku 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Pomoć Unije u skladu s člankom 3. i člankom 3.a, ako je primjereno,  pruža se putem iznimnih mjera pomoći i privremenih programa.”

               (4)U članku 8. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Tematski strateški dokumenti tvore glavnu osnovu za provedbu pomoći u skladu s člancima 4. i 5. te s člankom 3.a ako je primjereno. Tematski strateški dokumenti pružaju okvir za suradnju između Unije i dotičnih zemalja partnera ili regija.”

               (5)U članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Komisija osigurava da se mjere donesene na temelju ove Uredbe, a povezane s borbom protiv terorizma i organiziranog kriminala, kao i mjere obuhvaćene člankom 3.a, donose u skladu s međunarodnim pravom, uključujući međunarodno humanitarno pravo.”

               (6)U članku 13. stavku 1.:

               Broj „2 338 719 000” zamjenjuje se s „2 438 719 000”.

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Strasbourgu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               1.4.Ciljevi

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.6.Trajanje i financijski učinak

               1.7.Predviđene metode upravljanja

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               3.2.5.Doprinos trećih strana

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

                  o izmjeni Uredbe (EU) br. 230/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru

               1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
                  20

                  Odnosi se na dva područja politike:

                  Glava 19.: Instrumenti vanjske politike

                  Aktivnost 19 02: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – reakcija na krizu, sprječavanje sukoba, izgradnja mira i pripravnost na krize

                  Glava 21.: Međunarodna suradnja i razvoj

                  Aktivnost 21 05: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje

                  Naslovi ovih proračunskih poglavlja odgovaraju trenutačnoj strukturi financijskih instrumenata za razdoblje 2014. – 2020. Predlaže se zadržavanje istih aktivnosti i naslova.

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               X◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
                  21

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Višegodišnji strateški cilj(evi) Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa

                  Prijedlog se odnosi na Strateški cilj br. 9. Političkih smjernica predsjednika Junckera
                     22
                   – EU kao snažniji globalni dionik. Konkretnije, njime se namjerava riješiti potreba EU-a za snažnijom Europom kada je riječ o vanjskoj politici, radi kvalitetnijeg doprinosa potpori razvoja te osiguravanju mira i blagostanja u svijetu.

                  Posljedično, u Prilogu I.a Radnom programu Komisije za 2016., donesenom 27. listopada 2015.
                     23
                  , uključen je „mogući instrument namijenjen izgradnji kapaciteta kao potpori sigurnosti i razvoju u zemljama partnerima” (točka 21.).

                  Opći ciljevi inicijative određeni su u članku 21. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članku 208. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), točnije:

                  – doprinos očuvanju mira, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti u skladu s ciljevima i načelima Povelje Ujedinjenih naroda,

                  – podupiranje održivog gospodarskog i socijalnog razvoja te razvoja zaštite okoliša u zemljama u razvoju, prvenstveno radi iskorjenjivanja siromaštva poštujući obveze te uzimajući u obzir ciljeve odobrene u kontekstu Ujedinjenih naroda i ostalih mjerodavnih međunarodnih organizacija.

               1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB

                  Inicijativa izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (CBSD) provest će se na temelju postojeće Uredbe o Instrumentu za doprinos stabilnosti i miru (EU) br. 230/2014 te će kao takva pridonijeti ciljevima utvrđenima u njezinu članku 1. stavku 1., a to su pružanje „izravne potpore vanjskim politikama Unije povećavanjem učinkovitosti i koherentnosti djelovanja Unije u područjima odgovora na krizu, sprečavanja sukoba, izgradnje mira i pripravnosti za krizu te kod postupanja u odnosu na globalne i transregionalne prijetnje”.

                  Konkretnije, ciljevi ovoga prijedloga bit će sljedeći:

               pridonijeti poboljšanju kapaciteta zemalja partnera da same sprječavaju krize i upravljaju krizama,

               pridonijeti poboljšanju učinkovitosti razvojnih inicijativa Unije radom sa svim dionicima sigurnosnog sektora, uključujući vojsku, kroz izgradnju kapaciteta kao potporu sigurnosti i razvoju koju pruža EU, što je ranije moguće, na prilagodljiv i sveobuhvatan način, i

               pridonijeti osiguravanju poštovanja vladavine prava, dobrog upravljanja kao i povećane civilne kontrole i nadzora/pregleda nad vojskom u trećim zemljama.

                  Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB:

                  Aktivnost 19 02: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – reakcija na krizu, sprječavanje sukoba, izgradnja mira i pripravnost na krize

                  Aktivnost 21 05: Instrument za doprinos stabilnosti i miru – globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje

               1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj

               Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.

                  – Poboljšanje kapaciteta partnerskih zemalja da same sprječavaju i upravljaju krizama,

                  – Veća učinkovitost svih dionika unutar sigurnosnih sektora partnerskih zemalja za djelovanje s podrškom većoj sigurnosti ljudi u nestabilnim državama ili na područjima sklonima krizama ili na kojima su nedavno vladali sukobi,

                  – Veće poštovanje vladavine prava, dobro upravljanje kao i povećana civilna kontrola i nadzor nad vojskom u trećim zemljama.

                  Stabilnija i sigurnija društva preduvjet su održivog razvoja i povećane dobrobiti, čime se umanjuju pritisci povezani s nestabilnošću i sukobima. Za uključene zemlje očekivani dugoročni gospodarski i razvojni učinak ove inicijative trebao bi biti znatan.

               1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja

               Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.

                  Utvrđivanje novih rezultata i pokazatelja utjecaja u tijeku je. Široki opći pokazatelj razine sigurnosti (život bez straha) ljudi koji žive u nestabilnim državama ili na područjima sklonima krizi ili na kojima su nedavno vladali sukobi mogao bi biti primjeren.

                  Relevantna Programska izjava za Instrument za doprinos stabilnosti i miru dopunit će se kako bi se uzeli u obzir novi pokazatelji.

                  Pojedinačna djelovanja bit će povezana sa specifičnim ciljevima. Uspješnost djelovanja mjerit će se i s obzirom na pokazatelje specifične za projekt.

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti

                  Ovaj zahtjev nastavlja se na Zajedničku komunikaciju Europske komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o „Izgradnji kapaciteta kao potpori sigurnosti i razvoju” od 28. travnja 2015. (JOIN(2015) 17) i zaključke Vijeća za vanjske poslove (Formiranje obrane) od 18. svibnja 2015. u kojima se zahtijeva prijedlog načina na koji će se pružiti sveobuhvatna i prilagodljiva potpora izgradnji kapaciteta (edukacija i oprema) vojnih dionika u trećim zemljama radi postizanja ciljeva politike razvojne suradnje EU-a.

                  U Zajedničkoj komunikaciji naglašeno je da poboljšanje, kroz izgradnju kapaciteta kao potporu sigurnosti i razvoja, funkcioniranja sigurnosnih dionika, uključujući vojne snage, kao i jačanje njihova upravljanja, posebice u nestabilnim zemljama i zemljama koje su upravo izašle iz sukoba, pridonosi miru, ljudskoj sigurnosti i stabilnosti, te time i postizanju održivih razvojnih ciljeva. Uz to, u Zajedničkoj komunikaciji podržana su i nastojanja EU-a za sprječavanje najčešćih sukoba u nestabilnim zemljama i zemljama sklonim sukobima te su utvrđeni nedostaci u sposobnosti EU-a da pruži potporu izgradnji kapaciteta partnera u sigurnosnom sektoru.

                  U zaključcima Europskog vijeća od 25. – 26. lipnja 2015. podsjetilo se na potrebu „da se partneri osnaže za sprečavanje kriza i upravljanje krizama, među ostalim konkretnim projektima izgradnje kapaciteta fleksibilnog geografskog dosega”, što je podsjetnik na ranije Zaključke Europskog vijeća od 19. – 20. prosinca 2013. u kojima je naglašena „važnost podupiranja partnerskih zemalja i regionalnih organizacija preko obuke, savjeta, opreme i sredstava kada je potrebno, kako bi one sve više mogle same spriječiti krize ili njima upravljati”.

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a

                  Djelovanje EU-a neophodno je i opravdano i na temelju ciljeva utvrđenih Ugovorom, posebice člankom 21. UEU-a, i po načelu supsidijarnosti. Sveobuhvatna i prilagodljiva potpora u izgradnji kapaciteta za sigurnost i razvoj (CBSD) na razini EU-a bila bi korisna jer bi omogućila da se u kratkoročne i dugoročne inicijative uključe svi dionici sigurnosnog sektora neke zemlje te bi omogućila bolju koordinaciju takve potpore.

                  Intervencijama na razini EU-a mogu se bolje postići sigurnost i stabilnost te potaknuti učinkovitija međunarodna nastojanja povezana sa sigurnošću i razvojem. Politički cilj pružanja sigurnosti EU-u ne može se postići bez učinkovite uključenosti s partnerima u trećim zemljama i međunarodnim organizacijama.

                  Operacije Unije i država članica međusobno se dopunjavaju i osnažuju, u skladu s člankom 212. stavkom 1. UFEU-a. EU i države članice odigrat će svoju ulogu u okviru sveobuhvatnog pristupa u sprječavanju sukoba i njihovih uzroka te upravljanju njima.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Budući napredak u području smanjenja siromaštva i dugoročnije koristi u održivom razvoju u kontekstu postizanja 16. cilja održivog razvoja (Mir, pravda i snažnije institucije) uvelike će ovisiti o sposobnosti učinkovitog suočavanja s glavnim uzrocima nestabilnosti, a pogotovo nedostatkom sigurnosti.

                  Znatan dio programa vanjske pomoći financiranih iz instrumenata EU-a za razvojnu i tehničku suradnju već se bavi sigurnosnim i razvojnim izazovima preko velikog broja kanala i različitih instrumenata. Međutim, partneri iz trećih zemalja koji su zatražili potporu za izgradnju kapaciteta kao potporu sigurnosti i razvoju, uključujući edukaciju ili opremu, nisu je uvijek uspjeli dobiti jer trenutačni instrumenti EU-a nisu pripremljeni za fleksibilno ispunjenje te potrebe.

                  U Zajedničkoj komunikaciji utvrđen je nedostatak među alatima EU-a povezan s potporom vojnim dionicima partnerskih zemalja u pružanju stabilnosti potrebne da bi se omogućile razvojne aktivnosti.

                  Takav nedostatak utječe na efikasnost i održivost vanjskog djelovanja Unije, uključujući i njezinu razvojnu politiku. U globalno sve gorem sigurnosnom okruženju ograničenja trenutačnog EU-ova paketa instrumenata vanjskog djelovanja ugrožavaju njegovu sposobnost da se na sveobuhvatan način suoči s problemom, poveća suradnju te tako učinkovito pridonese razvojnim nastojanjima.

               1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim odgovarajućim instrumentima

                  Ovom inicijativom osigurat će se:

                  (a) dosljednost s drugim djelovanjima EU-a (uključujući djelovanja u okviru ZVSP-a) kao dijelom šireg sveobuhvatnog pristupa EU-a vanjskim sukobima i krizama,

                  (b) dosljednost, koordinacija i komplementarnost različitih kratkoročnih i dugoročnih mogućnosti i instrumenata na temelju zajedničke strateške vizije.

                  Različita djelovanja na temelju predložene inicijative trebaju se osmisliti u skladu s novim okvirom Reforme sigurnosnog sektora koja se provodi diljem EU-a, uključujući načela praćenja i evaluacije i namjenski okvir za upravljanje rizicima. U programima bi se trebalo odrediti kako se oni uklapaju u relevantne strategije zemlje EU-a ili regionalne strategije te oni moraju biti sastavljeni i planirani na način kojim se osigurava uključenost svih relevantnih dionika EU-a.

               1.6.Trajanje i financijski učinak

               X◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja

               –X◻
                     Prijedlog/inicijativa na snazi od 01. 01. 2017. do 31. 12. 2020.

               –◻

                     Financijski utjecaj od 2017. do 2020.

               ◻ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja

               –Provedba s razdobljem uspostave od GGGG do GGGG,

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđene metode upravljanja
                  24

               X◻ Izravno upravljanje Komisije

               –X◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije,

               –◻
                     koje obavljaju izvršne agencije

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               X◻ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadataka izvršenja proračuna:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile,

               –X◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti koje),

               –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu,

               –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe,

               –X◻ tijelima javnog prava,

               –X◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva,

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva,

               –X◻ Osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.

               Napomene

                  Primjenjivat će se propisi o upravljanju iz Uredbe (EU) br. 236/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o utvrđivanju zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja.

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Delegacije EU-a i službe Komisije neprekidno će pratiti provedbu projekata CBSD-a s vojnim dionicima uključujući putem terenskih posjeta i pružanja vrijednih informacija upraviteljima o napretku ili njegovu izostanku prema utvrđenim ciljevima, istovremeno pomažući u otkrivanju/predviđanju potencijalnih poteškoća u svrhu poduzimanja korektivnih mjera.

                  Mogu se angažirati i vanjski, nezavisni stručnjaci radi procjene i evaluacije učinka programa CBSD-a. Te procjene i evaluacije, bez obzira na to jesu unutarnje ili vanjske, pridonijet će odgovornosti i poboljšanju intervencija koje su u tijeku, steći će iskustvo i informacije za oblikovanje budućih politika i djelovanja uz pomoć priznatih evaluacijskih kriterija OECD-DAC-a uključujući (potencijalni) učinak.

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.2.1.Utvrđeni rizici

                  Rizično okruženje:

                  Potpora vojnim dionicima u zemljama pogođenim sukobima podrazumijeva širok spektar rizika (kontekstualni, programatski, reputacijski i institucijski) koji mogu negativno utjecati na učinkovitost i održivost potpore CBSD-u. Moguća zloupotreba priskrbljene opreme, koju bi u ekstremnim slučajevima mogle upotrijebiti lokalne postrojbe u svrhe koje bi mogle dovesti do ozbiljnih povreda ljudskih prava i/ili prenijeti na neprijateljske dionike (npr. nedržavne oružane skupine koje zaplijene opremu) zahtijeva posebnu pažnju kod osmišljavanja projekta i tijekom njegove provedbe kroz planove pomnog praćenja. Isključivanjem smrtonosne opreme dobivaju se neka jamstva protiv zloupotrebe pomoći, međutim, vojna oprema koja nije smrtonosna mogla bi se zloupotrijebiti iz perspektive međunarodnog humanitarnog prava.

                  Ublažavanje rizika:

                  Iz mjera CBSD-a isključeno je financiranje oružja i municije, čime će se ograničiti rizici povezani s potencijalnom zloupotrebom opreme.

                  Nadalje, kako bi se ublažili mogući rizici i u skladu sa Zajedničkom komunikacijom kojom se pozvalo na razvoj metodologije za upravljanje rizicima u vezi s potporom EU-a sigurnosnom sektoru partnerskih zemalja ili organizacija, procjena specifičnih rizika bit će obvezna za sve programe Izgradnje kapaciteta kao potpore sigurnosti i razvoju (CBSD) osmišljene za suradnju s vojskama partnerskih trećih zemalja. Rizici će se neprekidno pratiti i tijekom provedbe projekata.

                  Razvijaju se specifični načini procjene rizika i praćenja u kontekstu okvira politike reforme sigurnosnog sektora (SSR).

                  Stečeno iskustvo u pogledu okvira za upravljanje rizicima proračunske potpore kao i sve češća praksa mjerila učinka misija ZSOP-a bit će vrijedni doprinosi tim praksama.

                  Specifični načini procjene rizika primjenjivi na CBSD mogu uključivati, ali nisu ograničeni na:

                  – Procjene rizika od sukoba (na osnovi strukturnih alata za rizik poput GCRI-ja (Globalni indeks rizika od sukoba) koji je razvio Centar za zajednička istraživanja (JRC)) i

                  – Okvire za analizu sukoba kako bi dionici humanitarne razvojne sigurnosti razvili zajedničko razumijevanje i redovno pratili situaciju.

                  Obveza osiguravanja transparentnosti i utjecaj potrošnje na mir i sigurnost, kao i praćenje njihova doprinosa postizanju rezultata u pogledu 16. Cilja održivog razvoja može biti rješenje za ono što neki dionici smatraju rizikom „sekuritizacije razvoja”.

                  Kao dio navedenih mjera ublažavanja rizika potpora EU-a CBSD-u treba se temeljiti i na analizi konteksta/sukobu te biti osjetljiva na sukobe (analiza koja ovisi o kontekstu). Načelo „ne nanesi štetu” bit će ključno načelo na kojem počiva CBSD. Dubinska analiza političke i sigurnosne situacije dotične zemlje i potencijalni povezani rizici morala bi se izvršiti pravovremeno s ciljem utvrđivanja sposobnosti Unije da pomogne, tj. da izbjegne zlouporabu potpore. Delegacije EU-a bit će uključene u provedbu relevantnih procjena. Tim će se procjenama pokriti, među ostalim, utjecaj na resurse, bilježenje napora drugih dionika, planirana pomoć za uključivanje u napore izgradnje kapaciteta, procjena specifičnih potreba te zemlje kao i ciljeva i mjerila za praćenje napretka. Drugi važni aspekti, poput lokalnog vlasništva partnerske zemlje, apsorpcijskog kapaciteta i srednjoročne i dugoročne održivosti, kao i artikulacije s dugoročnim širim programima SSR-a u sektoru upravljanja bili bi dio takve analize koja ovisi o kontekstu.

               2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole

                  Arhitektura unutarnje kontrole FPI-ja/DEVCO-a

                  Proces unutarnje kontrole/upravljanja FPI-ja/DEVCO-a osmišljen je kako bi pružio razumno osiguranje u odnosu na razumno financijsko upravljanje njegovim operacijama, pouzdanost njegova financijskog izvješćivanja i usklađenost s relevantnim zakonodavnim i proceduralnim okvirom.

                  Učinkovitost, efikasnost i ekonomičnost

                  Kako bi se osiguralo poštovanje načela razumnog financijskog upravljanja (i kako bi se ublažila visoka razina rizika u njegovu okruženju vanjske pomoći), uz sve elemente Komisijina procesa strateškog planiranja i programiranja, okruženja unutarnje revizije i zahtjeva Komisijinih načela unutarnje kontrole, FPI/DEVCO će i dalje prilagođavati svoje kontrolno okruženje, koje uključuje sljedeće:

                  –
                        Upravljanje projektima preneseno je na delegacije EU-a na terenu prema potrebi,

                  –
                        Jasne i formalizirane linije financijske odgovornosti (od delegiranog dužnosnika za ovjeravanje) preko pod-delegiranja dotičnom voditelju jedinice ili voditelju delegacije,

                  –
                        Delegacije EU-a redovno izvješćuju stožer (Izvješća o upravljanju vanjskom pomoći za DEVCO i pod-delegirana izvješća dužnosnika za ovjeravanje za FPI), uključujući godišnju Izjavu osiguranja koju izdaje voditelj delegacije,

                  –
                        Izrada opsežnog programa za edukaciju osoblja u stožeru i u delegacijama EU-a,

                  –
                        Znatna potpora i usmjerenje za stožere/delegacije EU-a,

                  –
                        Redovne misije za „provjeru/nadzor” za „prenesene” delegacije EU-a,

                  –
                        Metodologija upravljanja projektnim i programskim ciklusom, uključujući:

                     a) kad je to primjereno, kvalitetne alate potpore za planiranje intervencije, metodu njezina izvršenja, mehanizam financiranja, sustav upravljanja, procjenu i izbor bilo kojih partnera u provedbi,

                     b) alate upravljanje programima i projektima, alate za praćenje programa i projekata te izvješćivanje o programima i projektima radi učinkovite provedbe uključujući redovno vanjsko praćenje projekata na licu mjesta,

                     c) komponente evaluacije i revizije.

                  Financijsko izvješćivanje i obračun

                  FPI/DEVCO i dalje će nastojati postići najviše standarde računovodstva i financijskog izvješćivanja uz pomoć računovodstvenog sustava Komisije utemeljenog na obračunu (accruals based accounting, (ABAC)), kao i alata povezanih s vanjskom pomoći.

               2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške

                  Cilj za usklađenost ovog instrumenta jest održavanje povijesne razine rizika od nepoštovanja (stopa pogreške) za portfelj FPI-ja/DEVCO-a, koja je preostala „neto” razina pogreške (na višegodišnjoj razini nakon što su sve planirane kontrole i ispravci izvršeni na zaključenim ugovorima) od manje od 2 %.

                  To obično uključuje procijenjeni spektar pogreške od 2 – 5 % u smislu godišnjeg nasumičnog uzorka transakcija koje je poduzeo Europski revizorski sud u svrhu godišnje izjave o jamstvu (DAS).

                  FPI/DEVCO to smatra najnižim rizikom od nepoštovanja koji se može postići u odnosu na njegovo visokorizično okruženje i uzimajući u obzir administrativno opterećenje i potrebnu ekonomičnost kontrola usklađenosti.

               2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprječavanje i zaštitu.

                  Preventivne mjere za nepravilnosti

                  S obzirom na rizično okruženje CBSD-a kontrolnim se sustavima trebaju predvidjeti potencijalne pogreške u usklađenosti (nepravilnosti) u transakcijama te se u njih što ranije u postupku isplate treba uključiti visoka razina kontrole prevencije, detekcije i korekcije To u praksi znači da će se kontrole usklađenosti FPI-a i DEVCO-a najviše pouzdati u znatne ex-ante provjere koje će izvršiti i vanjski revizori i djelatnici Komisije na terenu prije konačnih projektnih isplata (dok i dalje vrše neke ex-post revizije i provjere), kojima se ide mnogo dalje od financijskih jamstava koje zahtijeva Financijska uredba.

                  Okvir usklađenosti FPI-ja/DEVCO-a sastoji se, među ostalim, od sljedećih značajnih dijelova:

                  Preventivne mjere za prijevare

                  – Pružanje konkretnih uputa, uključujući Praktični vodič za ugovore (PRAG), Priručnik GU DEVCO i Alate za financijsko upravljanje (za provedbene partnere), gdje je primjenjivo.

                  – Obvezna temeljna obuka koja obuhvaća pitanja sprječavanja i otkrivanja prijevara za osoblje zaduženo za upravljanje pomoći (projektni menadžeri, financijski službenici te osoblje/revizori koji vrše naknadnu kontrolu) u stožerima i delegacijama EU-a, u skladu sa Strategijom za borbu protiv prijevara za vanjske odnose EU-a i s posebnim strategijama FPI-ja i DEVCO-a za borbu protiv prijevara. Strategijom za borbu protiv prijevara za vanjske odnose EU-a obuhvaćene su aktivnosti Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i relevantnih službi Komisije iz područja vanjskih odnosa (DEVCO, FPI, NEAR), uz posebnu usmjerenost na aktivnosti koje provode delegacije EU-a.

                  – ex-ante provjera, da bi se osiguralo da su tijela koja upravljaju relevantnim sredstvima (izravno ili neizravno) poduzela mjere protiv prijevare za sprječavanje i otkrivanje prijevara u upravljanju sredstvima EU-a.

                  – Naknadna dubinska provjera mehanizama protiv prijevara dostupnih u partnerskoj zemlji (i/ili međunarodnoj organizaciji) kao dio procjene kriterija prihvatljivosti upravljanja javnim financijama za primanje potpore proračunu (tj. aktivna obveza borbe protiv prijevara i korupcije, primjerena inspekcijska tijela, dostatni pravosudni kapaciteti i efikasni mehanizmi reagiranja i sankcioniranja).

                  – Komisija je potpisala Inicijativu za transparentnost međunarodne pomoći (IATI) 2008. u Accri, kojom je ugovoren standard za transparentnost pomoći kojim se osiguravaju brži, detaljniji i redovni podaci o tijekovima pomoći i dokumenata. Na provedbi i primjeni IATI standarda za objavljivanje informacija o pomoći radi se od listopada 2011.

                  Uz to, u suradnji s članicama EU-a Komisija radi na zajedničkoj digitalnoj mrežnoj aplikaciji pod nazivom „EU Aid Explorer” („Pretraživač potpora EU-a”), koji pretvara podatke o potpori EU-a dobivene preko IATI-a i iz drugih izvora u informacije o pomoći bliske korisnicima.

                  – 2015. OLAF je potpisao pet novih dogovora o administrativnoj suradnji s međunarodnim organizacijama (Europska banka za obnovu i razvoj, Inter-američka banka, Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj, Svjetski program za hranu i UN-ov ured za projektne usluge). OLAF surađuje i s istovjetnim agencijama za suzbijanje prijevara Ujedinjenih naroda, Svjetske banke i drugih međunarodnih organizacija. OLAF surađuje i s EUROPOL-om i EUROJUST-om. OLAF uspostavlja i, na kontinuiranoj ili ad hoc razini, prema primjerenosti, odnose s tijelima trećih zemalja potrebnima za istraživanje prijevara u odnosu na proračun EU-a (uglavnom sredstva EU-a potrošena na vanjsku pomoć). 2015. OLAF je sklopio administrativne dogovore s partnerskim vlastima u Angoli, Moldovi i Senegalu.

                  Mjere otkrivanja i korekcije nepravilnosti i prijevara

                  – Vanjske revizije i potvrde (obvezne i utemeljene na riziku) uključujući Europski revizorski sud,

                  – Retrospektivne provjere (na temelju rizika) i povrati,

                  – Obustava financiranja EU-a ako je posrijedi slučaj ozbiljne prijevare, uključujući korupciju na visokoj razini, dok vlasti nisu poduzele prikladne mjere s ciljem ispravka i sprječavanja takvih prijevara u budućnosti.

                  – FPI/DEVCO nastavit će razvijati svoju strategiju za borbu protiv prijevara u skladu s Komisijinom Strategijom za borbu protiv prijevara za Vanjske odnose EU-a („Krovna Strategija”) odobrenom 2013. FPI i DEVCO provode strategiju s usmjerenjem na tri strateška cilja:

                  – Podizanje opće svijesti osoblja u pogledu sprječavanja i otkrivanja prijevara, posebice sprječavanja i otkrivanja prijevara tijekom pripreme i provedbe ugovora o bespovratnim sredstvima i ugovora o nabavi.

                  – Poboljšanje kapaciteta osoblja FPI-a i DEVCO-a za učinkovito reagiranje na unutarnje i vanjske prijevare uz pomoć alata za borbu protiv prijevara.

                  – Poboljšanje reagiranja kada postoji sumnja na prijevaru i vremenska efikasnost kod povrata neprimjereno potrošenih iznosa.

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               Postojeće proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj
                        Opis

                        Dif./nedif
                           25
                        .

                        zemalja EFTA-e
                           26

                        zemalja kandidatkinja
                           27

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        IV.

                        19 02 – Instrument za doprinos stabilnosti i miru – reakcija na krizu, sprječavanje sukoba, izgradnja mira i pripravnost na krize

                        19 02 01 Odgovor na krize i krize u nastanku

                        19 02 02 Potpora sprečavanju sukoba, izgradnji mira i pripravnosti za krizu

                        19 01 Administrativni rashodi područja politike „Instrumenti vanjske politike”

                        19 01 04 01 Rashodi za potporu Instrumentu za doprinos stabilnosti i miru

                        21 05 Instrument za doprinos stabilnosti i miru – globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje

                        21 05 01 globalne, transregionalne i nadolazeće prijetnje

                        21 01 Administrativni rashodi područja politike „Međunarodna suradnja i razvoj”

                        21 01 04 04 Rashodi za potporu Instrumentu za doprinos stabilnosti i miru

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        /NE

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        Broj

                        Naslov 4., Globalna Europa

                        GU: FPI/DEVCO

                        Godina
                        2017.
                           28

                        Godina
                        2018

                        Godina
                        2019

                        Godina
                        2020

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        • Odobrena sredstva za poslovanje

                        Broj proračunske linije 19 02 01

                        Preuzete obveze

                        (1)

                        6,600

                        20,400

                        20,350

                        20,700

                        68,050

                        Plaćanja

                        (2)

                        0

                        10,000

                        15,000

                        20,000

                        45,000

                        Broj proračunske linije 19 02 02

                        Preuzete obveze

                        (1a)

                        0,608

                        2,678

                        2,528

                        2,177

                        7,990

                        Plaćanja

                        (2 a)

                        0

                        1,000

                        2,000

                        2,000

                        5,000

                        Broj proračunske linije 21 05 01

                        Preuzete obveze

                        (1b)

                        2,150

                        6,250

                        6,300

                        6,300

                        21,000

                        Plaćanja

                        (2b)

                        0

                        3,000

                        4,000

                        6,000

                        13,000

                        Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
                           29

                        Broj proračunske linije 19.01.04.01

                        (3)

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,823

                        2,962

                        (3 a)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za FPI/DEVCO

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +1b+3

                        10,0

                        30,0

                        30,0

                        30,0

                        100,000

                        Plaćanja

                        =2+2a+2b

                        +3+3a

                        0

                        14,0

                        21,0

                        28,0

                        66,600

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        5

                        „Administrativni rashodi”

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        GU: Služba za instr. vanj. pol.

                        • Ljudski resursi

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        0,746

                        2,984

                        • Ostali administrativni rashodi

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,06

                        0,240

                        UKUPNO FPI

                        Odobrena sredstva

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        0,806

                        3,224

                        GU: DEVCO

                        • Ljudski resursi

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        • Ostali administrativni rashodi

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0,000

                        DG DEVCO UKUPNO

                        Odobrena sredstva

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,140

                        0,560

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 5.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N
                           30

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1. – 5.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Preuzete obveze

                        10,946

                        30,946

                        30,946

                        30,946

                        103,784

                        Plaćanja

                        0,946

                        14,946

                        21,946

                        28,946

                        70,384

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               –X◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:

               Indikativni rezultati po cilju:

               Posebni cilj br. 1 - Broj procijenjenih reaktivnih mjera u situacijama krize ili krize u nastajanju unutar određene proračunske godine.

               Posebni cilj br. 2 - Broj procijenjenih djelovanja za izgradnju kapaciteta povezanih sa sprječavanjem sukoba, izgradnjom mira i pripremljenosti na krize unutar određene proračunske godine.

               Posebni cilj br. 3 - Broj obučenih osoba i/ili opreme kupljene unutar određene proračunske godine.

               Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2017.

                        Godina
                        2018.

                        Godina
                        2019.

                        Godina
                        2020.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           31

                        Prosječni trošak

                        Br.

                        Trošak

                        Br.

                        Trošak

                        Br.

                        Trošak

                        Br.

                        Trošak

                        Br.

                        Trošak

                        Br.

                        Trošak

                        Br.

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1
                           32

                        Proračunska linija 19 02 01

                        – Rezultat

                        – Rezultat

                        – Rezultat

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        6,6

                        20,4

                        20,4

                        20,7

                        68,1

                        POSEBNI CILJ br. 2 ... Proračunska linija 19 02 02

                        – Rezultat

                        – Rezultat

                        – Rezultat

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 2

                        1

                        0,6

                        1

                        2,7

                        1

                        2,5

                        1

                        2,2

                        8,0

                        POSEBNI CILJ br.°3

                        Proračunska linija 21 05 01

                        – Rezultat

                        – Rezultat

                        - Rezultat

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 3

                        1

                        2,1

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        1

                        6,3

                        21,0

                        UKUPNI TROŠAK

                        10

                        30

                        30

                        30

                        100

               11. Rezultati iz Posebnog cilja br. 1. za BL 19 02 01 ne mogu se programirati i zato broj ne bi bio prikladan.

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.3.1.Sažetak

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N
                           33

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        NASLOV 5.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski potencijali

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        0,886

                        3,544

                        Ostali administrativni rashodi

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,060

                        0,240

                        Međuzbroj za NASLOV 5.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        0,946

                        3,784

                        izvan NASLOVA 5.
                           34

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski potencijali

                        BL 19 01 04 01 *

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        0,448

                        1,792

                        Ostali
                        administrativni rashodi

                        0,195

                        0,225

                        0,375

                        0,375

                        1,170

                        Međuzbroj
                        izvan NASLOVA 5.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        0,643

                        0,673

                        0,823

                        0,883.

                        3,022

                        UKUPNO

                        1,589

                        1,619

                        1,769

                        1,829

               Potrebna odobrena sredstva za ljudske potencijale i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               * Odgovara 3 CA pozicije iz FPI-ove proračunske linije

               3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski potencijali.

               –x
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski potencijali, kao što je niže objašnjeno:

               Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina N+2

                        Godina N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)

                        19 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)

                        4

                        4

                        4

                        4

                        XX 01 01 02 (delegacije)

                        XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)

                        10 01 05 01 (Izravno istraživanje)

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
                           35

                        19 01 02 01 (UO, UNS, AO iz „globalne omotnice”)

                        21 01 02 01 (UO, UNS, AO iz „globalne omotnice”)

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        3

                        2

                        XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, AO i MSD u delegacijama)

                        19 01 04 01
                           36

                        - u sjedištima

                        - u delegacijama

                        3

                        3

                        3

                        3

                        XX 01 05 02 (UO, UNS, AO – neizravno istraživanje)

                        10 01 05 02 (UO, UNS, AO – izravno istraživanje)

                        Ostale proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

                        12

                        12

                        12

                        12

               19 i 21 odnose se na odgovarajuća područja politike ili glave proračuna.

               Potrebe za ljudskim potencijalima pokrit će se osobljem kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Ljudski potencijali za dužnosnike (AD) omogućuju cjelovito upravljanje dodatnim obvezama, a posebno pouzdanim otkrivanjem, procjenom, sastavljanjem, ugovaranjem i evaluacijom djelovanja CBSD-a u okviru povećanog projektnog portfelja te osmišljavanjem specifičnih CBSD-ovih načina procjene rizika (vidjeti odjeljak 2.2.1). U taj je trošak uključena i provedba redovnih misija praćenja na terenu, radi susreta s mjerodavnim tijelima vlasti i osiguranja lokalne koordinacija s drugim dionicima i darovateljima. Očekuje se i da će za CBSD biti potrebna bliska koordinacija s Vijećem, Parlamentom, i drugim dionicima (uključujući civilno društvo). Budući da je područje CBSD-a novi „teritorij” za Komisiju, ono će zahtijevati posebnu pažnju i izgradnju ad-hoc stručnog kadra te stoga zahtijeva mnogo resursa, posebno u fazi gradnje.

                        Resursima (AST) omogućava se ugovaranje i financijsko upravljanje djelovanjima CBSD-a, kao i provođenje revizija i kontrola, godišnje izvješćivanje (SPP), reakcije na pitanja EP-a/ombudsmana, financijsko izvješćivanje te pregled nad obvezama i plaćanjima na središnjoj razini.

                        Obračunavaju se i dodatni troškovi u vezi s drugim zadacima iz stražnjeg ureda.

                        Vanjsko osoblje

                        Ljudski potencijali za vanjsko osoblje (CA) omogućuju da se CBSD-ovim projektnim portfeljom upravlja te ga se provodi centralno na razini stožera i/ili se njime upravlja u Delegaciji. To uključuje svakodnevni projektni menadžment (operativni i financijski), koordinaciju s državama članicama i ostalim dionicima, redovno praćenje projekta i koordinaciju s delegacijama EU-a, ondje gdje je to primjereno. Upravljanje evaluacijama i revizijama. U taj zadatak uključene su i redovne misije terenskih posjeta.

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               –◻
                     ◻Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.

               –X
                     Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.

                  100 000 000 EUR, koliko je potrebno za djelovanje u okviru CBSD-a, preraspodijelit će se u okviru Naslova 4. Višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. (VFO).

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće naslove i proračunske linije te pripadajuće iznose.

               3.2.5.Doprinos trećih strana

               –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u financiranju.

               –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:

               Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        Ukupno

                        Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju

                        UKUPNA sufinancirana odobrena sredstva

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               –X
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.

               –◻
                     ◻Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:

               na vlastita sredstva

               na razne prihode

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Proračunska linija u okviru prihoda:

                        Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu

                        Utjecaj prijedloga/inicijative
                           37

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        Članak

               Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

                  […]

               Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.

                  […]

                     (1)
                  Primjerice „Izvještaj o svjetskom razvoju: sukob, sigurnost i razvoj za 2011.” Svjetske banke

                     (2)

                     http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

                     (3)
                  Cilj održivog razvoja 16.: promicanje mirnih i uključivih društava za održivi razvoj, pružanje pristupa pravdi za sve i izgradnja učinkovitih, odgovornih i uključivih institucija na svim razinama

                     (4)
                  EU je podržao Novi dogovor, jedan od glavnih građevnih blokova četvrtog Foruma na visokoj razini o učinkovitosti pomoći održanog u Busanu u studenome 2011. (

                     http://www.pbsbdialogue.org/en

                  ).

                     (5)
                  Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj – Odbor za razvojnu pomoć, veljača 2016.

                     (6)
                  JOIN(2015) 17., str. 8.

                     (7)
                  JOIN(2013) 30 final od 11. prosinca 2013.

                     (8)
                  Zaključci Vijeća 9644/14 od 12. svibnja 2014.

                     (9)
                  JOIN(2013) 30 final od 11. prosinca 2013.

                     (10)
                  Člankom 41. UEU-a utvrđuju se načela financiranja civilnih i vojnih operacija upravljanja krizama pod vodstvom EU-a. Zajednički troškovi takvih operacija trenutačno su obuhvaćeni Odlukom Vijeća (ZVSP) 2015/528 od 27. ožujka 2015. o uspostavi mehanizma za upravljanje financiranjem zajedničkih troškova operacija Europske unije koje imaju vojne ili obrambene implikacije (Athena) i o stavljanju izvan snage Odluke 2011/871/ZVSP, SL L 84, 28. 3. 2015.

                     (11)
                  „Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane”, potpisan 23.6.2000. u Cotonouu, revidiran 25.06.2005. u Luxembourgu, revidiran 22.06.2010. u Ouagadougouu.

                     (12)
                  Članak 11. Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua o „Politikama za izgradnju mira, sprječavanje i rješavanje sukoba” i odgovarajući zaključci Vijeća pružaju pravnu osnovu za Instrument mirovne pomoći za Afriku; Odluka br. 3/2003 Vijeća ministara AKP-EZ-a od 11. prosinca 2003. o upotrebi sredstava iz dugoročne omotnice za razvoj 9. ERF-a za uspostavu instrumenta mirovne pomoći za Afriku, SL L 345, 31.12.2003.

                     (13)
                  C-377/12, Europska komisija protiv Vijeća (SPS Filipini), stavak 37.

                     (14)
                  Vidjeti i JOIN(2015) 17., str. 7., i gore navedene direktive o izvješćivanju OECD/DAC-a u području mira i sigurnosti

                     (15)
                  Uredba (EU) br. 236/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o utvrđivanju zajedničkih pravila i postupaka za provedbu instrumenata Unije za financiranje vanjskog djelovanja (SL L 77, 15.3.2014., str. 95.).

                     (16)
                  Zajednička izjava Vijeća i predstavnika vlada država članica koji se sastaju unutar Vijeća, Europskog parlamenta i Komisije o Razvojnoj politici Europske unije pod nazivom „Europski konsenzus”, Službeni list, C 46 od 24.2.2006.

                     (17)
                  Ujedinjeni narodi, A/RES/70/1, Rezolucija koju je donijela Glavna skupština 25. rujna 2015.

                     (18)
                  JOIN(2015) 17 final od 28. travnja 2015.

                     (19)
                  Zaključci Vijeća za vanjske poslove (formiranje obrane) o ZSOP-u, dokument br. 8971/15 od 18. svibnja 2015.

                     (20)
                  ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.

                     (21)
                  Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (22)
                  http://ec.europa.eu/priorities/sites/beta-political/files/pg_hr.pdf

                     (23)
                  COM(2015) 610 final

                     (24)
                  Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (25)
                  Dif. = diferencirana odobrena sredstva / Nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (26)
                  EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine

                     (27)
                  Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.

                     (28)
                  Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (29)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.

                     (30)
                  Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (31)
                  Rezultati znači proizvodi i usluge koje treba isporučiti.

                     (32)
                  Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (33)
                  Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (34)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.

                     (35)
                  UO = ugovorno osoblje, LO = lokalno osoblje, UNS = upućeni nacionalni stručnjaci, AO = agencijsko osoblje, MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (36)
                  U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                     (37)
                  Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.