				|

		52014PC0454

			Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za inćune u Biskajskom zaljevu za ribolovnu sezonu 2014./2015. /* COM/2014/0454 final - 2014/0211 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Uredbe Vijeća o ribolovnim
mogućnostima koje se donose tijekom druge polovice svake godine više ne
sadržavaju ukupan dopušteni ulov (TAC) za inćune u Biskajskom zaljevu zbog
drukčijeg godišnjeg ciklusa koji slijedi biologija ovog stoka i s njim
povezanih znanstvenih savjeta. TAC za inćune potrebno je utvrditi oko
srpnja svake godine.
U skladu s Uredbom Vijeća (EZ)
br. 713/2013, Vijeće je utvrdilo TAC za ribarstvo kojim se
iskorištava ovaj stok, a koji se primjenjuje od 1. srpnja 2013. do 30. lipnja
2014. Sada je potrebno utvrditi TAC i njegovu raspodjelu među predmetnim
državama članicama za sljedećih 12 mjeseci.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Uzimajući u obzir ciljeve zajedničke
ribarstvene politike iz Uredbe (EU) br. 1380/2013 od 11. prosinca 2013.
Europskog parlamenta i Vijeća, ribolovne mogućnosti potrebno je
utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir
biološke i društveno-gospodarske aspekte te istodobno osiguravajući
pravedno postupanje među različitim ribarskim sektorima.
Za stok inćuna u Biskajskom zaljevu
znanstveni savjeti utemeljeni su na sezoni ribolova koja traje od 1. srpnja
2014. do 30. lipnja 2015. U preliminarnim savjetima Međunarodnog vijeća
za istraživanje mora (ICES) procjenjuje se da biomasa stoka u mrijestu za
inćune u Biskajskom zaljevu za 2014. iznosi 66 158 tona u vrijeme
mriješćenja.
Komisija je 2009. predstavila prijedlog uredbe
o utvrđivanju dugoročnog plana za stok inćuna u Biskajskom
zaljevu i ribarstvo kojim se iskorištava taj stok na kojem se temelji
predloženi TAC. Stoga je primjereno odrediti TAC od 20 100 tona za
ribolovnu sezonu 2014./2015., što odgovara povećanju od oko 18 % u
odnosu na prethodni TAC.
Budući da ribolovna sezona počinje
1. srpnja 2014., primjereno je što prije donijeti TAC.
Uredba (EU)
br. 1380/2013 stupila je na snagu 1. siječnja 2013. U skladu s
člankom 15. te Uredbe na stok inćuna u Biskajskom zaljevu od 1.
siječnja 2015. primjenjivat će se obveza iskrcavanja sveg izlova
(„obveza iskrcavanja”). Stoga se nakon tog datuma više ne mogu primjenjivati
nikakva pravila koja su do tog trenutka obvezivala ribare da odbacuju ulov.
2014/0211 (NLE)
Prijedlog
UREDBE VIJEĆA
o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti
za inćune u Biskajskom zaljevu za ribolovnu sezonu 2014./2015.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Uredbom (EU) br. 1380/2013
Europskog parlamenta i Vijeća[1]
zahtijeva se donošenje mjera očuvanja uzimajući u obzir raspoložive
znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je
to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i
gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
(2)       Vijeće je dužno donijeti
mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti,
uključujući i, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim
funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi dodijeliti državama
članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti
svake države članice za svaki riblji stok ili ribarstvo te uzimajući
u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike utvrđene u Uredbi
(EU) br. 1380/2013.
(3)       Ukupni dopušteni ulov (TAC)
trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući
u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte te istodobno
osiguravajući pravedno postupanje među različitim ribarskim
sektorima.
(4)       U preliminarnim savjetima
Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) procjenjuje se da
biomasa stoka u mrijestu za inćune u Biskajskom zaljevu za 2014. iznosi
66 158 tona u vrijeme mriješćenja. Komisija je 2009. predstavila
prijedlog uredbe o uspostavi dugoročnog plana za stok inćuna u
Biskajskom zaljevu i ribarstvo kojim se iskorištava taj stok. Na temelju tog
prijedloga primjereno je odrediti TAC od 20 100 tona za ribolovnu sezonu
2014./2015., što odgovara povećanju od oko 18 % u odnosu na prethodni
TAC.
(5)       U skladu s člankom 2.
Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96[2]
potrebno je utvrditi u kojoj je mjeri stok inćuna u Biskajskom zaljevu
podložan mjerama utvrđenima u toj Uredbi.
(6)       Od 1. siječnja 2015.
ribolov inćuna u Biskajskom zaljevu podliježe obvezi iskrcavanja iz
članka 15. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU)
br. 1380/2013 te se stoga ulovi ostvareni u tom ribolovu zadržavaju na
ribarskom plovilu, bilježe, iskrcavaju i količinski oduzimaju od kvota, u
skladu s uvjetima navedenima u toj Uredbi.
(7)       S obzirom na početak
ribolovne sezone 2014./2015. i u svrhu godišnjeg izvješćivanja o ulovu ova
bi Uredba morala stupiti na snagu u najkraćem mogućem roku nakon
njezine objave i trebalo bi je primjenjivati od 1. srpnja 2014.,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Ribolovne mogućnosti za inćune u Biskajskom zaljevu
Ukupan je dopušteni ulov (TAC) i njegova
raspodjela među državama članicama za ribolovnu sezonu koja teče
od 1. srpnja 2014. do 30. lipnja 2015. za stok inćuna u potpodručju
ICES-a VIII., kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 218/2009
Europskog parlamenta i Vijeća[3]
sljedeći (u tonama žive mase):
 Vrsta: || inćun Engraulis encrasicolus || Potpodručje ICES-a: || VIII. (ANE/08.)
 Španjolska || 18 090 ||   || Analitički TAC
 Francuska || 2 010 ||
 EU || 20 100 ||
   ||   ||
 TAC || 20 100 ||
Članak 2.
Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
Raspodjelom ribolovnih mogućnosti
među državama članicama kako je utvrđena člankom 1. ne
dovode se u pitanje:
(a)          razmjene u skladu s člankom 16.
stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(b)          smanjenja i preraspodjele u skladu s
člankom 37. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009[4];
(c)          preraspodjele u skladu s
člankom 10. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1006/2008[5];
(d)          dodatni iskrcaji dopušteni na
temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96;
(e)          količine zadržane u skladu s
člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96;
(f)          odbici u skladu s člancima
105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(g)          prijenosi i razmjene kvota u skladu
s člankom 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 43/2014.[6]
Članak 3.
Godišnje upravljanje
Za potrebe Uredbe (EZ) br. 847/96 stok iz
stavka 1. smatra se podložnim analitičkom TAC-u. Primjenjuju se
članak 3. stavci 2. i 3. i članak 4. te Uredbe.
Članak 4.
Iskrcaj ulova i usputnog ulova
Od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2014. ribe
iz stokova navedenih u članku 1. zadržavaju se na plovilu ili
iskrcavaju samo ako:
(a)          su ulove ostvarila plovila koja
plove pod zastavom države članice kojoj je određena kvota, a ta kvota
nije iscrpljena; ili
(b)          ulovi se sastoje od udjela kvote
Unije koja nije raspodijeljena po kvotama među državama članicama, a
ta kvota Unije nije iscrpljena.
Članak 5.
Prijenos podataka
Pri podnošenju Komisiji podataka o iskrcaju
ulovljenih količina inćuna države članice moraju se u skladu s
člancima 33. i 34. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1224/2009 koristiti oznakom stoka „ANE/08.”.
Članak 6.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. srpnja 2014. do 30.
lipnja 2015.
Ova je
Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici,
izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i
(EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002
i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354,
28.12.2013., str. 22.).
[2]               Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o
uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim
ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).
[3]               Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o
nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u
sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).
[4]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20.
studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje
sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi
(EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004,
(EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005,
(EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006,
(EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007,
(EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008,
(EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi
(EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i
(EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).
[5]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008.
o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju
izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice,
te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i (EZ) br. 1627/94 i
stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 3317/94 (SL L 286,
29.10.2008., str. 33.).
[6]               Uredba Vijeća (EU) br. 43/2014 od 20. siječnja
2014. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene
riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te
za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije (SL L 24, 28.01.2014.,
str. 1.).


				|

		52013PC0764

			Prijedlog UREDBE VIJEĆA o raspodjeli ribolovnih mogućnosti na temelju Protokola između Europske unije i Unije Komorâ o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u sektoru ribarstva koji je na snazi između dviju strana /* COM/2013/0764 final - 2013/0382 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Na temelju
ovlaštenja koje joj je dodijelilo Vijeće[1],
Europska komisija započela je pregovore s Unijom Komorâ o obnovi Protokola
uz Sporazum o partnerstvu u sektoru ribarstva između Europske zajednice i
Unije Komorâ. Po okončanju pregovora, pregovarači su 5. srpnja
2013. parafirali prijedlog novog Protokola. Novi Protokol obuhvaća
razdoblje od tri godine od 1. siječnja 2014., datuma početka
privremene primjene utvrđenog člankom 13.
Glavni je cilj
Protokola uz Sporazum ponuditi ribolovne mogućnosti za plovila Europske
unije u ribolovnoj zoni Unije Komorâ u granicama raspoloživog viška.
Pregovaračko stajalište Komisije temeljilo se, među ostalim, na
rezultatima naknadne (ex-post) evaluacije koju su proveli vanjski
stručnjaci.
Opći je cilj
jačanje suradnje između Europske unije i Unije Komorâ radi
uspostavljanja partnerskog okvira za razvoj održive ribarstvene politike i
odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Unije Komorâ u
interesu obiju strana.
Naime, Protokolom su
predviđene ribolovne mogućnosti u sljedećim kategorijama:
–
42 tunolovaca plivaričara s hladnjačom,
–
20 plovila s površinskim parangalima
Potrebno je definirati način raspodjele
ovih ribolovnih mogućnosti među državama članicama.
Na temelju toga Komisija predlaže da
Vijeće donese ovu Uredbu.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA
U okviru ocjene Protokola za razdoblje 2011. –
2013. provedeno je savjetovanje sa zainteresiranim stranama. Provedeno je i
savjetovanje sa stručnjacima država članica u okviru tehničkih
sastanaka. Ta su savjetovanja dovela do zaključka da postoji interes za
obnovom Protokola o ribarstvu s Unijom Komorâ.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Ovaj se postupak
pokreće istodobno s postupcima povezanima s Odlukom Vijeća o
privremenoj primjeni Protokola i s Odlukom Vijeća o sklapanju samog
Protokola.
2013/0382 (NLE)
Prijedlog
UREDBE VIJEĆA
o raspodjeli ribolovnih mogućnosti na
temelju Protokola između Europske unije i Unije Komorâ o utvrđivanju
ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom
o partnerstvu u sektoru ribarstva koji je na snazi između dviju strana

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
Komisije,
budući da:
(1)       Vijeće je 5. listopada
2006. donijelo Uredbu (EZ) br. 1563/2006 o sklapanju Sporazuma o
partnerstvu u sektoru ribarstva između Europske zajednice i Unije Komorâ [2].
(2)       Europska zajednica i Unija
Komorâ obavijestile su jedna drugu 3. svibnja 2007., odnosno 6. ožujka 2008. o
poduzimanju postupaka potrebnih za stupanje na snagu Sporazuma o partnerstvu
između Europske zajednice i Unije Komorâ[3].
(3)       Novi Protokol uz Sporazum o
partnerstvu (u daljnjem tekstu „novi Protokol”) parafiran je 5. srpnja 2013.
Novim Protokolom plovilima Unije odobravaju se ribolovne mogućnosti u
ribolovnoj zoni pod jurisdikcijom Unije Komorâ.
(4)       Vijeće je […] donijelo
Odluku …/2013/EU[4]
o potpisivanju i privremenoj primjeni novog Protokola.
(5)       Trebalo bi utvrditi
način raspodjele ribolovnih mogućnosti između država
članica u razdoblju primjene novog Protokola.
(6)       U skladu s člankom 10.
stavkom 1. Uredbe Vijeća  (EZ) br. 1006/2008[5], ako se pokaže da ribolovne
mogućnosti dodijeljene Europskoj uniji na temelju novog Protokola nisu u
potpunosti iskorištene, Komisija o tome obavješćuje predmetne države
članice. Izostanak odgovora u roku koji određuje Vijeće smatra
se potvrdom da plovila predmetne države članice ne iskorištavaju u
potpunosti svoje ribolovne mogućnosti u zadanom razdoblju. Potrebno je
odrediti taj rok.
(7)       Kako bi se osiguralo da
plovila EU-a mogu nastaviti svoje ribolovne aktivnosti, u članku 13. novog
Protokola predviđa se  da ga ugovorne strane primjenjuju na privremenoj
osnovi od 1. siječnja 2014..
(8)       Ova bi se Uredba trebala
primjenjivati od početka privremene primjene Protokola,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1.           Ribolovne mogućnosti
utvrđene Protokolom između Europske unije i Unije Komorâ o
utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa
predviđenih Sporazumom o partnerstvu u sektoru ribarstva koji je na snazi
između dviju strana (u daljnjem tekstu „Protokol”) raspodjeljuju se
između država članica kako slijedi:
–
42 tunolovca plivaričara:
–
Španjolska:       21 plovilo
–
Francuska:        21 plovilo
–
20 plovila s površinskim parangalima:
–
Španjolska:       8 plovila
–
Francuska:        9 plovila
–
Portugal:           3 plovila
2.           Uredba (EZ)
br. 1006/2008 primjenjuje se ne dovodeći u pitanje Protokol i
Sporazum o partnerstvu u sektoru ribarstva između Europske zajednice i
Unije Komorâ.
3.           Rok u kojem države
članice moraju potvrditi da ne iskorištavaju u potpunosti ribolovne
mogućnosti dodijeljene na temelju Sporazuma, kako je navedeno u
članku 10. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 1006/2008, iznosi 10 radnih dana
od datuma kada ih Komisija obavijesti da ribolovne mogućnosti nisu
iscrpljene.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od 1. siječnja 2014.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Donijelo Vijeće za poljoprivredu i ribarstvo 18.
ožujka 2013.
[2]               SL L 290, 20.10.2006.
[3]               SL L 125, 9.5.2008.
[4]               SL C ...*
[5]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna
2008. o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice
obavljaju izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama
Zajednice. (SL L 286, 29.10.2008., str. 33.)


				|

		52013PC0817

			Prijedlog PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA o uvođenju konačne antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 /* COM/2013/0817 final - 2013/0404 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
 Kontekst prijedloga
   || Razlozi za prijedlog i ciljevi prijedloga Ovaj prijedlog odnosi se na primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenog 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice („osnovna Uredba”) u postupku revizije nakon isteka mjera u vezi s antidampinškom pristojbom koja je na snazi za uvoz persulfata podrijetlom iz Narodne Republike Kine („NRK”). ||
   || Opći kontekst Ovaj prijedlog donosi se u kontekstu provedbe osnovne Uredbe i rezultat je ispitnog postupka provedenog u skladu s materijalnim i postupovnim zahtjevima navedenima u osnovnoj Uredbi.
   || Postojeće odredbe u području prijedloga Vijeće je Uredbom (EZ) br. 1184/2007[1] uvelo konačnu antidampinšku pristojbu na uvoz persulfata podrijetlom iz NRK-a. Mjere su uvedene u obliku ad valorem pristojbe od 71,8 %. Pojedinačne stope antidampinške pristojbe odobrene su dvama kineskim izvoznicima (0 %, odnosno 24,5 %).
   || Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije Nije primjenjivo.
 Savjetovanje sa zainteresiranim stranama i ocjena učinka
   || Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
   || Zainteresirane strane na koje se postupak odnosi imale su mogućnost braniti svoje interese tijekom ispitnog postupka, u skladu s odredbama osnovne Uredbe.
   || Prikupljanje i primjena stručnih znanja
   || Nije bilo potrebe obratiti se vanjskim stručnjacima.
   || Ocjena učinka Ovaj prijedlog rezultat je provedbe osnovne Uredbe. Osnovnom uredbom ne predviđa se opća ocjena učinka, ali ona sadržava opširan popis uvjeta koje je potrebno ocijeniti.
 Pravni elementi prijedloga
   || Sažetak predloženog djelovanja Komisija je 10. listopada 2012. u obavijesti objavljenoj u Službenom listu Europske unije[2]najavila pokretanje revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz persulfata podrijetlom iz NRK-a. Revizija je pokrenuta nakon opravdanog zahtjeva koji su podnijela dva europska proizvođača (RheinPerChemie GmbH&Co. KG i United Initiators GmbH&Co. KG) koji predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje persulfata u Uniji. Ispitnim postupkom u vezi s revizijom utvrđena je vjerojatnost ponavljanja dampinga i štete u slučaju da se antidampinške mjere ukinu. Ustanovljeno je i da zadržavanje mjera nije protivno interesu Unije. Stoga se predlaže da Vijeće donese priloženi prijedlog Uredbe koji bi trebao biti objavljen u Službenom listu Europske unije najkasnije do 9. siječnja 2014. kako bi postojeće mjere bile produljene.
   || Pravna osnova Uredba Vijeća (EC) br. 1225/2009 od 30. studenog 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske zajednice.
   || Načelo supsidijarnosti Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Europske unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
   || Načelo proporcionalnosti Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga:
   || Način djelovanja opisan je u prethodno navedenoj osnovnoj Uredbi i njime se ne dopušta mogućnost za donošenje odluka na nacionalnoj razini.
   || Naznaka o tome kako se smanjuje financijsko i administrativno opterećenje Unije, nacionalnih vlada, nadležnih regionalnih i lokalnih tijela, gospodarskih subjekata i građana i o tome kako je ono razmjerno postavljenim ciljevima prijedloga ne primjenjuje se.
   || Odabir instrumenata
   || Predloženi instrumenti: uredba.
   || Ostala sredstva ne bi bila primjenjiva iz sljedećeg razloga: Osnovnom Uredbom ne predviđaju se druge mogućnosti.
 Posljedice za proračun
   || Prijedlog nema posljedica za proračun Unije.
2013/0404 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE UREDBE VIJEĆA
o uvođenju konačne antidampinške
pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz Narodne Republike
Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11. stavku 2.
Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 1225/2009 od 30. studenog 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz
zemalja koje nisu članice Europske zajednice [3] („osnovna Uredba”), a posebno
njezin članak 9. stavak 4. i članak 11.
stavke 2., 5. i 6.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije („Komisija”) nakon savjetovanja sa Savjetodavnim odborom,
budući da:
A. POSTUPAK
1.           Mjere koje su na snazi
(1)       Uredbom (EZ) br. 1184/2007 [4] uvedena je
konačna antidampinška pristojba na uvoz persulfata podrijetlom iz Narodne
Republike Kine („NRK”), Tajvana i Sjedinjenih Američkih Država
(„početni ispitni postupak” i „početne mjere”). Mjere u vezi s NRK-om
uvedene su u obliku ad valorem pristojbe od 71,8 % za sva
trgovačka društva osim za dva kineska proizvođača izvoznika
kojima su odobrene pojedinačne pristojbe.
2.           Pokretanje revizije nakon
isteka mjere
(2)       Komisija
je 10. ožujka 2012. najavila u obavijesti („Obavijest o pokretanju
postupka”)[5], objavljenoj u Službenom listu Europske unije, pokretanje
revizije nakon isteka antidampinških mjera koje se primjenjuju na uvoz
persulfata podrijetlom iz NRK-a.
(3)       Revizija je pokrenuta nakon
opravdanog zahtjeva koji su podnijela dva europska proizvođača,
RheinPerChemie GmbH&Co. KG i United Initiators GmbH&Co. KG
(„podnositelji zahtjeva”) koji predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje
persulfata u Uniji.
(4)       Zahtjev se temeljio na
pretpostavci da bi istek mjera za posljedicu vjerojatno imao ponavljanje
dampinga i štete za industriju Unije.
3.           Ispitni postupak
3.1.        Razdoblje revizije ispitnog
postupka i razmatrano razdoblje
(5)       Ispitnim postupkom u vezi s
nastavkom ili ponavljanjem dampinga obuhvaćeno je razdoblje od
1. listopada 2011. do 30. rujna 2012. („razdoblje revizije ispitnog
postupka” ili „RRIP”). Ispitivanjem kretanja relevantnih za ocjenu
vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja štete obuhvaćeno je razdoblje od
1. siječnja 2009. do kraja RRIP-a („razmatrano razdoblje”).
3.2.        Dotične strane u ispitnom
postupku
(6)       Komisija je o pokretanju
revizije nakon isteka mjera službeno obavijestila podnositelje zahtjeva,
proizvođače izvoznike iz NRK-a, nepovezane uvoznike i korisnike za
koje se zna da se revizija na njih odnosi, proizvođače iz
mogućih analognih zemalja i predstavnike NRK-a. Zainteresirane strane
dobile su priliku obznaniti svoje stavove u pisanom obliku i zatražiti raspravu
u roku utvrđenom u Obavijesti o pokretanju postupka.
(7)       S obzirom na mogućnost
velikog broja proizvođača izvoznika iz NRK-a i nepovezanih uvoznika u
Uniji uključenih u ispitni postupak, u Obavijesti o pokretanju postupka
predviđeno je uzorkovanje u skladu s člankom 17. osnovne Uredbe.
Kako bi se Komisiji omogućilo da odluči je li uzorkovanje potrebno i
kako bi mogla odabrati uzorak odluči li da jest, u skladu s
člankom 17. osnovne Uredbe, prethodno navedene strane pozvane su da
se jave u roku od 15 dana od objave Obavijesti o pokretanju postupka i da
Komisiji dostave podatke zatražene u Obavijesti o pokretanju postupka.
(8)       Nije se javio nijedan
uvoznik.
(9)       Samo je jedan
proizvođač izvoznik iz NRK-a odgovorio na upitnik. Zato nije bilo
potrebno odabrati uzorak proizvođača izvoznika.
(10)     Komisija je poslala upitnik
svim poznatim stranama za koje se zna da se na njih odnosi revizija i onima
koje su se javile u rokovima određenim u Obavijesti o pokretanju postupka.
Odgovore su dostavila dva proizvođača iz Unije, jedan
proizvođač izvoznik NRK-a i jedan proizvođač iz Turske,
koja se smatrala mogućom analognom zemljom.
(11)     Komisija je zatražila i
provjerila sve podatke koje je smatrala potrebnima za određivanje
vjerojatnosti nastavka ili ponavljanja dampinga te nastale štete i interesa
Unije. Posjeti radi provjere obavljeni su u poslovnim prostorijama
sljedećih trgovačkih društava:
(a)
Proizvođači iz Unije
–
RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Njemačka
–
United Initiators GmbH & Co. KG, Njemačka
(b)
Proizvođač  izvoznik u NRK
United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Šangaj[6]
B. DOTIČNI PROIZVOD I ISTOVJETNI
PROIZVOD
(12)     Dotični proizvod isti je
onaj obuhvaćen početnim ispitnim postupkom, to jest peroksisulfat
(persulfat), uključujući i kalijev peroksimonosulfat sulfat („dotični
proizvod”), trenutačno obuhvaćen oznakama KN 2833 40 00 i
ex 2842 90 80.
(13)     Dotični proizvod
upotrebljava se kao inicijator ili kao oksidans u velikom broju primjena. Neki
primjeri uključuju njegovu upotrebu kao inicijatora polimerizacije u
proizvodnji polimera, kao sredstvo za jetkanje u proizvodnji tiskanih
pločica, u kozmetičkim sredstvima za kosu, kao sredstvo za
odstranjivanje štirke iz tekstilnih proizvoda, u proizvodnji papira, kao
sredstvo za čišćenje zubi te kao dezinfekcijsko sredstvo.
(14)     Ispitnim postupkom
potvrđeno je da, kao u početnom ispitnom postupku, dotični
proizvod i proizvod koji se proizvodi i prodaje na domaćem tržištu NRK-a,
kao i proizvod koji proizvodi i prodaje industrija Unije na tržištu Unije,
imaju ista osnovna fizička i tehnička svojstva i istu osnovnu namjenu
te se stoga mogu smatrati sličnima u smislu članka 1.
stavka 4. osnovne Uredbe.
C.
VJEROJATNOST NASTAVKA ILI PONAVLJANJA DAMPINGA
1.           Opće napomene
(15)     U skladu s
člankom 11. stavkom 2 osnovne Uredbe ispitano je vrši li se
trenutno damping kao i jesu li vjerojatni nastavak ili ponavljanje dampinga
nakon mogućeg isteka mjera koje su na snazi za uvoz iz NRK-a.
(16)     Kako je objašnjeno u uvodnoj izjavi 9., samo je jedan
proizvođač izvoznik surađivao u ispitnom postupku i on nije
tijekom RRIP-a izvozio dotični proizvod u Uniju. Kako je spomenuto niže u
uvodnoj izjavi 22. i kako je detaljno objašnjeno u uvodnim
izjavama 51. i 53., u ispitnom postupku pokazalo se da je cjelokupni uvoz
iz NRK-a tijekom RRIP-a u osnovi izvršio jedan izvoznik za kojeg je u
početnom ispitnom postupku utvrđeno da nije vršio damping i koji ne
podliježe ovoj reviziji. Stoga se u ovom slučaju ne može provesti analiza
dampinga.
2.           Razvoj uvoza u slučaju
ukidanja mjera
(17)     Kako bi se ocijenila vjerojatnost
ponavljanja dampinga, u obzir su uzeti podaci koje je dostavio kineski
proizvođač izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku,
podaci prikupljeni u skladu s člankom 18. osnovne Uredbe i dostupne
činjenice s obzirom na proizvođače izvoznike koji nisu
surađivali u ispitnom postupku. Dostupne činjenice pronađene su
u zahtjevu za reviziju nakon isteka mjera, u podacima objavljenima u okviru
revizije nakon isteka mjera koju su pokrenule Sjedinjene Američke Države
(SAD)[7],
u ožujku 2013., u statističkim podacima dostupnima Komisiji, to jest
mjesečnim podacima koje dostavljaju države članice prema
članku 14. stavku 6. osnovne Uredbe („14.6 baza podataka“) i
Eurostatovim podacima o uvozu.
(a)
Cijene i obujam uvoza u Uniju iz NRK-a i ostalih
trećih zemalja
(18)     Prema podacima dostupnima u
ispitnom postupku, u osnovi je cjelokupni uvoz iz NRK-a tijekom RRIP-a izvršio
jedan kineski izvoznik za kojeg u početnom ispitnom postupku nije
utvrđeno da vrši damping[8]. Taj uvoz
stoga ne podliježe antidampinškim mjerama. Cijene tog
uvoza tijekom tog su razdoblja ostale niže od cijena industrije Unije.
(19)     Usprkos činjenici da su
se kineske uvozne cijene u Uniju povećale za 29 % tijekom razmatranog
razdoblja,one su i dalje bile niske i snižavale su cijenu industrije Unije tijekom
RRIP-a. I prodajne cijene industrije Unije na tržištu Unije su se
povećale, ali na manje izraženu stopu od 7 %.
(20)     Jedini
kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom postupku, a koji podliježe
tekućim antidampinškim mjerama nije izvozio dotični proizvod u Uniju
tijekom RRIP-a. Međutim, u ispitnom postupku pokazalo se da je izvozio po
dampinškim cijenama na tržišta trećih zemalja i da su njegove cijene bile
čak i niže od trenutačnih uvoznih cijena iz NRK-a na tržište Unije.
To je pokazatelj da izvoznici u Kini nastavljaju provoditi damping i da su
njihove cijene niske.
(21)     Tržište Unije uglavnom se
sastoji od uvoza iz triju zemalja: Kine, Turske i SAD-a, s tržišnim udjelom
svake od njih od 8 % do 10 % te dvaju proizvođača iz Unije
s tržišnim udjelom od oko 65 do 75 %. Ispitnim postupkom dokazano je da je
SAD i dalje prisutan na tržištu Unije i da predstavlja oko jednu trećinu
ukupnog uvoza tijekom RRIP-a. Uvozne cijene iz SAD-a u prosjeku su bile
10 % više od uvoznih cijena iz NRK-a. Taj nalaz, zajedno s uočenim
sniženjem cijena industrije Unije, pokazuje da se zbog kineskog uvoza i dalje
bilježi pad prodajnih cijena u Uniji.
(22)     Kako je prethodno navedeno u
uvodnoj izjavi 18., iz Kine je tijekom RRIP-a izvozio jedan izvoznik za
kojeg je u početnom ispitnom postupku utvrđeno da ne vrši damping. Između 2009. i RRIP-a obujam tog uvoza povećao se za
24 %, a odgovarajući tržišni udjel povećao se s 8 % na
9,6 % ukupne potrošnje u Uniji u istom razdoblju.
(23)     Vrijedi
podsjetiti da su od 1995. do 2001. na persulfate iz NRK-a bile uvedene
antidampinške mjere. Sve su te mjere ukinute, obujam uvoza iz NRK-a
povećao se s manje od 200 tona u 2001. na više od
4 000 tona u 2003., a zatim više nego udvostručio na gotovo
9 000 tona 2006. Drugim riječima, kineski je uvoz preuzeo više
od 20 % tržišta Unije u nekoliko godina. U razdoblju od 2003. do 2006, dok
se potrošnja povećala za 7 %, kineski se tržišni udjel
udvostručio. To pokazuje da su kineski izvoznici sposobni uzeti
značajan tržišni udjel na tržištu Unije ako izostanu antidampinške mjere.
(24)     S obzirom na prethodno
navedene činjenice i razmatranja, posebno na kinesku reakciju na ukidanje
mjera na tržištu Unije 2001., razinu kineskih cijena tijekom RRIP-a i nastavak
dampinške prakse na tržištima trećih zemalja, smatra se da postoji
vjerojatnost nastavka jeftinog kineskog uvoza u velikim količinama na
tržište Unije u slučaju da se ukinu postojeće mjere.
(b)
Ponašanje kineskih proizvođača u
vezi s određivanjem cijena na drugim izvoznim tržištima
(25)     Kako je prethodno spomenuto u
uvodnoj izjavi 16., kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo
u ispitnom postupku nije izvozilo u Uniju tijekom RRIP-a i nije bilo
moguće usporediti njegove uobičajene vrijednosti na domaćem
tržištu s izvoznim cijenama u Uniju. Međutim, ocjenjivalo se, kako je
prethodno spomenuto u uvodnoj izjavi 24., je li trgovačko društvo na
tržišta trećih zemalja tijekom RRIP-a izvozilo po dampinškim cijenama. S
obzirom na to da je trgovačkom društvu u početnom ispitnom postupku
dodijeljen MET, uobičajene vrijednosti utvrđene su na temelju
podataka tog trgovačkog društva.
(26)     Prosječne uobičajene
vrijednosti za tri vrste dotičnog proizvoda, čija je prodaja na
domaćem tržištu bila reprezentativna i izvršena u uobičajenom tijeku
trgovine, utvrđene su na temelju cijena koje su plaćali neovisni
kupci na domaćem tržištu. Za jednu vrstu, uobičajenu vrijednost
trebalo je izračunati na temelju troška proizvodnje u skladu s
člankom 2. stavkom 3. osnovne Uredbe. Za utvrđivanje
uobičajene vrijednosti te vrste upotrijebljeni su trošak trgovačkog
društva za prodajne, opće i administrativne troškove (POA) i dobit
postignuta domaćom prodajom u uobičajenom tijeku trgovine u skladu s
člankom 2. stavkom 6. osnovne Uredbe.
(27)     Usporedbom uobičajene
ponderirane prosječne vrijednosti i ponderirane prosječne izvozne
cijene u treće zemlje na razini franko tvornica utvrđene na temelju
dostavljenih i provjerenih podataka dobivena je ponderirana prosječna
dampinška marža od 9,4.
(28)     S obzirom na ponašanje u vezi s određivanjem cijena, jasan
pokazatelj dampinške prakse kineskih proizvođača izvoznika na
trećim tržištima jest i postojanja antidampinških mjera u Indiji i SAD-u.
(c)
Privlačnost tržišta Unije
(29)     Ispitnim postupkom pokazalo se
da je kinesko trgovačko društvo koje je surađivalo izvozilo u brojne
treće zemalje kao što su Brazil, Indonezija, Malezija, Južna Afrika, Južna
Koreja, Tajvan, Tajland i Ujedinjeni Arapski Emirati. Stoga su izvozne cijene
kineskog trgovačkog društva koje je surađivalo u ispitnom postupku na
treća tržišta uspoređene s prodajnim cijenama na razini industrije
Unije i s uvoznom cijenom za NRK tijekom RRIP-a na tržištu Unije. Tom se
usporedbom pokazalo da je kineski izvoznik koji je surađivao u ispitnom
postupku značajno snižavao, do 40 %, cijene industrije Unije tijekom
RRIP-a.
(30)     Ta analiza pokazuje, s jedne
strane, da su cijene na tržištu Unije više i da su stoga vrlo privlačne, a
s druge strane, da su cijene koje je nudio kineski izvoznik niže od sadašnje
kineske uvozne cijene na tržište Unije.
(31)     Vrijedi zabilježiti i da su
uobičajene vrijednosti trgovačkog društva koje je surađivalo
tijekom RRIP-a uglavnom bile niže od prodajnih cijena industrije Unije. To
potvrđuje privlačnost tržišta Unije jer bi ono kineskim proizvođačima
očito donijelo veću dobit. Čini se da je je jedini temelj niske
razine cijene u Kini izdašan kapacitet i ponuda dotičnog proizvoda.
(32)     Kako je prethodno navedeno u
uvodnoj izjavi 28., neka tržišta trećih zemalja, kao što su SAD i
Indija, postala su manje privlačna za kineske izvoznike zbog postojanja
antidampinških mjera. Osim toga, u relativnom smislu, utvrđeno je da
ostala tržišta trećih zemalja posluju po nižim razinama cijena nego na
tržištu Unije. Što se tiče  ostalih tržišta
trećih zemalja koje nisu uvele mjere, njih već opskrbljuju
trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima pa bi svaki rezervni
kapacitet NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz na tržište Unije.
(33)     Na temelju prethodno
navedenoga, očekuje se da bi se kineski uvoz nastavio u većem obujmu
i da bi doveo do većeg pritiska na cijene na tržištu Unije kad bi se
postojeće mjere ukinule.
(d)
Proizvodni kapacitet i višak kapaciteta
dostupan za izvoz
(34)     U
skladu s člankom 18. osnovne Uredbe i u izostanku drugih dostupnih
podataka, analiza rezervnog kapaciteta u NRK-u temeljila se na dostupnim
činjenicama, odnosno ograničenim podacima o stanju tržišta NRK-a koje
su dostavili kineski proizvođač izvoznik koji je surađivao i
industrija Unije te iz javno dostupnih podataka na razini pet glavnih
proizvođača utvrđenih u NRK-u i podataka prikupljenih u fazi
pokretanja postupka. Utvrđeno je da su podaci dostavljeni iz tih izvora
usklađeni.
(35)     Na
temelju tih podataka procjenjuje se da je u NRK-u dostupan proizvodni kapacitet
veći od 100 tisuća tona što predstavlja gotovo trostruki obujam
potrošnje u Uniji tijekom RRIP-a.
(36)     Na temelju stope
iskorištenosti kapaciteta proizvođača koji je surađivao
zaključeno je da u NRK-u postoji potencijalno značajan dostupni
kapacitet koji bi se mogao upotrijebiti za povećanje proizvodnje i
preusmjeriti na tržište Unije u slučaju da antidampinške mjere prestanu
vrijediti.
(e)
Zaključak o vjerojatnosti ponavljanja
dampinga
(37)     U
pogledu prethodno navedenog, smatralo se da postoji vjerojatnost ponavljanja
dampinga ako trenutačne mjere prestanu vrijediti. Posebno, razina
uobičajenih vrijednosti utvrđenih u Kini, ponašanje
proizvođača koji su surađivali u ispitnom postupku u vezi s
dampingom na tržištima trećih zemalja, postojanje antidampinških mjera
protiv kineskih izvoznika u Indiju i u SAD, privlačnost tržišta Unije u
usporedbi s drugim tržištima i dostupnost značajnih proizvodnih kapaciteta
NRK-a ukazuju na vjerojatnost ponavljanja dampinga u slučaju ukidanja
postojećih mjera.
D. STANJE TRŽIŠTA UNIJE
1.           Definicija industrije Unije
(38)     Ovim
je ispitnim postupkom potvrđeno da samo dva proizvođača u Uniji
proizvode persulfate. Oni predstavljaju 100 % ukupne proizvodnje u Uniji
tijekom RRIP-a. Oba su proizvođača dala potporu zahtjevu za reviziju
i surađivala su u ispitnim postupku.
(39)     Ta dva trgovačka društva
stoga predstavljaju industriju Unije u smislu članka 4.
stavka 1. i članka 5. stavka  4. osnovne Uredbe i u
daljnjem tekstu će se navoditi kao „industrija Unije”.
2.           Uvodna napomena
(40)     Kako
bi se zaštitila povjerljivost na temelju članka 19 osnovne Uredbe,
podaci za dva proizvođača iz Unije predstavljeni su u obliku indeksa
ili u rasponima.
(41)     Podaci o uvozu analizirani su
na razini oznaka KN za tri glavne vrste istovjetnog proizvoda, amonijev
persulfat, natrijev persulfat i kalijev persulfat, i na razini oznake TARIC za
četvrtu vrstu, kalijev peroksimonosulfat sulfat. Analiza uvoza dopunjena
je podacima prikupljenima na temelju članka 14. stavka 6.
osnovne Uredbe.
3.           Potrošnja u Uniji
(42)     Potrošnja u Uniji
utvrđena je na temelju obujma prodaje industrije Unije na tržištu Unije i podataka Eurostata o uvozu na razini oznaka KN i TARIC.
(43)     Potrošnja u Uniji tijekom
RRIP-a bila je malo viša nego u početku razmatranog razdoblja. Zabilježen
je rast od 22 % od 2009. do 2010., ali nakon toga potrošnja je stalno
padala za oko 18 %.
   Tablica 1.
 Potrošnja
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Potrošnja (u tonama) || 25 000 – 35 000 || 35 000 – 45 000 || 35 000 – 45 000 || 25 000 – 35 000
 Indeks (2009.=100) || 100 || 122 || 114 || 103
 Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat, baza podataka iz članka 14. stavka 6.
4.           Obujam, cijene i tržišni
udjel uvoza iz NRK-a
(44)     Obujam
i tržišni udjeli uvoza iz NRK-a analizirani su na temelju Eurostata i podataka
prikupljenih u skladu s člankom 14. stavkom 6. osnovne Uredbe.
(45)     Usporedbom
prethodno navedenih baza podataka pokazalo se da je cjelokupni uvoz iz NRK-a
podrijetlom iz jednog trgovačkog društva za koje je utvrđeno da ne
vrši damping tijekom početnog ispitnog postupka. Posljedično, ne može
se analizirati tržišni udjel dampinškog uvoza iz NRK-a i razvoj cijena tog
uvoza.
(46)     Nadalje, budući da kineski proizvođači uvoznici
pod antidampinškim mjerama nisu izvozili dotični proizvod u Uniju tijekom
RRIP-a, za NRK nije bilo moguće izračunati sniženje cijene.
5.           Uvoz iz ostalih trećih
zemalja
(47)     Obujam uvoza, cijene i tržišni udjel iz drugih zemalja tijekom
razmatranog razdoblja prikazan je u tablici u nastavku. Te vrijednosti
utvrđene su na temelju statističkih podataka dostavljenih na razinama
oznaka KN i TARIC . Uslijed povjerljivosti, kako je
prethodno navedeno u uvodnoj izjavi 40., podaci o tržišnom udjelu
objavljeni su u obliku indeksa.
 Tablica 2.
 Uvoz iz ostalih trećih zemalja
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP ||
 Turska ||   ||   ||   ||   ||
 Obujam uvoza (u tonama) || 2 326 || 3 002 || 2 360 || 3 026 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 129 || 101 || 130 ||
 Cijena EUR/ tona || 1 137 || 1 010 || 1 130 || 1 158 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 89 || 99 || 102 ||
 Tržišni udjel Indeks || 100 || 106 || 89 || 126 ||
 SAD ||   ||   ||   ||   ||
 Obujam uvoza (u tonama) || 3 662 || 3 951 || 4 156 || 2 556 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 108 || 114 || 70 ||
 Cijena EUR/ tona || 1 053 || 1 170 || 1 201 || 1 099 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 111 || 114 || 104 ||
 Tržišni udjel Indeks || 100 || 88 || 100 || 68 ||
 Ostale treće zemlje ||   ||   ||   ||   ||
 Obujam uvoza (u tonama) || 1652 || 1605 || 1420 || 1105 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 97 || 86 || 67 ||
 Cijena EUR/ tona || 1443 || 1518 || 1605 || 1738 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 105 || 111 || 120 ||
 Tržišni udjel Indeks || 100 || 80 || 76 || 65 ||
 Ukupno treće zemlje ||   ||   ||   ||   ||
 Obujam uvoza (u tonama) || 7640 || 8558 || 7936 || 6687 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 112 || 104 || 88 ||
 Cijena EUR/ tona || 1 163 || 1 179 || 1 252 || 1 231 ||
 Indeks (2009.=100) || 100 || 101 || 108 || 106 ||
 Tržišni udjel Indeks || 100 || 92 || 91 || 85 ||
 Izvor: Eurostat i TARIC ||
 (48)     Obujam uvoza iz ostalih trećih zemalja na tržište Unije smanjio se za oko 12 % tijekom razmatranog razdoblja, a prosječna cijena u istom razdoblju povećala se za 6 %. Tržišni udjel koji su izgubile ostale treće zemlje djelomično su preuzeli kineski uvoz i industrija Unije. Tijekom istog razdoblja industrija Unije povećala je cijene u prosjeku za 7 % kako je navedeno u nastavku u uvodnoj izjavi 64.
6.           Gospodarsko stanje industrije
Unije
6.1.        Uvodne
napomene
(49)     Komisija je prema
članku 3. stavku 5. osnovne Uredbe ispitala sve gospodarske
čimbenike i pokazatelje koji utječu na stanje industrije Unije.
6.2.        Proizvodnja, proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
(50)     Proizvodnja industrije Unije znatno
je porasla tijekom razmatranog razdoblja. Taj rast bio je najizraženiji
između 2009. i 2010. kada se proizvodnja povećala za 32 postotna
boda. Nakon toga je ostala stabilna, uz lagano opadanje između 2011. i
RRIP-a.
 Tablica 3.
 Ukupna proizvodnja u Uniji
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Proizvodnja (u tonama) || 20 000 – 30 000 || 25 000 – 35 000 || 25 000 – 35 000 || 25 000 – 35 000
 Indeks (2009.=100) || 100 || 132 || 135 || 125
 Izvor: Odgovori na upitnik
(51)     Proizvodni
kapacitet ostao je stabilan tijekom razmatranog razdoblja. Kako se proizvodnja povećala
u razdoblju od 2009. do 2011., iskorištenost kapaciteta pokazivala je opći
rast od 34 %. To se kretanje promijenilo tijekom RRIP-a jer je pad
proizvodnje rezultirao i padom iskorištenosti kapaciteta za 6 postotnih bodova
kako je prikazano u nastavku:
 Tablica 4.
 Proizvodni kapacitet i iskorištenost kapaciteta
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Proizvodni kapacitet (u tonama) || 35 000 – 45 000 || 35 000 – 45 000 || 35 000 – 45 000 || 35 000 – 45 000
 Indeks (2009.=100) || 100 || 101 || 101 || 101
 Iskorištenost kapaciteta || 60 % || 79 % || 81 % || 75 %
 Indeks (2009.=100) || 100 || 131 || 134 || 124
 Izvor: Odgovori na upitnik
6.3.        Zalihe
(52)     Iako se razina završnih zaliha
industrije Unije znatno povećala između 2009. i RRIP-a, razina je
ostala relativno niska s obzirom na razinu proizvodnje.
 Tablica 5.
 Završne zalihe
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Završne zalihe (u tonama) || 500 – 1 500 || 1000 – 2000 || 2 000 – 3 000 || 1 500 – 2 500
 Indeks (2009.=100) || 100 || 144 || 227 || 184
Izvor: Odgovori na upitnik
6.4.        Obujam prodaje
(53)     Obujam prodaje industrije
Unije nepovezanim kupcima slijedio
je kretanje potrošnje s najvišom vrijednosti u 2010. i nakon toga negativno
kretanje u sljedećim godinama, sve do kraja RRIP-a. Tijekom
razmatranog razdoblja povećao se za 6 %.
 Tablica 6.
 Prodaja nepovezanim kupcima
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Obujam (u tonama) || 15 000 – 25 000 || 20 000 – 30 000 || 20 000 – 30 000 || 15 000 – 25 000
 Indeks (2009.=100) || 100 || 122 || 113 || 106
Izvor: Odgovori na upitnik
6.5.        Tržišni udjel
(54)     Kako
su obujmi prodaje u Uniji slijedili kretanje potrošnje, tržišni udjel
industrije Unije ostao je relativno stabilan tijekom razmatranog razdoblja.
 Tablica 7.
 Tržišni udjel Unije
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Tržišni udjel industrije Unije || 65 % - 75 % || 65 % - 75 % || 65 % - 75 % || 65 % - 75 %
 Indeks (2009.=100) || 100 || 100 || 100 || 103
Izvor: Odgovori na upitnik, Eurostat i TARIC
6.6.        Rast
(55)     Kako je prethodno objašnjeno, rast potrošnje u Uniji ograničen je na
3 postotna boda tijekom razmatranog razdoblja. Industrija Unije uspjela je malo
povećati obujam prodaje i tržišni udjel tijekom istog razdoblja.
6.7.        Zaposlenost i produktivnost
(56)     Razina zaposlenosti u industriji Unije ostala je stabilna
između 2009. i RRIP-a. Međutim, produktivnost po zaposleniku, mjerena
kao proizvod u tonama po zaposleniku, vidljivo je rasla tijekom tog razdoblja u
skladu s kretanjem proizvodnje. Detaljni podaci izneseni su niže:
 Tablica 8.
 Ukupna zaposlenost i produktivnost u Uniji
   || 2009. || 2010. || 2011 || RRIP
 Indeks zaposlenika || 100 || 100 || 103 || 101
 Indeks produktivnosti || 100 || 132 || 131 || 124
Izvor: Odgovori na
upitnik
6.8.        Jedinične prodajne cijene
(57)     Jedinične
prodajne cijene industrije Unije nepovezanim kupcima u Uniji povećale su
se za 7 % od 2009. do RRIP-a. Taj porast prosječnih prodajnih cijena
industrije Unije od 7 % može se objasniti promjenom ponude proizvoda koji
se prodavao tijekom razmatranog razdoblja. Ta cijena, čak i ako se u obzir
uzme moguća razlika u ponudi proizvoda, znatno je viša od cijene koju su
naplaćivali kineski proizvođači koji su surađivali u
ispitnom postupku za izvoz u treće zemlje.
 Tablica 9.
 Jedinična cijena prodaje u Uniji
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Jedinična cijena prodaje u Uniji (EUR/ tona) || 1 100 – 1 300 || 1 100 – 1 300 || 1 200 – 1 400 || 1 200 – 1 400
 Indeks (2009.=100) || 100 || 100 || 105 || 107
Izvor: Odgovori na
upitnik
6.9.        Profitabilnost
(58)     Profitabilnost
industrije Unije 2009. bila je gotovo na točki pokrića. Kasnije, u
razdoblju od 2010. do RRIP-a, profitabilnost je ostala iznad 10 %. Nagli
skok indeksa profitabilnosti između 2009. i 2010. rezultat je vrlo niske
razine u 2009. koja je bila kritična godina za industriju Unije. U 2011.
visoka profitabilnost bila je rezultat izuzetne uštede troškova, što se
neće ponoviti u budućnosti. To se već odrazilo u smanjenju
profitabilnosti u RRIP-u, što je trend koji se nastavlja.
 Tablica 10.
 Profitabilnost
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Profitabilnost prodaje Unije Indeks (2009.=100) || 100 || 2 400 || 3 336 || 1 854
Izvor: Odgovori na
upitnik
6.10.      Ulaganje i povrat od ulaganja
(59)     U ispitnom postupku pokazalo se da je industrija Unije mogla održavati
visoku razinu ulaganja tijekom cijelog razmatranog razdoblja.
(60)     Povrat od ulaganja usko je
slijedio trend profitabilnosti 2009. i 2011. koje nisu bile reprezentativne
kako je prethodno objašnjeno u uvodnoj izjavi 58.
 Tablica 11.
 Ulaganje i povrat od ulaganja
  Indeks (2009.=100) || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Ulaganja || 100 || 71 || 110 || 99
 Povrat od ulaganja || 100 || 3 166 || 4 647 || 2 455
Izvor: Odgovori na
upitnik
6.11.      Novčani tok i sposobnost
povećanja kapitala
(61)     Novčani tok, koji
utječe na sposobnost industrije za financiranje vlastitih djelatnosti,
izražen kao postotak prometa dotičnog proizvoda, slijedio je kretanje
slično kretanju profitabilnosti. Znatno se popravio do 2011. i smanjio
tijekom RRIP-a.
 Tablica 12.
 Novčani tok
   || 2009. || 2010. || 2011. || RRIP
 Novčani tok Indeks (2009.=100) || 100 || 288 || 381 || 172
Izvor: Odgovori na
upitnik
6.12.      Plaće
(62)     Dok je
broj zaposlenika industrije Unije ostao stabilan, njihove su se plaće
povećale za 12 % tijekom razmatranog razdoblja.
6.13.      Visina dampinške marže
(63)     Kako je prethodno objašnjeno,
tijekom razmatranog razdoblja nije bilo dampinškog uvoza iz NRK-a pa se visina
dampinške marže nije mogla ocijeniti.
6.14.      Oporavak od prethodnog dampinga
(64)     Uzimajući u obzir
izostanak dampinškog uvoza po niskim cijenama iz NRK-a, relativno visoku iskorištenost
kapaciteta i povećanje tržišnog udjela koje je postigla industrija Unije,
njezinu razinu profitabilnosti i pozitivan razvoj financijskih pokazatelja
zaključuje se da je tijekom razmatranog razdoblja došlo do oporavka
industrije Unije od učinaka prethodnog dampinga. Oporavak je ipak
skorašnji, a tijekom RRIP-a na tržištu Unije uočeno je opadanje
različitih pokazatelja štete kao što su profitabilnost, novčani tok,
povrat od ulaganja i ulaganje.
7.           Zaključak o stanju
industrije Unije
(65)     U
ispitnom postupku pokazalo se da je uvoz dampinških proizvoda po niskim
cijenama iz NRK-a zaustavljen na tržištu Unije upravo nakon uvođenja
početnih mjera 2007. i da taj uvoz nije postojao tijekom razmatranog
razdoblja ili RRIP-a. Uvoz iz NRK-a prisutan na tržištu Unije potječe od
jedinog kineskog proizvođača za kojeg nije utvrđen damping
tijekom početnog ispitnog postupka. Time sue industriji Unije
omogućeno da postigne visoke razine proizvodnje, poveća  obujam
prodaje, prosječne prodajne cijene, tržišni udjel i profitabilnost te da
općenito poboljša svoje financijsko stanje.
(66)     Stoga se zaključuje da
industrija Unije tijekom RRIP-a nije pretrpjela materijalnu štetu. S obzirom na
pad potrošnje i pogoršanje nekih pokazatelja štete tijekom RRIP-a kako je
prethodno opisano, stanje industrije Unije još uvijek je osjetljivo.
E. VJEROJATNOST PONAVLJANJA ŠTETE
1.           Uvodne napomene
(67)     Kako
bi se procijenila vjerojatnost ponavljanja štete ako mjere prestanu vrijediti,
analizirao se mogući utjecaj kineskog uvoza na tržište Unije i na
industriju Unije u skladu s
člankom 11. stavkom 2. osnovne Uredbe.
(68)     Analiza je bila usmjerena na
rezervni kapacitet NRK-a i ponašanje kineskih izvoznika na tržišta trećih
zemalja i na tržištu Unije.
2.           Rezervni kapacitet NRK-a
(69)     U skladu s podacima koji su
prikupljeni i provjereni tijekom ispitnog postupka procjenjuje se da je u Kini
dostupno oko 100 tisuća tona proizvodnog kapaciteta dotičnog
proizvoda. Osim toga, postoji nekoliko malih proizvođača diljem
zemlje koji još povećavaju ovaj iznos.
(70)     Uslijed nesuradnje kineskih
izvoznika, podaci koji pokazuju točan postotak ovog rezervnog kapaciteta
koji bi mogao biti iskorišten za izvoz dotičnog proizvoda na tržište Unije
nisu dostupni. Međutim, u ispitnom se postupku pokazalo se da samo jedan
kineski proizvođač koji je surađivao ima rezervni kapacitet od
oko 30 %. Ekstrapolacija tog podatka na sva kineska trgovačka društva
značila bi da u NRK-u trenutačno postoji rezervni kapacitet od više
od 30 tisuća tona.
(71)     Na temelju prethodno navedenog,
čak i kad sva kineska trgovačka društva ne bi radila punim
kapacitetom, za izvoz iz NRK-a bilo bi dostupno 20-25 tisuća tona
dotičnog proizvoda. S obzirom na izrađene nalaze i donesene
zaključke iz prethodnih uvodnih izjava 22. do 44., jasno je da bi, u
slučaju da se mjere ne prošire, raspoloživi rezervni kapacitet iz Kine bio
namijenjen za izvoz na tržište Unije. Taj potencijalni dodatni izvozni obujam
trebalo bi razmatrati u kontekstu potrošnje Unije od oko 25 000 –
35 000 tona tijekom RRIP-a.
3.           Izvoz iz NRK-a
(72)     Kako je prethodno navedeno u
uvodnoj izjavi 20., ispitnim postupom utvrđeno je da Kina izvozi u
treće zemlje po dampinškim cijenama. Nadalje, rezultati revizija nakon
isteka mjera koje su provela nadležna tijela u SAD-u i u Indiji doveli su do
preporuke da bi antidampinške mjere koje su na snazi za persulfate iz NRK-a
trebalo proširiti. U toj situaciji očekuje se da će se slobodni
proizvodni kapacitet kineskih izvoznika uglavnom koristiti za proizvodnju za
izvoz na tržište Unije ako mjere prestanu vrijediti. Kako je prethodno
objašnjeno u uvodnoj izjavi 32., s obzirom na to da je opskrbljivanje
tržišta ostalih trećih zemalja, koje nisu uvele mjere, već
osiguravaju trgovačka društva koja su prisutna na tim tržištima, svaki bi
rezervni kapacitet dostupan u NRK-a vjerojatno bio iskorišten za izvoz
dotičnog proizvoda na tržište Unije.
(73)     Uzimajući u obzir
dosadašnju dampinšku praksu kineskih izvoznika koja je dovela do uvođenja
mjera koje su na snazi, kao i njihovo sadašnje dampinško ponašanje u
trećim zemljama, može se zaključiti da bi taj obujam izvoza u Uniju
bio uvezen po dampinškim cijenama.
(74)     Nadalje, kako je prethodno
navedeno u uvodnoj izjavi 23., podsjeća se da su antidampinške mjere
bile uvedene protiv uvoza persulfata iz NRK-a od 1995. do 2001. godine. Kako te
mjere nisu proširene, uvoz iz NRK-a povećao se s manje od 200 tona
2001. na gotovo 10 tisuća tona 2006. tako preuzevši više od 20 %
tržišta Unije.
4.           Zaključak
(75)     S obzirom na nalaze ispitnog
postupka, posebno na rezervni kapacitet dostupan u NRK-a, nastavak kineskog
dampinga trećim zemljama, ograničenu sposobnost kineskih izvoznika da
prodaju na glavnim tržištima trećih zemalja i njihovu dokazanu sposobnost
preusmjeravanja obujma izvoza na tržište Unije, zaključuje se da bi ukidanje
mjera oslabilo poziciju industrije Unije na njezinom ključnom tržištu i da
bi se ponovila nanesena šteta uslijed sličnog kineskog izvoza po
dampinškim cijenama. Nema razloga vjerovati da bi se bolji rezultati industrije
Unije zbog mjera koje su na snazi nastavili ili poboljšali ako se mjere ukinu.
Naprotiv, postoje povoljni uvjeti za vjerojatno premještanje kineskog uvoza na
tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnom obujmu, a koji bi
vjerojatno umanjili pozitivne događaje na tržištu Unije postignute tijekom
razmatranog razdoblja. Pretpostavljenim kineskim dampinškim uvozom moglo bi se
izvršiti pritisak na prodajne cijene industrije Unije što bi dovelo do gubitka
tržišnog udjela i posljedično imalo negativan utjecaj na financijske rezultate
industrije Unije koja je još uvijek osjetljiva kako je prethodno objašnjeno u
uvodnoj izjavi 66.
F. INTERES UNIJE
1.           Uvod
(76)     U skladu s
člankom 21. osnovne Uredbe, ispitano je bi li zadržavanje
postojećih mjera bilo protivno interesu Unije u cjelini. Odlučivanje
o interesu Unije temeljilo se na procjeni različitih interesa koji su
uključeni, to jest interesa industrije Unije, uvoznika i korisnika. Svim
zainteresiranim stranama omogućeno je da izjasne svoje stavove u skladu s
člankom 21. stavkom 2. osnovne Uredbe.
(77)     Kako je ovo ispitni postupak
revizije postojećih mjera, njime je omogućena procjena svakog
neopravdanog negativnog učinka postojećih antidampinških mjera na
zainteresirane strane.
2.           Interes industrije Unije
(78)     U prethodno uvodnoj
izjavi 70. zaključeno je da bi industrija Unije vjerojatno pretrpjela
ozbiljno pogoršanje stanja u slučaju da antidampinške mjere prestanu
vrijediti. Stoga bi nastavak mjera koristio industriji Unije jer bi
proizvođači iz Unije trebali biti u mogućnosti zadržati obujam
prodaje, tržišni udjel, profitabilnost i svoje cjelokupno pozitivno gospodarsko
stanje. Naprotiv, ukidanje mjera ozbiljno bi narušilo održivost industrije
Unije jer postoje razlozi zbog kojih se očekuje premještanje kineskog
uvoza na tržište Unije po dampinškim cijenama i u značajnim obujmima koji
bi uzrokovali ponavljanje štete.
3.           Interes korisnika
(79)     Nijedan od 44 korisnika s
kojima se stupilo u vezu nije odgovorio na upitnik ili surađivao.
Korisnici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U
izostanku interesa korisnika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo
protivno interesu korisnika. Nadalje, ispitnim postupkom je otkriveno da je
utjecaj dotičnog proizvoda na troškove daljnjih proizvoda razmjerno
sporedan, a zadržavanje mjera ne bi imalo štetan utjecaj na industriju
korisnika. Ispitnim postupkom je otkriveno i da uslijed naravi proizvoda, kao i
uslijed nekoliko dostupnih izvora opskrbljivanja na tržištu, korisnici mogu
lako mijenjati dobavljače.
4.           Interes uvoznika
(80)     Nijedan od 14 uvoznika s
kojima se stupilo u vezu niti je odgovorio na upitnik niti surađivao.
Uvoznici nisu surađivali ni u početnom ispitnom postupku. U izostanku
interesa uvoznika zaključeno je da zadržavanje mjera ne bi bilo protivno
interesu korisnika. Ispitnim postupkom otkriveno je da uvoznici mogu lako
kupovati od različitih izvora koji su trenutačno dostupni na tržištu,
posebno od industrije Unije, izvoznika iz SAD-a i kineskih izvoznika koji
prodaju po cijenama koje nisu dampinške.
5.           Zaključak
(81)     S obzirom na prethodno
navedeno, zaključuje se da ne postoje snažni razlozi u interesu Unije
protiv zadržavanja trenutačnih antidampinških mjera.
G. ANTIDAMPINŠKE MJERE
(82)     Sve su strane obaviještene o
osnovnim činjenicama i razmatranjima na temelju kojih se namjeravalo dati
preporuku za zadržavanje postojećih mjera. Odobren im je i rok za
dostavljanje primjedbi nakon objave. Podnesci i primjedbe propisno su uzeti u
obzir ako su bili opravdani.
(83)     Iz prethodno navedenoga
slijedi, kako je predviđeno člankom 11. stavkom 2. osnovne
Uredbe, da treba zadržati antidampinške mjere primjenjive na uvoz
određenih peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz NRK-a, uvedene
Uredbom Vijeća (EZ) br. 1184/2007.
(84)     Kako bi se rizik od
izbjegavanja mjera sveo na minimum uslijed velike razlike među stopama
pristojbi, smatra se da su u ovom slučaju potrebne posebne mjere kako bi
se osigurala ispravna primjena antidampinških pristojbi. Te posebne mjere, koje
se primjenjuju samo na trgovačka društva za koja je uvedena
pojedinačna stopa pristojbe, uključuju sljedeće: podnošenje
carinskim tijelima država članica valjanog trgovačkog računa
koji je u skladu sa zahtjevima utvrđenim u Prilogu ovoj Uredbi. Uvoz koji
ne prati takav račun podliježe preostaloj antidampinškoj pristojbi koja se
primjenjuje na sve druge proizvođače.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1.           Uvodi se konačna
antidampinška pristojba na uvoz peroksisulfata (persulfata),
uključujući kalijev peroksimonosulfat sulfat, trenutačno
obuhvaćenog oznakama KN 2833 40 00 i ex 2842 90 80
(oznaka TARIC 2842 90 80 20) i podrijetlom iz Narodne Republike
Kine.
2.           Stopa konačne
antidampinške pristojbe primjenjive na neto cijenu franko granica Unije,
neocarinjeno, proizvoda opisanih u stavku 1. a koje su proizvela dolje
navedena trgovačka društva iznosi kako slijedi:
 Trgovačko društvo || Antidampinška pristojba || Dodatna oznaka TARIC
 ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šangaj || 0,0 % || A820
 United Initiators Shanghai Co., Ltd || 24,5 % || A821
 Sva ostala trgovačka društva || 71,8 % || A999
3.           Uvjet za primjenu
pojedinačnih stopa pristojbe određenih za trgovačka društva
navedena u stavku 2. jest podnošenje carinskim tijelima država
članica valjanog trgovačkog računa koji je u skladu sa
zahtjevima utvrđenima u Prilogu. Stopa pristojbe primjenjiva na „sva
ostala trgovačka društva“ primjenjuje se ako takav račun nije
podnesen.
4.           Ako nije drukčije
navedeno, primjenjuju se odredbe koje su na snazi u vezi s carinskim
pristojbama.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u
cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 265, 11.10.2007., str. 1.
[2]               SL C 305, 10.10.2012., str. 15.
[3]               SL L 343, 22.12.2009., str. 51.
[4]               SL L 265, 11.10.2007., str. 1.
[5]               SL C 305, 24.2.2012., str. 15.
[6]               Podsjeća se da je u Uredbi (EZ) br. 1184/2007
(SL, 11.10.2007, L 265/1), kojom je uvedena konačna antidampinška
pristojba na uvoz peroksisulfata podrijetlom iz Narodne Republike Kine, Tajvana
i Sjedinjenih Američkih Država, naziv trgovačkog društva United
Initiators Shanghai Co., Ltd. bio Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd.,
Šangaj. Naziv se promijenio uslijed promjene vlasnika 2008. godine.
[7]               Br. A-570-847 (Revizija)
[8]               Trgovačko
društvo iz ove uvodne izjave ne ispituje se ponovno u trenutačnom ispitnom
postupku u vezi s revizijom nakon isteka mjera jer je za to trgovačko
društvo u početnom ispitnom postupku utvrđena nulta stopa pristojbe
(Uredba Vijeća br. 1184/2007).
PRILOG
Prijedlogu PROVEDBENE UREDBE
VIJEĆA
o uvođenju konačne
antidampinške pristojbe na uvoz peroksisulfata (persulfata) podrijetlom iz
Narodne Republike Kine nakon revizije nakon isteka mjera prema članku 11.
stavku 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1225/2009

Izjava koju je potpisao službenik subjekta
koji izdaje trgovački račun, u sljedećem obliku, mora biti
navedena na valjanom trgovačkom računu iz članka 1. stavka 3.:
(1)        Ime i funkcija službenika
subjekta koji izdaje trgovački račun.
(2)        Sljedeća izjava: „Ja, niže
potpisani, potvrđujem da je (obujam)
peroksisulfata prodan za izvoz u Europsku
uniju obuhvaćen ovim računom proizvelo trgovačko društvo (naziv
i adresa trgovačkog društva) (dodatna oznaka TARIC) u Narodnoj Republici
Kini. Izjavljujem da su podaci navedeni na ovom računu potpuni i
točni.”
Datum i potpis


				|

		52014PC0677

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije /* COM/2014/0677 final - 2014/0293 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji
između Europske zajednice i Vlade Republike Indije potpisan je u New
Delhiju 23. studenoga 2001. U članku 11. točki (b)
Sporazuma utvrđeno je kako slijedi: „Ovaj se Sporazum sklapa na
početno razdoblje od pet godina i može se obnoviti zajedničkim
dogovorom stranaka nakon ocjenjivanja tijekom zadnje godine svakog
sljedećeg razdoblja”.
Svojom je Odlukom 2009/501/EZ od 19.
siječnja 2009. Vijeće odobrilo obnovu Sporazuma za daljnje razdoblje
od pet godina, do 17. studenoga 2015.
Obnova Sporazuma za dodatnih pet godina bila
bi u interesu obiju stranaka radi održavanja kontinuiteta u odnosima u
području znanosti i tehnologije između Indije i Europske unije.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Na sastanku upravljačkog odbora,
osnovanog na temelju članka 6. točke (b) Sporazuma, koji je održan u
Bruxellesu 9. listopada 2013. obje su se strane složile da bi Sporazum trebalo
obnoviti za daljnje razdoblje od pet godina.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Sadržaj obnovljenog Sporazuma u bitnom će
biti istovjetan sadržaju Sporazuma koji je trenutačno na snazi, a koji
prestaje važiti 17. svibnja 2015.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Zakonodavnim financijskim izvještajem priloženim
ovoj odluci utvrđuje se okvirni utjecaj na proračun.
S obzirom na navedena razmatranja Komisija od
Vijeća traži:
–
da u ime Unije i nakon pristanka Europskog
parlamenta odobri produljenje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji
između Europske zajednice i Vlade Republike Indije za dodatno razdoblje od
pet godina;
–
da ovlasti Predsjednika Vijeća za imenovanje
osobe ili osoba ovlaštenih da obavijeste Vladu Republike Indije da je Unija
dovršila unutarnje postupke potrebne za stupanje obnovljenog Sporazuma na
snagu.
2014/0293 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i
tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i Vlade Republike Indije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 186. u vezi s člankom 218.
stavkom 6. točkom (a) podtočkom v.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Vijeće je Odlukom
2002/648/EZ[1]
odobrilo sklapanje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između
Europske zajednice i Vlade Republike Indije[2]
(„Sporazum”).
(2)       Točkom (b) članka
11. Sporazuma utvrđuje se sklapanje Sporazuma na razdoblje od pet godina i
mogućnost njegove obnove zajedničkim dogovorom stranaka.
(3)       Temeljem Odluke Vijeća
2009/501/EZ[3],
Sporazum je obnovljen na dodatno razdoblje od pet godina i prestaje važiti 17.
svibnja 2015.
(4)       Stranke Sporazuma smatraju da
bi žurna obnova Sporazuma bila u njihovom obostranom interesu.
(5)       Sadržaj obnovljenog Sporazuma
bit će istovjetan sadržaju Sporazuma.
(6)       Kao posljedica stupanja na
snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009., Europska unija zamijenila je i
naslijedila Europsku zajednicu.
(7)       Obnovu Sporazuma trebalo bi
odobriti u ime Unije,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovime se u ime Europske unije odobrava
produljenje Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske
zajednice i Vlade Republike Indije za dodatno razdoblje od pet godina.
Članak
2.
Predsjednik Vijeća ovime je ovlašten
imenovati osobu ili osobe ovlaštene da, djelujući u ime Unije i u skladu s
člankom 11. točkom (a) Sporazuma, obavijeste Vladu
Republike Indije da je Unija dovršila unutarnje postupke potrebne za stupanje
na snagu tog obnovljenog Sporazuma i Vladi Republike Indije dostave
sljedeću obavijest:
„Kao posljedica stupanja na snagu Ugovora iz
Lisabona 1. prosinca 2009., Europska unija zamijenila je i naslijedila
Europsku zajednicu te od tog datuma ostvaruje sva prava i preuzima sve obveze
Europske zajednice. Stoga se kada je to primjereno upućivanja na „Europsku
zajednicu” u tekstu Sporazuma tumače kao upućivanja na „Europsku
uniju”.”
Članak 3.
Ova Odluka
stupa na snagu na dan donošenja. Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu
Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuće područje/odgovarajuća
područja politike u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta prijedloga/inicijative
              1.4.    Cilj/ciljevi
              1.5.    Osnova prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje i financijski utjecaj
              1.7.    Planirani način/načini upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustav upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti

3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunska linija / proračunske linije u okviru rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni utjecaj na rashode

              3.2.1. Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva administrativne prirode
              3.2.4. Usklađenost s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Doprinos trećih
strana
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Prijedlog
Odluke Vijeća o produljenju Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji
između Europske zajednice i Vlade Republike Indije.
1.2.        Odgovarajuće
područje / odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB[4]
Strategija
i koordinacija politike, posebno Glavnih uprava RTD, AGRI, JRC, CNECT, EAC,
ENER, ENTR i MOVE.
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na  novo djelovanje nakon
pilot-projekta/pripremnog djelovanja[5]

þ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produljenje postojećeg
djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno
na novo djelovanje
1.4.        Cilj/ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški
cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Predmetnom
se inicijativom omogućuje objema strankama da poboljšaju i ojačaju
svoju suradnju u područjima znanosti i tehnologije od zajedničkog
interesa.
1.4.2.     Posebni cilj/ciljevi i
odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni cilj br.
Omogućivanje
daljnje razmjene posebnog znanja i prijenosa znanja i iskustva u korist
znanstvenih zajednica, industrije i građana.
Odgovarajuća aktivnost / odgovarajuće aktivnosti u okviru
strukture ABM/ABB
1.4.3.     Očekivani
rezultat/rezultati i utjecaj
Navesti učinke
koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na korisnike/ciljane skupine.
Ovom
se odlukom EU-u i Indiji omogućuje postizanje obostrane koristi na temelju
znanstvenog i tehnološkog napretka postignutog u istraživačkoj suradnji u
njihovim odnosnim posebnim istraživačkim programima i potiče daljnja
pojačana suradnja.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Navesti pokazatelje
koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
Službe
Komisije redovito će pratiti sva djelovanja koja se provode na temelju
Sporazuma, što će uključivati reviziju od strane EU-a. Revizija
će podrazumijevati sljedeće elemente:
(a)
Pokazatelje učinka – broj prijedloga koje je Indija predložila za posebni
program u usporedbi s brojem prijedloga odabranih za financiranje u okviru
programa.
(b)
Prikupljanje podataka – na temelju informacija iz posebnog programa okvirnog
programa i informacija koje je Indija dostavila upravljačkom odboru
osnovanom na temelju članka 6. točke (b) Sporazuma.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Ovom
se odlukom objema strankama omogućuje daljnje poboljšanje i jačanje
njihove suradnje u područjima znanosti i tehnologije koja im donose
obostranu korist.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Sporazum
se temelji na načelima obostrane koristi, uzajamnog pristupa programima i
djelatnostima druge stranke povezanima s predmetom Sporazuma, nediskriminacije,
učinkovite zaštite intelektualnog vlasništva, pravedne podjele prava
intelektualnog vlasništva i učinkovitog korištenja rezultata. Obnovom
Sporazuma omogućuje se povećano znanje u znanosti, čime se
pružaju prilike za pristup tržištu.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Na
temelju dosadašnjeg iskustva u znanstvenoj i tehnološkoj suradnji nastavak
suradnje s Indijom obnovom Sporazuma za dodatnih pet godina smatra se obostrano
korisnim.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
Obnova
Sporazuma s Indijom u potpunosti je u skladu s otvaranjem mogućnosti sudjelovanja
u okvirnim programima EU-a za zemlje iz cijelog svijeta.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
þ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
þ  Prijedlog/inicijativa na snazi od 17.5.2015. do 17.5.2020.
–
þ  Financijski utjecaj od 2015. do 2020.
¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
–
Provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
1.7.        Planirani
način/načini upravljanja[6]
þ Izravno upravljanje Komisije
–
þ njezinih službi, uključujući i
njezina osoblja u delegacijama Unije;
–
þ  izvršnih agencija
¨ Podijeljeno upravljanje  s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
–
¨  trećim zemljama ili tijelima koje su one odredile;
–
¨ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
–
¨  EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
–
¨  tijelima iz članaka 208. i 209. Financijske uredbe;
–
¨ javnopravnim tijelima;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u
mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je
povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća
financijska jamstva;
–
¨  osobama kojima je povjerena provedba određenih aktivnosti u
ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem
temeljnom aktu.
–
Ako je označeno više načina
upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
[…]
[…]
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Navesti
učestalost i uvjete.
Sudjelovanje
istraživačkih subjekata iz Indije u okvirnom programu (Obzor 2020.) i
ostalim suradničkim djelatnostima na temelju Sporazuma redovno će se
pratiti na sastancima upravljačkog odbora osnovanog na temelju
članka 6. Sporazuma.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole

2.2.1.     Utvrđeni rizik/rizici
Redovno
se održavaju sastanci i dvostrani kontakti, čime se omogućuje
sustavno dijeljenje informacija. U sustavu kontrole nisu utvrđeni nikakvi
rizici.
2.2.2.     Informacije o uspostavi
sustava unutarnje kontrole
2.2.3.     Procjena troškova i koristi
kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
2.3.        Mjere za sprječavanje
prijevara i nepravilnosti
Navesti postojeće
ili predviđene mjere za sprječavanje i zaštitu od prijevare.
Ako
se provedbom okvirnog programa zahtijeva korištenje vanjskih izvođača
ili dovodi do dodjele financijskih doprinosa trećim stranama, Komisija
prema potrebi provodi financijske revizije, posebice ako ima razloga sumnjati u
stvarnu prirodu posla koji se obavlja ili opisuje u izvješćima o radu.
Financijske
revizije Unije izvršava ili osoblje Unije ili računovodstveni
stručnjaci koji su odobreni u skladu s pravom stranke nad kojom se vrši
revizija. Računovodstvene stručnjake Unija izabire slobodno,
izbjegavajući pritom svaki rizik sukoba interesa na koji joj stranka koja
je podložna reviziji eventualno ukaže. Osim toga, Komisija u provedbi
istraživačkih djelatnosti osigurava zaštitu financijskih interesa Unije provedbom
učinkovitih provjera te, u slučaju uočavanja nepravilnosti,
primjenom odvraćajućih i proporcionalnih mjera i kazni.
U
svrhu postizanja tog cilja, pravila o provjerama, mjerama i kaznama, s
pozivanjem na uredbe br. 2988/95, br. 2185/96 i br. 1073/99,
unose se u sve ugovore koji se primjenjuju u provedbi okvirnog programa.
Posebno,
ugovorima je potrebno predvidjeti sljedeće točke:
-
uvrštenje posebnih ugovornih odredaba za zaštitu financijskih interesa EU-a u
provedbi provjera i kontrola u vezi s obavljenim poslom;
-
provedbu administrativnih provjera kao dijela mjera borbe protiv prijevara, u
skladu s uredbama br. 2185/96, br. 883/2013;
-
primjenu administrativnih kazni za sve namjerne ili nepažnjom prouzročene
nepravilnosti u provedbi ugovora, u skladu s Okvirnom uredbom br. 2988/95,
uključujući mehanizam stavljanja na crnu listu;
-
činjenicu da nalozi za povrat u slučaju nepravilnosti i prijevara
moraju biti izvršivi u skladu s člankom 299. Ugovora o funkcioniranju
Europske unije.
Osim
toga, kao rutinsku mjeru, nadležno osoblje u GU-u za istraživanje i inovacije
provodi program kontrole u pogledu znanstvenih i proračunskih aspekata;
odjel za unutarnju reviziju GU-a za istraživanje i razvoj provodi unutarnju
reviziju; Europski revizorski sud provodi lokalne inspekcijske nadzore.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunska linija / proračunske linije u
okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis…...…] || Dif./nedif. ([7])   || zemalja EFTA-e[8]   || zemalja kandidatkinja[9]   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1a || 08.01.05.   || Nedif. || DA || DA || DA || DA
 1a || 08.01.05.01. || Ne dif. || DA || DA || DA || DA
 1a || 08.01.05.03. || Ne dif; || DA || DA || DA || DA
·      Zatražene nove proračunske linije
Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih
linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Naslov…...…] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
[Ovaj
se dio ispunjava u proračunskoj tablici koja se odnosi na proračunske
podatke administrativne prirode (drugi dokument u prilogu ovom financijskom
izvještaju) koju je potrebno učitati na mrežne stranice CISNET-a radi
savjetovanja među službama.
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 1a || [Naslov]: Konkurentnost za rast i radna mjesta
 GU: <Istraživanje i inovacije.> ||   ||   || 2015.[10] || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. ||   || UKUPNO
  Operativna odobrena sredstva ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije || Obveze || (1) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (2) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije || Obveze || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (2 a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[11] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije: 08.01.05. ||   || (3) || 0,008 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,004 ||   || 0,060
 Broj proračunske linije: 08.01.05.01. ||   || (4) || 0,008 || 0,011 || 0,011 || 0,011 || 0,011 || 0,004 ||   || 0,056
 Broj proračunske linije: 08.01.05.03. ||   || (5) || 0,000 || 0,001 || 0,001 || 0,001 || 0,001 || 0,000 ||   || 0,004
  UKUPNA operativna odobrena sredstva || Obveze || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (7) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (8) || 0,008 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,004 ||   || 0,060
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA <1a.> višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || = 6+8 || 0,008 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,004 ||   || 0,060
 Plaćanja || = 7+8 || 0,008 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,004 ||   || 0,060
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi”
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. ||   || UKUPNO
 GU: <…….> ||
  Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNO ZA GU<…….> || Odobrena sredstva ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,001 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,001 ||   || 0,01
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || 2015.[12] || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. ||   || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 0,009 || 0,014 || 0,014 || 0,014 || 0,014 || 0,005 ||   || 0,07
 Plaćanja || 0,009 || 0,014 || 0,014 || 0,014 || 0,014 || 0,005 ||   || 0,07
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
þ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenim sredstvima
za poslovanje
–
¨ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenim sredstvima
za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Umetnuti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.) || UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta[13]   || Prosječni trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Ukupni broj || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ br. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 — Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNI TROŠAK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva administrativne prirode
3.2.3.1.  Sažetak
–
þ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnim
odobrenim sredstvima, kako je objašnjeno u nastavku:
U milijunima EUR (do
3 decimalna mjesta)
   || 2015.[15]   || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,001 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,001 || 0,01
 Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,001 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,002 || 0,001 || 0,01
 Izvan NASLOVA 5[16] višegodišnjeg financijskog okvira   || 0,008 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,004 || 0,06
 Ljudski resursi || 0,008 || 0,011 || 0,011 || 0,011 || 0,011 || 0,004 || 0,056
 Ostali rashodi administrativne prirode || 0,000 || 0,001 || 0,001 || 0,001 || 0,001 || 0,000 || 0,004
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,008 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,012 || 0,004 || 0,06
 UKUPNO || 0,009 || 0,014 || 0,014 || 0,014 || 0,014 || 0,005 || 0,07 ||
Potrebna
administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne
uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim
sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska
ograničenja.
3.2.3.2.  Procijenjene potrebe u pogledu
ljudskih resursa
–      þ Za
prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskim resursima, kako je
objašnjeno u nastavku:     Procjenu
navesti u ekvivalentu punoga radnog vremena
   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Umetnuti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici) ||
 XX 01 01 01 (sjedište i predstavništva Komisije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (neizravna istraživanja) || 0,068 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,032 ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[17]   ||
 XX 01 02 01 (UD, UsO, UNS iz „globalne omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (UD, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[18]   || - u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (UD, UNS, UsO – neizravna istraživanja)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (UD, UsO, UNS – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 0,068 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,1 || 0,032 ||
XX se odnosi na odgovarajuće područje
politike ili glavu proračuna.
Potrebe za ljudskim
resursima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Priprema i vodstvo sastanaka upravljačkog odbora kako je predviđeno člankom 6. Sporazuma te poslovna putovanja kojima se osigurava ispravno funkcioniranje i provedba Sporazuma i redovna revizija Sporazuma.
 Vanjsko osoblje ||
3.2.4.     Usklađenost s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
–
þPrijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim
financijskim okvirom.
3.2.5.     Doprinos trećih strana
–
Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje trećih strana:
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
þPrijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
Nema financijskog utjecaja na prihode jer Indija ne pridonosi
općem proračunu EU-a u okviru ovog Sporazuma o suradnji u
području znanosti i tehnologije.
[1]               Odluka Vijeća od 25. lipnja 2002. o sklapanju
Sporazuma o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji između Europske zajednice i
Vlade Republike Indije (SL L213, 9.8.2002., str. 29.).
[2]               Sporazum o znanstvenoj i tehnološkoj suradnji
između Europske zajednice i Vlade Republike Indije (SL L 213,
9.8.2002., str. 30.).
[3]               Odluka Vijeća od 19. siječnja 2009. o obnovi
Sporazuma za znanstvenu i tehnološku suradnju između Europske zajednice i
Vlade Republike Indije (SL L 171, 1.7.2009., str. 17.).
[4]               ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema
proračuna na temelju djelatnosti.
[5]               Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točki
(a) ili (b) Financijske uredbe.
[6]               Informacije o načinima upravljanja i
upućivanje na Financijsku uredbu dostupni su na web-mjestu BudgWeb:
http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[7]               Dif. = diferencirana odobrena sredstva / Nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[8]               EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[9]               Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[10]             Godina N godina je u kojoj počinje provedba
prijedloga/inicijative.
[11]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[12]             Godina N godina je u kojoj počinje provedba
prijedloga/inicijative.
[13]             Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
izgrađenih prometnica itd.).
[14]             Kako je opisano u točki 1.4.2. „Posebni
cilj/ciljevi…”
[15]             Godina N godina je u kojoj počinje provedba
prijedloga/inicijative.
[16]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[17]             UD = ugovorni djelatnik; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = „Jeune
Expert en Délégation” (mladi stručnjaci u delegacijama).
[18]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).