				|

		52015PC0159

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke /* COM/2015/0159 final - 2015/0081 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Sustav EU-a za nadzor države luke utvrđen
je u Direktivi 2009/16/EZ[1]
(kako je izmijenjena), kojom su preinačeni i ojačani prethodni
propisi EU-a u tom području koji su bili na snazi od 1995. Sustav EU-a
temelji se na već postojećoj strukturi Pariškog memoranduma o
suglasnosti o nadzoru države luke (PMoU), koji postoji od 1982. U Direktivu
2009/16/EZ (kako je izmijenjena) uključeni su svi postupci i alati
Pariškog memoranduma. Sve države članice s izlazom na more te Kanada,
Rusija, Island i Norveška članice su Pariškog memoranduma. Europska unija
nije članica Pariškog memoranduma.
Novi režim inspekcijskih pregleda (NIR) za
nadzor države luke u EU-u i u okviru Pariškog memoranduma uspostavljen je 1.
siječnja 2011. Kako bi NIR djelovao, svake godine se u okviru Pariškog
memoranduma treba donijeti određeni broj odluka. Te odluke donose se
konsenzusom na godišnjim sjednicama Odbora za nadzor države luke (PSCC) koji se
sastaje u svibnju svake godine. Na temelju Direktive 2009/16/EZ odluke koje
donese odgovarajuće nadležno tijelo Pariškog memoranduma postaju
obvezujuće za države članice.
U skladu s člankom 218.
stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje treba
zauzeti u ime Unije u međunarodnim organizacijama kao što je Pariški
memorandum kada su pozvane donositi akte koji proizvode pravne učinke,
mora se donijeti odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.
Prijedlog je da se stajalište EU-a za Odbor za
nadzor države luke utvrdi u skladu s dvostupanjskim pristupom. Odlukom
Vijeća utvrđuju se vodeća načela i smjernice stajališta
Unije na višegodišnjoj osnovi, uzimajući u obzir da se ono nakon toga
usklađuje za svaki godišnji sastanak Odbora za nadzor države luke na
temelju neslužbenih dokumenata Komisije o kojima će raspravljati Radna
skupina Vijeća za pomorski promet. Cilj je tog prijedloga utvrditi
stajalište Unije za Odbor za nadzor države luke za razdoblje
2015. – 2018. Cilj je i uključiti načela te smjernice
politike Europske unije za poboljšanje pomorske sigurnosti, zaštite od
onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu. U okviru stajališta
Unije uzimaju se u obzir i odredbe Ugovora iz Lisabona.
Komisija predlaže taj pristup zbog
značajki donošenja odluka u Pariškom memorandumu. U skladu s internim
pravilima Pariškog memoranduma, njegovi članovi i radne skupine zadužene
za razvoj smjernica i uputa mogu podnijeti dokumente do šest tjedana prije
sastanka Odbora za nadzor države luke. Tek su u tom trenutku svi podneseni
dokumenti dostupni i Komisija može početi s analizom radi pripreme
prijedloga koordiniranog stajališta Unije u skladu s člankom 218.
stavkom 9. UFEU-a, koje zatim donosi Vijeće. Budući da je
vrijeme za analizu, pripremu prijedloga Komisije i njegovo donošenje u Vijeću
veoma kratko, postupak za godišnje utvrđivanje stajališta Unije
utvrđen je u Prilogu II. Sljedeća Odluka obuhvaća razdoblje
2015. – 2018.
2.            PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Sljedeća Odluka temelji se na Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, a posebno na članku 100.
stavku 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9. kojim se
predviđa da Vijeće na prijedlog Komisije donosi odluku o
utvrđivanju stajališta koja u ime Unije treba zauzeti tijelo osnovano na
temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne
učinke. To se primjenjuje na stajalište koje u ime Unije trebaju zauzeti
države članice u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma.
Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i
Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (kako je izmijenjena)
pravna je osnova za utvrđivanje načela kojih se u okviru Odbora za
nadzor države luke Pariškog memoranduma članice moraju pridržavati.
2015/0081 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje treba zauzeti, u ime
Europske unije, u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o
suglasnosti o nadzoru države luke
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s
člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Pomorska sigurnost, zaštita
od onečišćenja te uvjeti života i rada na brodu mogu se
učinkovito poboljšati drastičnim smanjenjem broja nedovoljno
kvalitetnih brodova u vodama Europske unije, strogom primjenom konvencija,
međunarodnih kodeksa i rezolucija.
(2)       Dok je za praćenje
usklađenosti brodova s međunarodnim standardima za sigurnost, zaštitu
od onečišćenja te uvjete života i rada na brodu odgovorna u prvom
redu država zastava, za održavanje stanja broda i brodske opreme nakon pregleda
u skladu s odredbama Konvencije koje su primjenjive na taj dotični brod
odgovorna je brodska kompanija. Međutim, u nekim državama zastavama došlo
je do velikih propusta u primjeni i provedbi međunarodnih standarda.
(3)       Ubuduće bi se protiv
nedovoljne kvalitete brodova trebalo boriti tako što bi i države luke trebale
osigurati praćenje usklađenosti s međunarodnim standardima za
sigurnost, zaštitu od onečišćenja i uvjete života i rada na brodu,
uzimajući u obzir da inspekcijski nadzor države luke nije pregled i da
odgovarajući obrasci inspekcijskog nadzora nisu svjedodžbe o sposobnosti
broda za plovidbu. Usklađeni pristup učinkovitoj primjeni tih
međunarodnih standarda u obalnim državama članicama na brodove koji
plove u vodama u njihovoj nadležnosti i koriste se njihovim lukama trebao bi
onemogućiti narušavanje tržišnog natjecanja.
(4)       U Direktivi 2009/16/EZ[2] (kako je izmijenjena)
utvrđen je sustav EU-a za nadzor države luke preinakom i jačanjem
prethodnih propisa EU-a u tom području koji su bili na snazi od 1995. Sustav
EU-a temelji se na već postojećoj strukturi Pariškog memoranduma o
suglasnosti o nadzoru države luke, međunarodnoj organizaciji koja postoji
od 1982.
(5)       U odnosu na države
članice, Direktivom 2009/16/EZ postupci, alati i rad Pariškog memoranduma
učinkovito se uključuju u područje primjene zakonodavstva EU-a.
Na temelju Direktive 2009/16/EZ odluke koje donese odgovarajuće nadležno
tijelo Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke postaju
obvezujuće za države članice.
(6)       Odbor za nadzor države luke
Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke sastaje se svake
godine i za vrijeme vijećanja odlučuje o brojnim pitanjima koje je
potrebno riješiti za funkcioniranje Direktive 2009/16/EZ.
(7)       U skladu s
člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u međunarodnim organizacijama
kada su pozvane donositi akte koji proizvode pravne učinke, mora se
donijeti odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.
(8)       U skladu s internim pravilima
Pariškog memoranduma, njegovi članovi i radne skupine zadužene za razvoj
smjernica i uputa mogu podnijeti dokumente do šest tjedana prije sastanka
Odbora za nadzor države luke. Tek su u tom trenutku svi podneseni dokumenti
dostupni i Komisija može početi s analizom radi pripreme prijedloga
koordiniranog stajališta Unije u skladu s člankom 218.
stavkom 9. UFEU-a. Budući da je vrijeme za analizu i donošenje
prijedloga kratko, potrebno je utvrditi vodeća načela i smjernice stajališta
Unije na višegodišnjoj osnovi, te okvir za godišnje utvrđivanje stajališta
Unije.
(9)       Ova bi odluka trebala
obuhvaćati razdoblje 2015. – 2018.,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište
koje bi Europska unija trebala zauzeti u godišnjem Odboru za nadzor države luke
Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke kada je to tijelo
pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke utvrđeno je u
Prilogu I. ovoj Odluci.
Članak
2.
Godišnje
utvrđivanje stajališta koje bi Unija trebala zauzeti u godišnjem Odboru za
nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
provodi se u skladu s Prilogom II. ovoj Odluci.
Članak 3.
Stajalište
Unije utvrđeno u Prilogu I. ovoj Odluci Vijeće ocjenjuje i, ako
je potrebno, revidira na prijedlog Komisije, najkasnije do godišnje sjednice
Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru
države luke u 2018.
Članak 4.
Ova Odluka stupa na snagu dana …
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (preinačena) (SL L 131,
28.5.2009., str. 57.).
[2]               SL L 131, 28.5.2009., str. 57.
PRILOG
Stajalište Unije u Pariškom memorandumu o
suglasnosti o nadzoru države luke
Prijedlogu Odluci Vijeća
o stajalištu koje treba zauzeti, u
ime Europske unije, u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o
suglasnosti o nadzoru države luke
Vodeća načela
U okviru Pariškog memoranduma o suglasnosti o
nadzoru države luke (PMoU) Unija:
(a)
djeluje u skladu s ciljevima koje želi
postići, a koji uključuju prvenstveno poboljšanje pomorske
sigurnosti, zaštite od onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu
drastičnim smanjenjem broja nedovoljno kvalitetnih brodova strogom
primjenom međunarodnih konvencija i kodeksa;
(b)
promiče provedbu usklađenog pristupa
učinkovitoj primjeni tih međunarodnih standarda u članicama
Pariškog memoranduma na brodove koji plove u vodama u njihovoj nadležnosti i
koriste se njihovim lukama;
(c)
surađuje s Pariškim memorandumom kako bi
provela sveobuhvatni inspekcijski program i ravnopravno podijelila
opterećenje inspekcija, posebno donošenjem godišnjih obveza inspekcija
sastavljenih u skladu s dogovorenom metodologijom utvrđenom u Prilogu 11.
Pariškom memorandumu;
(d)
djeluje u okviru Pariškog memoranduma kako bi
promicala zapošljavanje, zadržavanje i osposobljavanje potrebnog broja osoblja
Pariškog memoranduma, među ostalim i kvalificiranih inspektora,
uzimajući u obzir opseg i značajke pomorskog prijevoza u svakoj luci;
(e)
osigurava da su mjere donesene u okviru Pariškog
memoranduma u skladu s međunarodnim pravom, a posebno s međunarodnim
konvencijama i kodeksima koji se odnose na pomorsku sigurnost, zaštitu od
onečišćenja te uvjete života i rada na brodu;
(f)
promiče razvoj zajedničkih pristupa s
drugim tijelima koja vrše nadzor države luke;
(g)
osigurava usklađenost s drugim politikama
Unije, posebno politikama u području vanjskih odnosa, sigurnosti, okoliša
i drugim.
Smjernice
Unija nastoji poduprijeti donošenje
sljedećih mjera Pariškog memoranduma:
1.
kako bi osigurala nesmetano godišnje funkcioniranje
EU-ova sustava nadzora države luke u skladu s Direktivom 2009/16/EZ:
(a)
sljedeći elementi rizičnog profila broda
primjenjuju se za odabir plovila za inspekciju:
(1)
bijela, siva i crna lista zastava u skladu s
formulom koju je razvio Pariški memorandum i koja je utvrđena u Prilogu
Uredbi Komisije (EU) br. 801/2010 od 13. rujna 2010. o provedbi
članka 10. stavka 3. Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i
Vijeća u vezi s kriterijima države zastave[1];

(2)
lista rezultata priznatih organizacija u skladu s
metodologijom koju je donio Odbor za nadzor države luke na svojoj 37. sjednici
u svibnju 2004. (točka 4.5.2. dnevnog reda);
(3)
prosječni udio nedostataka i zabrana plovidbe
za formulu rezultata kompanije na temelju Priloga Uredbi Komisije (EU)
br. 802/2010 od 13. rujna 2010. o provedbi članka 10.
stavka 3. i članka 27. Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta
i Vijeća u odnosu na rezultate kompanije[2],
kako je izmijenjena;
(b)
osigurati da je svaka promjena ili svako ažuriranje
postupaka i smjernica Pariškog memoranduma u skladu s ciljevima koje Unija želi
postići koji uključuju prvenstveno poboljšanje pomorske sigurnosti,
zaštite od onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu;
2.
srednjoročni je cilj razvoj alternativne
metode sastavljanja bijelih, sivih i crnih lista država zastava kako bi se
povećala njihova pravednost, posebno u odnosu na države zastave s malim
flotama.
[1]               SL L 241, 14.9.2010., str. 1.
[2]               SL L 241, 14.9.2010., str. 4.
PRILOG
Godišnje utvrđivanje stajališta koje bi
Unija trebala zauzeti u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o
suglasnosti o nadzoru države luke
Prijedlogu Odluci Vijeća
o stajalištu koje treba zauzeti, u
ime Europske unije, u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o
suglasnosti o nadzoru države luke
Prije svakog godišnjeg sastanka Odbora za
nadzor države luke (PSCC) Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države
luke poduzet će se potrebni koraci kako bi se u okviru stajališta koje se
izražava u ime Unije uzele u obzir sve relevantne informacije dostavljene
Komisiji te svi dokumenti o kojima će se raspravljati koji su u
nadležnosti EU-a u skladu s vodećim načelima i smjernicama iz Priloga
I.
U tu svrhu i na temelju tih informacija,
službe Komisije dostavljaju pripremni dokument u kojem su utvrđeni detalji
predviđenog stajališta Unije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima
na razmatranje i odobrenje dovoljno prije sjednice Odbora za nadzor države
luke.
Stajalište Unije predviđeno u pripremnom
dokumentu smatra se odobrenim, osim ako se tome protivi određeni broj
država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu tijekom sastanka
pripremnog tijela Vijeća ili u roku od 20 dana od primitka pripremnog
dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju prigovora pitanje
se upućuje Vijeću.


				|

		52014PC0684

			Prijedlog UREDBE VIJEĆA o raspodjeli ribolovnih mogućnosti u skladu s Protokolom o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Republike Madagaskara /* COM/2014/0684 final - 2014/0317 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Na temelju
ovlaštenja koje joj je dodijelilo Vijeće[1],
Europska komisija započela je pregovore s Republikom Madagaskarom u cilju
obnavljanja Protokola uz Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između
Europske zajednice i Republike Madagaskara. Po okončanju pregovora
pregovarači su 19. lipnja 2014. parafirali prijedlog novog Protokola. Novim Protokolom obuhvaćeno je razdoblje od
četiri godine počevši od datuma njegove privremene primjene
utvrđenog člankom 15., to jest od datuma njegova potpisivanja, a
najranije 1. siječnja 2015.
Glavni je cilj
Protokola uz Sporazum ponuditi ribolovne mogućnosti za plovila Europske
unije u ribolovnoj zoni Republike Madagaskara u skladu s mjerama upravljanja
koje je donijela nadležna Regionalna organizacija za upravljanje ribarstvom,
odnosno Komisija za tunu u Indijskom oceanu (IOTC), i ako je to primjereno, u
granicama raspoloživog viška. Komisija se, između ostalog, oslonila na
rezultate naknadne (ex-post) evaluacije koju su proveli vanjski stručnjaci.
Opći je cilj jačanje suradnje
između Europske unije i Republike Madagaskara radi uspostavljanja
partnerskog okvira za razvoj održive ribarstvene politike i odgovornog
iskorištavanja ribolovnih resursa u ribolovnoj zoni Republike Madagaskara u interesu
obiju stranaka.
Naime, Protokolom su
predviđene ribolovne mogućnosti u sljedećim kategorijama:
·      40 tunolovaca plivaričara,
·      32 plovila s površinskim parangalima tonaže veće od 100 BT,
·      22 plovila s površinskim parangalima tonaže od najviše 100 BT.
Na temelju toga Komisija predlaže da
Vijeće uz suglasnost Parlamenta odlukom donese novi Protokol.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UTJECAJA
U okviru ocjene Protokola za razdoblje 2013. –
2014. provedeno je savjetovanje sa zainteresiranim stranama. Na tehničkim
sastancima provedeno je i savjetovanje sa stručnjacima država
članica. Ta su savjetovanja dovela do zaključka da postoji interes za
obnovom Protokola o ribarstvu s Republikom Madagaskarom.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Ovaj se postupak pokreće istodobno s
postupcima povezanima s Odlukom Vijeća o privremenoj primjeni Protokola i
s Uredbom Vijeća o raspodjeli ribolovnih mogućnosti između
država članica Europske Unije.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Godišnji financijski doprinos iznosi 1 566 250 EUR
za svaku od prvih dviju godina Protokola i 1 487 500 EUR za
svaku od sljedećih dviju godina na temelju: a) referentne tonaže od
15 750 tona za koju je za svaku od prvih dviju godina Protokola utvrđena
naknada u iznosu od 866 250 EUR godišnje, povezana s pristupom,
i 787 500 EUR za svaku od sljedećih dviju godina i b) potpore
razvoju sektorske ribarstvene politike Republike Madagaskara u iznosu od
700 000 EUR godišnje. Ova je financijska potpora u skladu s ciljevima
nacionalne ribarstvene politike, a posebno s potrebama Republike Madagaskara u
smislu borbe protiv nezakonitog ribolova.
2014/0317 (NLE)
Prijedlog
UREDBE VIJEĆA
o raspodjeli ribolovnih mogućnosti u
skladu s Protokolom o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i
financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu
između Europske zajednice i Republike Madagaskara
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije[2],
budući da:
(1)       Vijeće je 15. studenoga
2007. donijelo Uredbu (EZ) br. 31/2008 o sklapanju Sporazuma o partnerstvu
u sektoru ribarstva između Europske zajednice i Republike Madagaskara[3].
(2)       Dana 19. lipnja 2014.
parafiran je novi Protokol uz Sporazum o partnerstvu (dalje u tekstu „novi
Protokol”). Novim Protokolom plovilima Unije odobravaju se ribolovne
mogućnosti u ribolovnoj zoni pod jurisdikcijom Madagaskara.
(3)       Vijeće je […] donijelo
Odluku br. …/2013/EU[4]
o potpisivanju i privremenoj primjeni novog Protokola.
(4)       Potrebno je utvrditi
način raspodjele ribolovnih mogućnosti između država
članica u razdoblju primjene novog Protokola.
(5)       U skladu s člankom 10.
stavkom 1. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008[5], ako se pokaže da
ribolovne mogućnosti dodijeljene Europskoj uniji na temelju novog
Protokola nisu u potpunosti iskorištene, Komisija o tome obavješćuje
predmetne države članice. Izostanak odgovora u roku koji određuje
Vijeće smatra se potvrdom da plovila predmetne države članice ne
iskorištavaju u potpunosti svoje ribolovne mogućnosti u zadanom razdoblju.
Vijeće bi trebalo odrediti taj rok.
(6)       Kako bi se osiguralo da
plovila Unije mogu nastaviti svoje ribolovne aktivnosti, člankom 15. novog
Protokola predviđa se da ga ugovorne stranke privremeno primjenjuju od
datuma njegova potpisivanja, a najranije 1. siječnja 2015.
(7)       Ova bi se Uredba trebala
primjenjivati od početka privremene primjene novog Protokola,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
1.           Ribolovne mogućnosti
utvrđene Protokolom o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i
financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u ribarstvu
između Europske zajednice i Republike Madagaskara (dalje u tekstu
„Protokol”) raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:
(a)     tunolovci plivaričari:
Španjolska:      18 plovila
Francuska:       22 plovila
 (b)    plovila s površinskim parangalima
tonaže veće od 100 BT:
Španjolska:      18 plovila
Francuska:       9 plovila
Portugal:          5 plovila
(c)     plovila s površinskim parangalima tonaže
od najviše 100 BT:
Francuska:       22 plovila
2.           Ograničenje ulova
morskih pasa zajedno s tunom i sličnim vrstama utvrđeno Prilogom
Protokolu za plovila Unije s površinskim parangalima raspodjeljuje se među
državama članicama na sljedeći način:
Španjolska:                207 tona
Francuska:                 34 tone
Portugal:                   9 tona
3.           Rok u kojem države članice moraju potvrditi da ne
iskorištavaju u potpunosti ribolovne mogućnosti dodijeljene na temelju
Protokola, kako je utvrđeno člankom 10. stavkom 1. Uredbe
(EZ) br. 1006/2008, iznosi deset radnih dana od datuma kada ih Komisija
obavijesti da ribolovne mogućnosti nisu iscrpljene.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Primjenjuje se od datuma potpisivanja
Protokola, a najranije 1. siječnja 2015.
Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća
i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Donijelo Vijeće za poljoprivredu i ribarstvo 14.
travnja 2014.
[2]
[3]               SL L 15, 18.1.2008., str. 1.
[4]               SL C …*
[5]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008.
o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju
izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice
(SL L 286, 29.10.2008., str. 33.)


				|

		52013PC0891

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o imenovanju članova Odbora za Europski socijalni fond /* COM/2013/0891 final - 2013/0447 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Ovaj Prijedlog odnosi se na obnavljanje
članstva u Odboru za Europski socijalni fond (dalje u tekstu: „Odbor”).
Taj Odbor osnovan je na temelju članka
163. UFEU-a kako bi se Komisiji pomoglo pri upravljanju Europskim socijalnim
fondom (ESF).
Člankom 104. Uredbe (EZ)
br. 1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o
Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom
fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999[1] utvrđuju se
odredbe povezane s organizacijom i zadaćama Odbora.
Prema toj odredbi Odbor bi se trebao sastojati
od jednog predstavnika vlade, jednog predstavnika radničkih organizacija i
jednog predstavnika organizacija poslodavaca iz svake države članice. Za
svaku državu članicu trebao bi se imenovati jedan zamjenik predstavnika
svake kategorije. Predstavnike i zamjenike imenuje Vijeće, na prijedlog
Komisije, na razdoblje od tri godine.
Vijeće je Odlukom 2010/C 53/02 od 22.
veljače 2010. odlučilo imenovati članove i zamjenike članova
Odbora za razdoblje od 1. siječnja 2010. do 31. prosinca 2012.
U pogledu imenovanja koje su dostavile države
članice u skladu s člankom 104. stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1083/2006,
Komisija podnosi Vijeću ovaj Prijedlog odluke Vijeća o imenovanju
članova i zamjenika članova Odbora za Europski socijalni fond za
razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.
2013/0447 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o imenovanju članova Odbora za Europski
socijalni fond
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 163.,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br.
1083/2006 od 11. srpnja 2006. o utvrđivanju općih odredaba o
Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom
fondu i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1260/1999[2], a posebno njezin
članak 104. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije,
budući da:
(1)       Na temelju Odluke Vijeća
2010/C 53/02 od 22. veljače 2010. o imenovanju članova Odbora za
Europski socijalni fond[3]
(dalje u tekstu: „Odbor”), mandat članova i zamjenika članova Odbora
završio je 31. prosinca 2012.
(2)       U skladu s člankom 104.
stavkom 2. Uredbe (EZ) br. 1083/2006, sve države članice moraju imenovati
predstavnika svake kategorije iz članka 104. stavka 1. ove Uredbe i
njihove zamjenike.
(3)       Predstavnici i zamjenici koje
su imenovale države članice moraju se imenovati na razdoblje od godine
dana,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Osobe popisane u Prilogu članovi su i
zamjenici članova Odbora za Europski socijalni fond imenovani ovom Odlukom
na razdoblje od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2013.
Članak 2.
Ova Odluka objavljuje se u Službenom listu
Europske unije radi informiranja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće

                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 210, 31.7.2006., str. 25.
[2]               SL L 210, 31.7.2006., str. 25.
[3]               SL C 52, 7.3.2007., str. 5.
PRILOG

ODLUCI VIJEĆA
o imenovanju članova Odbora za
Europski socijalni fond
 Država članica || Predstavnik || Član || Ime
 Belgija || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Louis VERVLOET gosp. Guy DESMEDT gđa Michèle CLAUS gosp. Werner ABELSHAUSEN gđa Nilüfer POLAT gđa Hanne SANDERS
 Bugarska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Natalya EFREMOVA gđa Monika DIMITROVA gosp. Boyko NEDYALKOV gosp. Dimitar BRANKOV gosp. Oleg CHULEV gđa Ina ATANASOVA
 Češka Republika || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Jiři KINSKÝ gđa Petra BARTÁKOVÁ gosp. Miloš RATHOUSKÝ gđa Soňa VAN DEELENOVÁ gosp. Pavel JANÍČKO gđa Hana MÁLKOVÁ
 Danska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Pernille VON LILLIENSKJOLD gđa Hanne Lill BAAD gosp. Henning GADE gđa Karen ROY gosp. Mikkel DALSGAARD gosp. Jens KROGSTRUP
 Njemačka || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Arnold HEMMANN gđa Inken KLASSEN gđa Katrin STURM gosp. Alexander WILHELM gđa Sina FRANK gosp. Hermann NEHLS
 Estonija || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Margus HAIDAK gđa Merlin TATRIK gđa Kadri SEEDER gđa Eve PÄÄRENDSON gđa Kaja TOOMSALU gđa Mare VIIES
 Irska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Vincent LANDERS gosp. Tom WHELAN gđa Kara McGANN gđa Aoife DOYLE gosp. Blair HORAN gđa Sheila NUNAN
 Grčka || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || ………………… ………………… ………………… ………………… ………………… …………………
 Španjolska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Olga ROBLES MOLINA gđa Esther Maria PÉREZ QUINTANA gosp. Juan Carlos TEJEDA HISADO gđa Patricia CIREZ MIQUELEIZ gđa Ana HERMOSO CANOURA gđa Ana MICÓ MAESTRE
 Francuska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Corine VAILLANT gosp. Jean-Philippe DUFON gđa Siham SAIDI gđa Natacha MARQUET gosp. Christian JANIN gđa Marie-France BOUTROUE
 Hrvatska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || ………………… ………………… ………………… ………………… ………………… …………………
 Italija || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Salvatore PIRRONE ………………… gosp. Claudio GENTILI gđa Silvia CIUFFINI gđa Ornella CILONA gđa Giulia TAVERNESE
 Cipar || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Alexandros ALEXANDROU gosp. Socrates MELIS gđa Maria STYLIANOU THEODOROU gosp. Emilios MICHAEL gosp. Andreas MATSAS gosp. Nicos GREGORIOU
 Latvija || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Kristīne ANCANE gđa Olesja KURAKINA gđa Inese SPEPIŅA gđa Anita LĪCE gđa Liene LIEKNA gđa Inga SVIRSKA
 Litva || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Ramūnas DILBA gđa Nijolė MACKEVIČIENĖ gosp. Sigitas BESAGIRSKIS gosp. Vaidotas LEVICKIS gđa Irena PETRAITIENĖ gđa Janina ŠVEDIENĖ
 Luksemburg || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Abilio FERNANDES gosp. Jacques BROSIUS gosp. Romain LANNERS gosp. François ENGELS gosp. Nico CLEMENT gosp. Joseph FOELLER
 Mađarska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Noémi DANAJKA gđa Rita SZOMBATHELYI gđa Terézia BOROSNÉ BARTHA gosp. László KRIZSÁN gosp. László KOZÁK gđa Erzsébet HANTI
 Malta || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Jonathan VASSALLO gosp. Trevor FENECH gosp. Tony ZAHRA gosp. George MICALLEF gosp. Robert BORG gosp. Philip BALZAN
 Nizozemska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Alieke KOOPMAN gđa Paula LOEKEMEIJER gosp. G.F.W.C. VAN ERP gosp. C. SCHOENMAKERS gosp. I.D.C.M. COENEN gosp. M. HORDIJK
 Austrija || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Bibiana KLINGSEISEN gđa Doris BALLWEIN gđa Ulrike KLEIN gđa Maria KAUN gđa Sylvia LEDWINKA gđa Silvia HOFBAUER
 Poljska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Paweł CHORĄŻY gosp. Piotr KRASUSKI gosp. Norbert PRUSZANOWSKI gosp. Marek RADECKI gđa Agata BARANOWSKA-GRYCUK gđa Izabella PANUS
 Portugal || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Rosa Maria SIMÕES DA SILVA gđa Ana Isabel VALENTE gđa Clara GUERREÍRO gđa Adília LISBOA gosp. Hugo Filipe RODRIGUES DIONISIO gosp. António Luís FERREIRA CORREIA
 Rumunjska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Cristian ABABEI gđa Carmen DOBROTA gđa Mariana KNIESNER gđa Carmen IONESCU gosp. Ovidiu NICOLESCU gosp. Dragoş MIHALACHE
 Slovenija || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Nena DOKUZOV gosp. Gorazd JENKO ………………… ………………… ………………… …………………
 Slovačka || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Albert NÉMETH gđa Miloslava MOLNÁROVÁ gosp. Radovan MAXIN gosp. Martin HOŠTÁK gosp. Anton CSINO gosp. Karol POMŠAHÁR
 Finska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Sirpa LILJESTRÖM gđa Riikka-Maria TURKIA gđa Riitta WÄRN gosp. Mikko RÄSÄNEN gđa Auli KORHONEN gđa Mari KOKKO
 Švedska || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gđa Ann-Christine GULLESJÖ gosp. Håkan FORSBERG gosp. Gunnar ANDERZON gosp. Farbod REZANIA gđa Filis SIGALA gđa Åsa EHINGER BERLING
 Ujedinjena Kraljevina || vlade vlade poslodavaca poslodavaca sindikata sindikata || član zamjenik član zamjenik član zamjenik || gosp. Angus GRAY gosp. Ian CHAPMAN gosp. Martin MORTON gosp. Guy BAILEY gosp. Tom MELLISH gosp. Joe FEARNEHOUGH


				|

		52014PC0201

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Libanona, s druge strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Libanona o općim načelima sudjelovanja Republike Libanona u programima Unije /* COM/2014/0201 final - 2014/0110 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
U okviru Europske susjedske politike (ESP),
postupno otvaranje određenih programa i agencija Europske unije za
sudjelovanje partnerskih zemalja ESP-a jedna je od brojnih mjera za promicanje
reformi, modernizacije i tranzicije u susjedstvu Europske unije. Komisija je to
opširnije iznijela u Komunikaciji iz prosinca 2006. „o općem pristupu
kojim se partnerskim zemljama Europske susjedske politike omogućuje
sudjelovanje u agencijama i programima Zajednice”[1].
Vijeće je u svojim zaključcima od 5.
ožujka 2007. podržalo taj pristup[2].

Nastavno na tu Komunikaciju i naknadne
zaključke, Vijeće je 18. lipnja 2007. Komisiji izdalo smjernice za
pregovore s Alžirom, Armenijom, Azerbajdžanom, Egiptom, Gruzijom, Izraelom,
Jordanom, Libanonom, Moldovom, Marokom, Palestinskom samoupravom, Tunisom i
Ukrajinom o okvirnim sporazumima o općim načelima njihova
sudjelovanja u programima Zajednice[3].

U lipnju 2007. Europsko vijeće[4] ponovno je potvrdilo
iznimnu važnost ESP-a i podržalo Izvješće predsjedništva o napretku[5], koje je podneseno na
sastanku Vijeća 18. i 19. lipnja 2007., kao i s tim povezane
zaključke Vijeća[6].
U tom se izvješću podsjeća na smjernice Vijeća za pregovore o
odgovarajućim dodatnim protokolima.
Zajedničkim
priopćenjem Komisije i Visokog predstavnika Europske unije za vanjske
poslove i sigurnosnu politiku „Novi odgovor na promjene u susjedstvu”[7], koje je Vijeće
podržalo u zaključcima od 20. lipnja 2011., dodatno je naglašeno da EU
namjerava olakšati sudjelovanje partnerskih zemalja u programima EU-a.
Protokoli su dosad
potpisani s Armenijom[8],
Gruzijom[9],
Izraelom[10],
Jordanom[11],
Moldovom[12],
Marokom[13]
i Ukrajinom[14].

Libanon je u
prosincu 2013. izrazio interes za sudjelovanje u brojnim programima otvorenima
za partnerske zemlje Europske susjedske politike. Priložen je tekst Protokola
sklopljenog s Republikom Libanonom.
Ovime Komisija podnosi prijedlog Odluke
Vijeća o sklapanju Protokola. Taj protokol sadrži Okvirni sporazum o
općim načelima sudjelovanja Libanona u programima Unije. On sadrži
standardne uvjete koji bi se trebali primjenjivati u svim partnerskim zemljama
Europske susjedske politike s kojima se trebaju sklopiti takvi protokoli.
U skladu s člankom 218. stavkom 6.
točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće traži
suglasnost Europskog parlamenta za sklapanje ovog Protokola.
Komisija istodobno podnosi prijedlog Odluke
Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni navedenog Protokola.
Vijeće se poziva da usvoji sljedeći
prijedlog Odluke.
2014/0110 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju Protokola uz Euro-mediteranski
sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država
članica, s jedne strane, i Republike Libanona, s druge strane, o okvirnom
sporazumu između Europske unije i Republike Libanona o općim
načelima sudjelovanja Republike Libanona u programima Unije
VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 212. u vezi s člankom 218.
stavkom 6. točkom (a) i člankom 218. stavkom 7.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Protokol uz Euro-mediteranski
sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država
članica, s jedne strane, i Republike Libanona, s druge strane, o okvirnom
sporazumu između Europske unije i Republike Libanona o općim
načelima sudjelovanja Republike Libanona u programima Unije („Protokol”)
potpisan je u ime Unije…
 (2)      Cilj je Protokola utvrditi
financijska i tehnička pravila koja Republici Libanonu omogućuju
sudjelovanje u određenim programima EU-a. Horizontalni okvir uspostavljen
Protokolom navodi načela gospodarske, financijske i tehničke suradnje
te Republici Libanonu omogućuje primanje tehničke pomoći,
osobito financijske pomoći, koju će Europska Unija pružiti u skladu
sa svojim programima. Ovaj se okvir primjenjuje samo na one programe Unije za
koje je u relevantnim osnivačkim pravnim aktima predviđena
mogućnost sudjelovanja Republike Libanona.  Sklapanje Protokola stoga ne
podrazumijeva izvršavanje ovlasti na temelju raznih sektorskih politika tih
programa, koje se izvršavaju pri uspostavi programâ.
(3)       Protokol treba odobriti u ime
Unije,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Protokol uz
Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i
njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Libanona, s druge
strane, o okvirnom sporazumu između Europske unije i Republike Libanona o
općim načelima sudjelovanja Republike Libanona u programima Unije
(„Protokol”) ovime se odobrava u ime Unije[15].
Članak 2.
Predsjednik Vijeća određuje osobu
ovlaštenu u ime Europske unije za izdavanje obavijesti predviđene
člankom 10. Protokola[16],
s ciljem izražavanja suglasnosti Europske unije da je Protokol obvezuje.
Datum stupanja na snagu Protokola bit će
objavljen u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Komisija je ovlaštena u ime Unije odrediti
posebne uvjete za sudjelovanje Libanona u bilo kojem programu,
uključujući financijski doprinos koji treba platiti. Komisija
obavješćuje odgovarajuću radnu skupinu Vijeća.
Članak 4.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               COM (2006.) 724 završna verzija od 4. prosinca 2006.
[2]               Zaključci GAERC-a od 5. ožujka 2007.
[3]               Odluka Vijeća (dokument s ograničenim
pristupom) kojim se Komisija ovlašćuje pregovarati o Protokolima […],
dokument 10412/07;
[4]               Zaključci Predsjedništva – – Bruxelles, 21. i 22.
lipnja 2007., dokument 11177/07.
[5]               Izvješće predsjedništva o napretku u „Jačanju
Europske susjedske politike”, dokument 10874/07.
[6]               Zaključci o jačanju Europske susjedske
politike koje je donijelo Vijeće za opće poslove i vanjske odnose 18.
lipnja 2007., dokument 11016/07.
[7]               COM (2011.) 303 završna verzija od 25. svibnja 2011.;
[8]               [nakon objave dopunjuje se upućivanjem na SL]
[9]               [nakon objave dopunjuje se upućivanjem na SL]
[10]             SLEU L129/39 od 17.5.2008.;
[11]             [nakon objave dopunjuje se upućivanjem na SL]
[12]             SLEU L14/5 od 19.1.2011., SLEU L131/1 od 18.5.2011.,
stupanje na snagu 1.5.2011.;
[13]             SLEU L273/1 od 19.10.2010., SLEU L90/1 od 28.3.2012.,
stupanje na snagu 1.10.2012.;
[14]             SLEU L18/1-5 od 21.1.2011., SLEU L133/1 od 20.5.2011.,
stupanje na snagu 1.11.2011.
[15]             Protokol je objavljen u [SL…], zajedno s odlukom o
potpisivanju.
[16]             Datum stupanja Protokola na snagu objavit će Glavno
tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.


				|

		52014PC0565

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije /* COM/2014/0565 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
Uredbom Vijeća (EU, EURATOM)
br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji
financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[1], a posebno njezinim
člankom 10. omogućuje se mobilizacija Fonda solidarnosti
Europske unije do godišnje gornje granice od 500 milijuna EUR (u cijenama
iz 2011.), iznad gornjih granica relevantnih naslova financijskog okvira.
Uvjeti prihvatljivosti za Fond detaljno su opisani u Uredbi Vijeća (EZ)
br. 2012/2002[2]
budući da nije dopuštena retroaktivna primjena Uredbe (EU)
br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća[3]o njezinoj izmjeni.
Na temelju zahtjeva Italije, Grčke,
Slovenije i Hrvatske izračun potpore iz Fonda, koji se temelji na procjeni
ukupne prouzročene štete, jest sljedeći:
 Katastrofa || Izravna šteta (EUR) || Prag (u milijunima EUR) || Iznos na temelju 2,5 % (EUR) || Iznos na temelju 6 % (EUR) || Ukupni iznos predložene potpore (EUR) ||
 Poplave u Italiji || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 ||
 Potres u Grčkoj || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 ||
 Led/oluja u Sloveniji || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 ||
 Led/poplave u Hrvatskoj || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 ||
 UKUPNO || 46 998 528
U svjetlu razmatranja zahtjevâ[4] i uzimajući u
obzir maksimalni mogući iznos bespovratnih sredstava iz Fonda te
područje primjene za preraspodjelu odobrenih sredstava, Komisija predlaže
mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije u ukupnom iznosu od
46 998 528 EUR.
Komisija će predstaviti nacrt izmjene
proračuna (NIP) kako bi se u proračun za 2014. unijela posebna
odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje. U
slučaju neslaganja pokrenut će se postupak trijaloga u skladu s
točkom 11. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.
između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj
disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom
financijskom upravljanju[5].
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske
unije
EUROPSKI PARLAMENT I
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ)
br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti
Europske unije[6],
a posebno njezin članak 4. stavak 3.,
uzimajući u obzir
Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o
suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom
upravljanju[7],
a posebno njegovu točku 11.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije[8],
budući da:
(1)
Europska unija osnovala je Fond solidarnosti
Europske unije („Fond”) kako bi pokazala solidarnost prema stanovništvu iz
regija pogođenih katastrofama.
(2)
Člankom 10. Uredbe (EU, Euratom)
br. 1311/2013 omogućuje se mobilizacija Fonda do godišnje gornje
granice od 500 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.).
(3)
Uredba (EZ) br. 2012/2002
sadržava odredbe u skladu s kojima se Fond može mobilizirati.
(4)
Italija je podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda
zbog poplava.
(5)
Grčka je podnijela zahtjev za mobilizaciju
Fonda zbog potresa.
(6)
Slovenija je podnijela zahtjev za mobilizaciju
Fonda zbog ledenih oluja.
(7)
Hrvatska je podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda
zbog ledenih oluja nakon kojih su uslijedile poplave.
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U okviru općeg proračuna Europske
unije za financijsku godinu 2014. mobilizira se Fond solidarnosti Europske
unije i osigurava se iznos od 46 998 528 EUR u odobrenim
sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje.
Članak 2.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu
Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[2]               SL L 311, 14.11.2002., str. 3.
[3]               SL L 189, 27.6.2014., str. 143.
[4]               Komunikacija Komisiji C(2014) 6077.
[5]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[6]               SL L 311, 14.11.2002., str. 3.
[7]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[8]               SL C […], […],
str. […].


				|

		52014PC0587

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu Unije koje treba donijeti u Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje, uspostavu dvaju specijaliziranih pododbora i delegiranje određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu /* COM/2014/0587 final - 2014/0273 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA/POZADINA
Priloženi prijedlog
predstavlja pravni instrument za odobrenje stajališta Unije koje treba donijeti
u Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju (dalje
u tekstu „Sporazum”) između Europske unije i Republike Moldove u odnosu na
donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje,
uspostavu dvaju specijaliziranih pododbora i delegiranje određenih ovlasti
Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu.
Pregovori o opsežnom i ambicioznom Sporazumu o
pridruživanju između EU-a i Republike Moldove pokrenuti su u
siječnju 2010. U veljači 2012. EU i Republika Moldova
pokrenuli su i pregovore koji se odnose na područje produbljene i
sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) kao ključnom elementu Sporazuma o
pridruživanju. Europska unija i Republika Moldova
29. studenoga 2013. parafirale su tekst Sporazuma.
Sporazum o
pridruživanju najnapredniji je sporazum te vrste koji je EU ikada dogovorio,
posebno u odnosu na trgovinsku i gospodarsku integraciju, kojom se nadilazi
obično otvaranje tržišta. Sporazumom o pridruživanju namjerava se ubrzati
produbljivanje političkih i gospodarskih odnosa između Republike
Moldove i EU-a te unaprijediti postupnu gospodarsku integraciju Republike
Moldove u unutarnje tržište EU-a u odabranim područjima, posebno
uspostavom DCFTA-a.
Vijeće je 16.
lipnja 2014. donijelo odluku [1]
o potpisivanju, u ime Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i
njihovih država članica, i privremenoj primjeni određenih odredbi
Sporazuma o pridruživanju, uključujući dio o području
produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) između Europske unije
i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s
jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane. Nakon toga, Sporazum je
potpisan u Bruxellesu u petak 27. lipnja 2014., na marginama Europskog
vijeća.
Republika Moldova
ratificirala je Sporazum 2. srpnja 2014. i dovršila, paralelno s Europskom
unijom, potrebne postupke obavještavanja u istom mjesecu. Posljedično, u
skladu s člankom 464. Sporazuma, njegove određene odredbe (navedene u
članku 4. Odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni
Sporazuma s Republikom Moldovom od 16. lipnja 2014.) primjenjuju se privremeno od
1. rujna 2014., dok ga ne ratificiraju sve države članice EU-a.
Privremena primjena
predviđena je radi održavanja ravnoteže između zajedničkih
gospodarskih interesa i vrijednosti, a zajednička volja EU-a i Republike
Moldove za započinjanje provedbe i primjene prihvatljivih dijelova
Sporazuma kako bi se prije zaključenja Sporazuma ubrzao početni
utjecaj reforme na pitanja povezana s određenim sektorima.
2.           REZULTATI PREGOVORA
U glavi VII.
Sporazuma s Republikom Moldovom predviđa se institucionalni okvir nužan za
pravilno funkcioniranje i provedbu Sporazuma. Sporazumom se uspostavlja
Vijeće za pridruživanje (članak 434. stavak 1.) na ministarskoj
razini za nadzor i praćenje primjene i provedbe Sporazuma.
U cilju pripreme
sastanaka i rasprava Vijeća za pridruživanje i prema potrebi provedbe
njegovih odluka te, općenito, osiguravanja kontinuiteta odnosa
pridruživanja i pravilnog funkcioniranja Sporazuma, uspostavlja se i Odbor za
pridruživanje (članak 437. stavak 1. Sporazuma).
Vijeće za
pridruživanje i Odbor za pridruživanje mogu odlučiti o uspostavi bilo
kojeg drugog specijaliziranog pododbora ili tijela koje im može pomoći u
obavljanju njihovih dužnosti te određuju sastav i dužnosti takvih odbora
ili tijela i način njihova funkcioniranja. Nadalje, Vijeće za
pridruživanje ima ovlasti izmijeniti ili ažurirati prilog Sporazumu
(članak 436. stavak 3. Sporazuma). Vijeće za pridruživanje može
delegirati svoje ovlasti Odboru za pridruživanje, uključujući ovlast
donošenja obvezujućih odluka (članak 438. stavak 2. Sporazuma).
Odbor za
pridruživanje sastaje se u posebnom sastavu radi rješavanja svih pitanja koja
proizlaze iz glave V. (Trgovina i trgovinska pitanja). Dijelom Sporazuma koji
se odnosi na DCFTA-u predviđeni su specijalizirani pododbori za sanitarne
i fitosanitarne mjere, carinu, oznake zemljopisnog podrijetla te za trgovinu i
održivi razvoj koji bi pomagali Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu
pri obavljanju dužnosti.
Predviđeni su i
forumi za suradnju u području civilnog društva i parlamentarne suradnje.
U cilju osiguranja
pravovremene provedbe dijela Sporazuma koji se odnosi na DCFTA-u, posebno u
odnosu na ažuriranja ili izmjene više priloga Sporazumu koji se odnose na
trgovinu, predlaže se da takve ovlasti Vijeće za pridruživanje delegira
Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu. Takvim delegiranjem ovlasti
stvorit će se poveznica i uvjeti za pravovremeno praćenje
tehničkih rasprava unutar Odbora o provedbi obveza povezanih s trgovinom,
uključujući one koje se odnose na usklađivanje Republike Moldove
s pravnom stečevinom EU-a.
U cilju dovršenja
institucionalnog okvira i omogućavanja rasprava na razini stručnjaka
u ključnim područjima koja su obuhvaćena privremenom primjenom
Sporazuma, predlaže se uspostava dvaju pododbora:
(1) Pododbora za
pravdu, slobodu i sigurnost (JFS);
(2) Pododbora za
suradnju u gospodarskom sektoru i ostalim sektorima
Svrha je pododbora
usredotočiti se na one teme u kojima se očekuju konkretni rezultati,
a ne nužno obuhvatiti iste teme svake godine.
Dodatni pododbori
mogu se uspostaviti u kasnijoj fazi nakon dogovora stranaka.
Sporazumom o
pridruživanju predviđa se široka sektorska suradnja usmjerena na potporu
temeljnim reformama, gospodarski oporavak i rast, upravljanje i sektorsku
suradnju u 28 područja kao što su: pravosuđe, energetika, promet,
statistika, zaštita okoliša i njezino promicanje, industrijska suradnja te
suradnja u području malih i srednjih poduzeća, poljoprivreda i
ruralni razvoj, socijalne politike, suradnja u području civilnog društva,
potrošačka politika, reforma javne uprave, obrazovanje, osposobljavanje i
mladi te suradnja u području kulture.
U svim tim
područjima pojačana suradnja počinje od temelja trenutačnih
okvira, kako bilateralnih, tako i multilateralnih, u cilju sustavnijeg dijaloga
te razmjene informacija i dobre prakse. Za poglavlja koja se odnose na
sektorsku suradnju ključan je sveobuhvatan niz koraka za postupno približavanje,
gdje je potrebno, pravnoj stečevini EU-a utvrđen u prilozima
Sporazumu. Posebnim rasporedima za približavanje i provedbu određenih
dijelova pravne stečevine EU-a u Republici Moldovi pružit će se
usmjerenje za trenutačnu suradnju i stvoriti temelj za plan unutarnje
reforme i modernizacije Republike Moldove.
Svi „redoviti
dijalozi” na koje se često upućuje u Sporazumu mogu obuhvatiti sva
prethodno navedena područja politika.  Drugi pododbor može se stoga
sastajati u različitim sastavima ovisno o potrebi.
Ovaj se prijedlog temelji na iskustvima sa Sporazumima o partnerstvu i
suradnji s tri zemlje i njegov cilju je pojednostavnjenje funkcioniranja
pododbora u skladu sa Sporazumom o pridruživanju.
EU i Republika Moldova
obvezali su se na brzu i učinkovitu provedbu Sporazuma. Ovim prijedlogom
želi se osigurati da institucionalni okvir Sporazuma postane operativan
čim prije. Kako bi se to pojednostavilo ključno je brzo nastaviti s
postupkom donošenja poslovnika Vijeća za pridruživanje, Odbora za
pridruživanje i pododbora tako da oni uskoro mogu početi s radom. Prvi
sastanak Vijeća za pridruživanje s Republikom Moldovom namjerava se
održati 20. listopada 2014., istovremeno sa sastankom Vijeća za vanjske
poslove u Luksemburgu. Odabir trenutka od iznimne je važnosti za Republiku
Moldovu s obzirom na opće izbore koji će se održati 30. studenoga.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Za EU pravna
osnova za odobrenje stajališta Unije koje treba  donijeti u Vijeću za
pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju između EU-a i
Republike Moldove je Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov
članak 218. stavak 9. UFEU-a.
S
obzirom na gore navedene rezultate pregovora, na temelju članka 218.
stavka 9. UFEU-a Europska komisija predlaže da Vijeće donese Odluku kojom
se odobrava stajalište Unije koje treba donijeti na prvom Vijeću za
pridruživanje između EU-a i Republika Moldove u odnosu na:
–
poslovnik Vijeća za pridruživanje i Odbora za
pridruživanje,
–
uspostavu dvaju specijaliziranih pododbora,
i
–
delegiranje određenih ovlasti Vijeća za
pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu.
2014/0273 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu Unije koje treba donijeti u
Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u
odnosu na donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora za
pridruživanje, uspostavu dvaju specijaliziranih pododbora i delegiranje
određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u
sastavu za trgovinu
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9.,
uzimajući u obzir prijedlog  Komisije,
budući da:
(1)       Člankom 464. Sporazuma o
pridruživanju (dalje u tekstu „Sporazum”) između Europske unije i Europske
zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i
Republike Moldove, s druge strane, osigurava se privremena primjena dijela
Sporazuma.
(2)       Člankom 4. Odluke
Vijeća od 23. lipnja 2014. o potpisivanju i privremenoj primjeni Sporazuma
utvrđuje se određene odredbe Sporazuma koje treba privremeno
primjenjivati.
(3)       Člankom 435.
stavkom 2. Sporazuma predviđa se da Vijeće za pridruživanje
donosi vlastiti poslovnik.
(4)       Člankom 435. stavkom 3.
Sporazuma propisuje se da Vijećem za pridruživanje naizmjence predsjedaju
predstavnik Unije i predstavnik Republike Moldove.
(5)       Člankom 437.
stavkom 1. Sporazuma propisuje se da Vijeću za pridruživanje u
obavljanju dužnosti pomaže Odbor za pridruživanje, dok se člankom 438.
stavkom 1. propisuje da Vijeće za pridruživanje u svojem poslovniku
određuje dužnosti i funkcioniranje Odbora za pridruživanje.
(6)       Člankom 439. stavkom 2. propisuje
se da Vijeće za pridruživanje može odlučiti o uspostavi bilo kojeg
drugog specijaliziranog pododbora ili tijela u posebnim područjima koje je
potrebno za provedbu Sporazuma i koje mu može pomoći u obavljanju njegovih
dužnosti.
(7)       Vijeće za pridruživanje
odgovorno je za nadzor i praćenje primjene i provedbe Sporazuma.
Vijeće za pridruživanje može delegirati svoje ovlasti Odboru za
pridruživanje, uključujući ovlast donošenja obvezujućih odluka.
Primjereno je da Vijeće za pridruživanje delegira Odboru za pridruživanje
sastavu za trgovinu, iz članka 438. stavka 4. Sporazuma, ovlast za
ažuriranje ili izmjene priloga ovom Sporazumu koji se odnose na poglavlja 1.,
3., 5., 6. i 8. glave IV. (Trgovina i trgovinska pitanja), u skladu s
člankom 436. stavkom 3. i člankom 438. stavkom 2. Sporazuma pod
uvjetom da u tim poglavljima nema posebnih odredbi koje se odnose na ažuriranje
ili izmjenu priloga ovom Sporazumu.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.         Stajalište koje Unija treba donijeti u Vijeću za
pridruživanje uspostavljenog člankom 434. Sporazuma o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane,
određuje se u odnosu na:
–
donošenje poslovnika Vijeća za pridruživanje i
Odbora za pridruživanje,
–
uspostavu specijaliziranih pododbora i donošenje
njihovih nadležnosti,
i
–
delegiranje određenih ovlasti Vijeća za
pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu u skladu s uvjetima
nacrta odluka Vijeća za pridruživanje priloženih ovoj Odluci.
2.         Predstavnici Unije u Vijeću za pridruživanje mogu
prihvatiti manje izmjene nacrta odluka bez daljnje odluke Vijeća.
Članak 2.
Vijećem za pridruživanje predsjeda, u ime
Unije, Visoki predstavnik za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 260, 30.8.2014.
PRILOG 1.
ODLUKA br. 1/2014
VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a i Republike MOLDOVE
od ... 2014.
o donošenju njegova poslovnika i poslovnika Odbora za pridruživanje

VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I MOLDOVE,
uzimajući u obzir Sporazum o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s
druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 434.,
budući da:
(1)
U skladu s njegovim člankom 464.,
dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od 1. rujna 2014.
(2)
Člankom 435. stavkom 2. Sporazuma
propisano je da Vijeće za pridruživanje treba utvrditi svoj poslovnik.
(3)
Člankom 437. stavkom 1. Sporazuma
propisano je da Vijeću za pridruživanje u izvršavanju njegovih dužnosti
pomaže Odbor za pridruživanje, dok je člankom 438. stavkom 1.
propisano da Vijeće za pridruživanje u svojem poslovniku utvrđuje
dužnosti i način djelovanja Odbora za pridruživanje.
ODLUČILO JE:
Jedini
članak
Ovime se donose Poslovnik Vijeća za
pridruživanje i Poslovnik Odbora za pridruživanje, kako su utvrđeni u
Prilozima A i B.
Sastavljeno u …, ....
   || Za Europsku uniju Za Republiku Moldovu
DODATAK
A
Poslovnik Vijeća za pridruživanje
Sporazum o pridruživanju između EU-a i Republike
Moldove – područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine
Članak 1.
Opće
odredbe
1.           Vijeće za pridruživanje uspostavljeno na temelju
članka 434. stavka 1. Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje u
tekstu „Sporazum”), vrši svoje dužnosti kako je predviđeno u člancima
434. i 436. Sporazuma.
2.           Kako je predviđeno člankom 435.
stavkom 1. Sporazuma, Vijeće za pridruživanje sastoji se od
članova Vijeća Europske unije i članova Europske komisije, s
jedne strane, te članova vlade Republike Moldove, s druge strane. Pri
određivanju sastava Vijeća za pridruživanje uzimaju se u obzir
posebna pitanja o kojima će se raspravljati na svakom sastanku. Prema
potrebi i ako su na to pristale obje stranke, Vijeće za pridruživanje
sastaje se na razini šefova država ili vlada.
3.           Kako je predviđeno člankom 436.
stavkom 1. Sporazuma, Vijeće za pridruživanje radi postizanja svojih
ciljeva ima ovlasti donositi odluke koje su obvezujuće za stranke.
Vijeće za pridruživanje poduzima odgovarajuće mjere za provedbu
svojih odluka, uključujući, ako je potrebno, davanje ovlasti posebnim
tijelima uspostavljenima na temelju Sporazuma da djeluju u njegovo ime.
Vijeće za pridruživanje može davati i preporuke. Vijeće za
pridruživanje donosi odluke i daje preporuke na temelju dogovora među
strankama nakon završetka njihovih unutarnjih postupaka. Vijeće za
pridruživanje može delegirati svoje ovlasti Odboru za pridruživanje.
4.           Stranke ovog Poslovnika jednake su onima navedenima u
članku 461. Sporazuma.
Članak 2.
Predsjedanje
Stranke naizmjenično predsjedaju
Vijećem za pridruživanje na razdoblje od 12 mjeseci. Prvo razdoblje
započinje na datum prvog sastanka Vijeća za pridruživanje, a završava
31. prosinca iste godine.
Članak 3.
Sastanci
1.           Vijeće za pridruživanje sastaje se barem jednom
godišnje te kada to okolnosti zahtijevaju, na temelju uzajamnog dogovora.
2.           Svaka sjednica Vijeća za pridruživanje održava se na
datum koji su dogovorile stranke.
3.           Sastanke Vijeća za pridruživanje zajednički
sazivaju tajnici Vijeća za pridruživanje u dogovoru s predsjedateljem
Vijeća za pridruživanje najkasnije 30 dana prije datuma sastanka.
Članak 4.
Zamjenici
članova
1.           Ako nisu u mogućnosti prisustvovati sastanku,
članovi Vijeća za pridruživanje mogu biti zastupani. Ako član
želi da ga na sastanku mijenja zastupnik, ime svojeg zastupnika mora
priopćiti predsjedatelju prije sastanka na kojem će ga taj zastupnik
mijenjati.
2.           Zastupnik člana Vijeća za pridruživanje ima sva
prava tog člana.
Članak 5.
Delegacije
1.           Članove Vijeća za pridruživanje mogu pratiti
službenici. Prije svakog sastanka Tajništvo obavješćuje predsjedatelja o
predviđenom sastavu delegacije svake stranke.
2.           Vijeće za pridruživanje može dogovorom između
stranaka pozvati predstavnike drugih tijela stranaka ili nezavisne
stručnjake u predmetnom području da sudjeluju na njegovim sastancima
kao promatrači ili kako bi pružili informacije o određenim pitanjima.
Stranke se dogovaraju o uvjetima pod kojima ti promatrači mogu
prisustvovati sastancima.
Članak 6.
Tajništvo
Predstavnik Glavnog tajništva Vijeća
Europske unije i predstavnik Republike Moldove djeluju zajednički kao
tajnici Vijeća za pridruživanje.
Članak 7.
Korespondencija
1.           Korespondencija naslovljena na Vijeće za
pridruživanje šalje se tajniku Unije ili Republike Moldove, koji će zatim
obavijestiti drugog tajnika.
2.           Tajništvo osigurava da se korespondencija proslijedi
predsjedatelju i prema potrebi Vijeću za pridruživanje.
3.           Tajništvo šalje korespondenciju, ako je to potrebno,
Glavnom tajništvu Europske komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje,
stalnim predstavništvima država članica u Europskoj uniji i Glavnom
tajništvu Vijeća Europske unije, kao i Misiji Republike Moldove pri
Europskoj uniji, a jedan primjerak, kad je to primjenjivo, šalje se
ministarstvu nadležnom za vanjske poslove ili ministarstvu nadležnom za
trgovinu i pitanja povezana s trgovinom u Republici Moldovi.
4.           Komunikacije predsjedatelja Vijeća za pridruživanje
primateljima šalje Tajništvo u ime predsjedatelja Vijeća za pridruživanje.
Takve komunikacije šalju se, prema potrebi, i članovima Vijeća za
pridruživanje kako je predviđeno trećim stavkom.
Članak 8.
Povjerljivost
Osim ako su stranke odlučile
drugačije, sastanci Vijeća za pridruživanje nisu javni. Kad jedna
stranka Vijeću za pridruživanje dostavi informacije označene kao
povjerljive, druga stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sastanaka
1.           Predsjedatelj sastavlja okvirni dnevni red za svaki
sastanak, a tajnici Vijeća za pridruživanje šalju ga primateljima iz
članka 7. Poslovnika najkasnije 15 kalendarskih dana prije
početka sastanka.
Okvirni dnevni red
sadržava točke u vezi s kojima je predsjedatelj zaprimio zahtjev za
uključivanje u dnevni red najkasnije 21 kalendarski dan prije početka
sastanka. Te točke uvrštavaju se u okvirni dnevni red samo ako su
odgovarajući popratni dokumenti poslani tajnicima prije datuma slanja
dnevnog reda.
2.           Vijeće za pridruživanje donosi dnevni red na
početku svakog sastanka. Ako se stranke slože, u dnevni red moguće je
uključiti točku koja se ne nalazi na okvirnom dnevnom redu.
3.           U savjetovanju sa strankama predsjedatelj može skratiti
rokove utvrđene u stavku 1. kako bi se u obzir uzeli zahtjevi
određenog slučaja.
Članak 10.
Zapisnik
1.           Nacrt zapisnika svakog sastanka zajednički sastavlja
dvoje tajnika.
2.           U pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom točkom
dnevnog reda navodi:
(a)     dokumentacija koja je dostavljena Vijeću za pridruživanje;

(b)     izjave čije je uključivanje u zapisnik zatražio
član Vijeća za pridruživanje i
(c)     pitanja koja su dogovorile stranke, kao što su, među
ostalim, donesene odluke, dogovorene izjave i svi zaključci.
3.           Nacrt zapisnika podnosi se na odobrenje Vijeću za
pridruživanje u roku od 20 kalendarskih dana nakon svakog sastanka Vijeća
za pridruživanje. Odobrava se u roku od 45 kalendarskih dana nakon svakog
sastanka Vijeća za pridruživanje. Nakon što se zapisnik odobri, potpisuju
ga predsjedatelj i dvoje tajnika. Ovjerena preslika šalje se svim primateljima
iz članka 7. ovog Poslovnika.
Članak 11.
Odluke
i preporuke
1.           Vijeće za pridruživanje donosi odluke i daje
preporuke na temelju međusobnog dogovora stranaka. Svaku odluku ili
preporuku potpisuju Unija i Republika Moldova.
2.           Vijeće za pridruživanje može donositi odluke ili
davati preporuke i pismenim postupkom ako se stranke tako dogovore. U tu svrhu
predsjedatelj Vijeća za pridruživanje tekst prijedloga pismeno
prosljeđuje njegovim članovima u skladu s člankom 7.
Poslovnika, s rokom od najmanje 21 kalendarski dan unutar kojeg članovi
moraju iznijeti sve željene zadrške ili izmjene. U savjetovanju sa strankama
predsjedatelj može skratiti navedene rokove kako bi se u obzir uzeli zahtjevi
određenog slučaja.
3.           Nakon što se dogovori tekst, odluku ili preporuku
potpisuju samostalno i redom predstavnici Unije i Republike Moldove. Akti
Vijeća za pridruživanje naslovljavaju se redom kao „Odluka” ili
„Preporuka” u smislu članka 436. stavka 1. Sporazuma. Tajništvo
Vijeća za pridruživanje sve odluke ili preporuke označuje serijskim
brojem, datumom donošenja i opisom njihova predmeta. U svakoj odluci
predviđen je datum stupanja na snagu.
4.           Odluke i preporuke Vijeća za pridruživanje ovjerava
dvoje tajnika.
5.           Odluke i preporuke šalju se svim primateljima iz
članka 7. ovog Poslovnika.
6.           Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i
preporuka Vijeća za pridruživanje u svojim službenim publikacijama.
Članak 12.
Jezici
1.           Službeni jezici stranaka
službeni su jezici Vijeća za pridruživanje.
2.           Osim ako je odlučeno drugačije, Vijeće za
pridruživanje svoje rasprave u pravilu temelji na dokumentaciji pripremljenoj
na tim jezicima.
Članak 13.
Troškovi
1.           Svaka stranka snosi sve troškove nastale njezinim sudjelovanjem
na sastancima Vijeća za pridruživanje, kako u vezi s osobljem, putovanjima
i dnevnicama, tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim izdacima.
2.
Troškove povezane s usmenim
prevođenjem na sastancima te pismenim prevođenjem i umnožavanjem
dokumenata snosi Europska unija. Ako Republika Moldova zahtijeva usmeno ili
pismeno prevođenje na druge jezike ili s drugih jezika osim onih
predviđenih člankom 12. ovog Poslovnika, troškove povezane s
njima snosi Republika Moldova.
3.           Ostale troškove koji se odnose na praktičnu
organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanaka.
Članak 14.
Odbor
za pridruživanje
1.           U skladu s člankom 437. stavkom 1.
Sporazuma Odbor za pridruživanje pomaže Vijeću za pridruživanje u
izvršavanju njegovih dužnosti. Odbor se sastoji od predstavnikâ Unije, s jedne
strane, i predstavnikâ Republike Moldove, s druge strane, na razini
utvrđenoj Sporazumom.
2.           Odbor za pridruživanje priprema sastanke i rasprave
Vijeća za pridruživanje, prema potrebi provodi odluke Vijeća za
pridruživanje i općenito osigurava kontinuitet odnosa pridruživanja i
pravilno funkcioniranje Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu uputi
Vijeće za pridruživanje te sva ostala pitanja koja se mogu pojaviti
tijekom provedbe Sporazuma. On Vijeću za pridruživanje na odobrenje
podnosi prijedloge ili nacrte odluka ili preporuka. U skladu s
člankom 438. stavkom 2. Sporazuma Vijeće za pridruživanje
može ovlastiti Odbor za pridruživanje da donosi odluke.
3.           Odbor za pridruživanje donosi odluke i daje preporuke za
koje je ovlašten Sporazumom.
4.           U slučajevima kad se u Sporazumu upućuje na
obvezu ili mogućnost savjetovanja ili kad se stranke uzajamnim dogovorom
odluče međusobno savjetovati, takvo se savjetovanje može održati
unutar Odbora za pridruživanje, osim ako je u Sporazumu određeno
drugačije. Savjetovanje se može nastaviti unutar Vijeća za
pridruživanje ako se obje stranke s time slože.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Poslovnik se može izmijeniti u skladu s
člankom 11.
DODATAK
B
Poslovnik Odbora za pridruživanje i pododborâ
Sporazum o pridruživanju između EU-a i Republike
Moldove – područje produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine
Članak 1.
Opće
odredbe
1.           Odbor za pridruživanje koji je uspostavljen u skladu s
člankom 437. stavkom 1. Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje u
tekstu „Sporazum”), pomaže Vijeću za pridruživanje u obavljanju njegovih
dužnosti i funkcija te obavlja zadaće predviđene Sporazumom i
zadaće koje mu dodijeli Vijeće za pridruživanje. U skladu s
člankom 438. stavkom 1. Vijeće za pridruživanje u svojem
poslovniku utvrđuje dužnosti i način djelovanja Odbora za
pridruživanje.
2.           Odbor za pridruživanje priprema sastanke i rasprave
Vijeća za pridruživanje, prema potrebi provodi odluke Vijeća za
pridruživanje i općenito osigurava kontinuitet odnosa pridruživanja i
pravilno funkcioniranje Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu uputi Vijeće
za pridruživanje, kao i sva ostala pitanja koja se mogu pojaviti tijekom
svakodnevne provedbe Sporazuma o pridruživanju. On Vijeću za pridruživanje
podnosi prijedloge ili nacrte odluka ili preporuka za donošenje.
3.           Kako je predviđeno člankom 437.
stavkom 2. Sporazuma, Odbor za pridruživanje sastoji se od predstavnikâ
Unije i predstavnikâ Republike Moldove, načelno na razini viših državnih
službenika nadležnih za posebna pitanja o kojima će se raspravljati na
pojedinim sastancima.
4.           U skladu s člankom 438. stavkom 4.
Sporazuma, kad Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu izvršava dužnosti
koje su mu dodijeljene na temelju glave V. Sporazuma, sastojat će se
od visokih dužnosnika Europske komisije i Republike Moldove nadležnih za
trgovinu i pitanja povezana s trgovinom. Predstavnik Europske komisije ili
Republike Moldove nadležan za trgovinu i pitanja povezana s trgovinom djeluje
kao predsjedatelj u skladu s člankom 2. u nastavku. Na sastancima
će prisustvovati i predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje.
5.           U skladu s člankom 438. stavkom 3.
Sporazuma, Odbor za pridruživanje može donositi odluke u slučajevima
navedenima u Sporazumu i u područjima za koja mu je Vijeće za
pridruživanje delegiralo ovlasti. Te su odluke obvezujuće za stranke, koje
moraju poduzeti mjere potrebne za njihovu provedbu. Odbor za pridruživanje
donosi svoje odluke na temelju dogovora između stranaka nakon dovršetka
njihovih unutarnjih postupaka za donošenje tih odluka.
6.           Stranke ovog Poslovnika utvrđuju se u skladu s
člankom 461. Sporazuma.
Članak 2.
Predsjedanje
Stranke naizmjenično predsjedaju Odborom
za pridruživanje na razdoblje od 12 mjeseci. Prvo razdoblje započinje na
datum prvog sastanka Odbora za pridruživanje, a završava 31. prosinca iste
godine.
Članak 3.
Sastanci
1.           Osim ako su stranke dogovorile drugačije, Odbor za
pridruživanje sastaje se redovito, barem jednom godišnje. Izvanredne sjednice
Odbora za pridruživanje mogu se održati na zahtjev bilo koje stranke, ako se
stranke tako dogovore.
2.           Svaki sastanak Odbora za pridruživanje saziva
predsjedatelj u vrijeme i na mjestu o kojima su se stranke dogovorile.
Obavijest o sazivanju sastanka izdaje Tajništvo Odbora za pridruživanje
najkasnije 28 kalendarskih dana prije početka sastanka, osim ako su
stranke dogovorile drugačije.
3.           Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu sastaje se
najmanje jednom godišnje i kada to okolnosti zahtijevaju. Svaki sastanak saziva
predsjedatelj Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu u vrijeme, na
mjestu i na način o kojima su se stranke dogovorile. Obavijest o sazivanju
sastanka izdaje Tajništvo Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu
najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka sastanka, osim ako su
stranke dogovorile drugačije.
4.           Kad god je to moguće, redovit sastanak Odbora za
pridruživanje saziva se pravodobno prije redovitog sastanka Vijeća za
pridruživanje.
5.           Iznimno i ako se stranke tako dogovore, sastanci Odbora za
pridruživanje mogu se održati bilo kojim dogovorenim tehnološkim sredstvima,
kao što je videokonferencija.
Članak 4.
Delegacije
Prije svakog sastanka Tajništvo
obavješćuje stranke o predviđenom sastavu delegacija koje će sa
svake strane prisustvovati sastanku.
Članak 5.
Tajništvo
1.         Predstavnik Unije i predstavnik Republike Moldove djeluju
zajednički kao tajnici Odbora za pridruživanje i zajednički obavljaju
tajničke poslove, osim ako ovim Poslovnikom nije, u duhu obostranog
povjerenja i suradnje, određeno drugačije.
2.         Predstavnik Europske komisije i predstavnik Republike
Moldove nadležni za trgovinu i pitanja povezana s trgovinom zajednički
djeluju kao tajnici Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu.
Članak 6.
Korespondencija
1.           Korespondencija naslovljena na Odbor za pridruživanje
šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim obavijestiti drugog
tajnika.
2.           Tajništvo osigurava da se korespondencija naslovljena na
Odbor za pridruživanje proslijedi predsjedatelju Odbora i prema potrebi dostavi
kao dokumenti iz članka 7. ovog Poslovnika.
3.           Korespondenciju predsjedatelja Odbora za pridruživanje
Tajništvo šalje primateljima u ime predsjedatelja Odbora za pridruživanje.
Takva korespondencija šalje se, prema potrebi, kako je opisano u
članku 7. ovog Poslovnika.
Članak
7.
Dokumentacija
1.           Dokumentacija se šalje preko tajnikâ.
2.           Svaka stranka šalje svoju dokumentaciju svojem tajniku.
Tajnik će tu dokumentaciju proslijediti tajniku druge stranke.
3.           Tajnik Unije šalje dokumentaciju odgovornim predstavnicima
Unije te u takvu korespondenciju sustavno uključuje i tajnika Republike
Moldove.
4.           Tajnik Republike Moldove šalje dokumentaciju odgovornim
predstavnicima Republike Moldove te u takvu korespondenciju sustavno
uključuje i tajnika Unije.
Članak 8.
Povjerljivost
Osim ako je među strankama odlučeno
drugačije, sastanci Odbora za pridruživanje nisu javni. Kad jedna stranka
Odboru za pridruživanje dostavi informacije označene kao povjerljive,
druga stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sastanaka
1.           Tajništvo Odbora za pridruživanje na temelju prijedloga
stranaka sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak, kao i nacrt
operativnih zaključaka, kako je predviđeno člankom 10. u
nastavku. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je Tajništvo
Odbora za pridruživanje od jedne od stranaka zaprimilo zahtjev za
uključivanje u dnevni red, popraćen odgovarajućom
dokumentacijom, najkasnije 21 kalendarski dan prije datuma sastanka.
2.           Okvirni dnevni red, zajedno s odgovarajućom
dokumentacijom, šalje se u skladu s člankom 7. najkasnije 15
kalendarskih dana prije početka sastanka.
3.           Odbor za pridruživanje donosi dnevni red na početku
svakog sastanka. Ako se stranke slože, u dnevni red moguće je
uključiti točke koje se ne nalaze na okvirnom dnevnom redu.
4.           Predsjedatelj sastanka Odbora za pridruživanje može nakon
dogovora s drugom strankom na ad hoc bazi pozvati predstavnike drugih
tijela stranaka ili nezavisne stručnjake u predmetnom području da
sudjeluju na sastancima kako bi pružili informacije o određenim pitanjima.
Stranke osiguravaju da ti promatrači ili stručnjaci poštuju zahtjeve
o povjerljivosti.
5.           U savjetovanju sa strankama predsjedatelj sastanka Odbora
za pridruživanje može skratiti rokove utvrđene u stavcima 1. i 2. kako bi
se u obzir uzele posebne okolnosti.
Članak 10.
Zapisnik i operativni zaključci
1.           Nacrt zapisnika svakog sastanka zajednički sastavlja
dvoje tajnika.
2.           U pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom točkom
dnevnog reda navodi:
(a)      popis sudionika sastanka, popis službenika u njihovoj pratnji
i popis svih eventualnih promatrača ili stručnjaka koji su
prisustvovali sastanku;
(b)     dokumentaciju koja je dostavljena Odboru za pridruživanje;
(c)     izjave čije je uključivanje u zapisnik zatražio Odbor
za pridruživanje i
(d)     operativne zaključke sa sastanka, kako je predviđeno
u stavku 4.
3.           Nacrt dnevnog reda podnosi se na odobrenje Odboru za
pridruživanje. Odobrava se u roku od 28 kalendarskih dana nakon svakog sastanka
Odbora za pridruživanje. Nakon što se zapisnik odobri, potpisuju ga
predsjedatelj i dvoje tajnika. Ovjerena preslika šalje se svim primateljima iz
članka 7. ovog Poslovnika.
4.           Nacrt operativnih zaključaka svakog sastanka
sastavlja tajnik Odbora za pridruživanje iz stranke koja predsjeda sastankom te
se on dostavlja strankama zajedno s dnevnim redom, u pravilu najkasnije 15
kalendarskih dana prije početka sastanka. Taj se nacrt ažurira tijekom
sastanka te Odbor za pridruživanje na kraju sastanka donosi operativne
zaključke u koje su uključeni naknadni postupci stranaka, osim ako su
se stranke dogovorile drugačije. Nakon usuglašavanja, operativni
zaključi prilažu se zapisniku i njihova provedba preispituje se na svakom
sljedećem sastanku Odbora za pridruživanje. U tu svrhu Odbor za pridruživanje
donosi predložak kojim se omogućuje praćenje svake aktivnosti u
odnosu na poseban rok.
.
Članak 11.
Odluke
i preporuke
1.           U posebnim slučajevima kad su mu Sporazumom
dodijeljene ovlasti donošenja odluka ili kad mu je takve ovlasti delegiralo
Vijeće za pridruživanje, Odbor za pridruživanje donosi odluke i daje
preporuke. Odluke i preporuke donose se zajedničkim dogovorom među
strankama. Svaku odluku ili preporuku potpisuju predstavnici obiju stranaka. Ne
dovodeći u pitanje stavak 2., predstavnici potpisuju te dokumente
tijekom sastanka na kojem je donesena odgovarajuća odluka ili preporuka.
2.           Odbor za pridruživanje može donositi odluke ili davati
preporuke i pismenim postupkom ako se stranke tako dogovore. Pismeni postupak
sastoji se od razmjene nota između dvoje tajnika, koji djeluju u dogovoru
sa strankama. U tu svrhu, tekst prijedloga šalje se u skladu s
člankom 7. s rokom od najmanje 21 kalendarskog dana, unutar kojeg
članovi moraju iznijeti sve željene zadrške ili izmjene. U savjetovanju sa
strankama predsjedatelj Odbora za pridruživanje može skratiti rokove navedene u
ovom stavku kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti. Nakon što se tekst
dogovori, odluku ili preporuku potpisuju samostalno i redom predstavnici svake
stranke.
3.           Akti Odbora za pridruživanje naslovljavaju se kao „Odluka”
ili „Preporuka”. U svakoj odluci predviđen je datum stupanja na snagu.
4.           Odluke i preporuke Odbora za pridruživanje ovjerava dvoje
tajnika.
5.           Odluke i preporuke šalju se objema strankama.
6.           Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i
preporuka Odbora za pridruživanje u svojim službenim publikacijama.
Članak 12.
Izvješća
Odbor za pridruživanje na svakom redovitom
sastanku Vijeća za pridruživanje izvješćuje Vijeće za
pridruživanje o svojim aktivnostima i aktivnostima svojih pododbora, radnih
skupina i drugih tijela.
Članak 13.
Jezici

1.           Službeni jezici Odbora za pridruživanje jesu engleski i
rumunjski.
2.           Osim ako je odlučeno drugačije, Odbor za
pridruživanje svoje rasprave temelji na dokumentaciji pripremljenoj na ta dva
jezika.
Članak 14.
Troškovi
1.           Svaka stranka snosi sve troškove nastale njezinim
sudjelovanjem na sastancima Odbora za pridruživanje, kako u vezi s osobljem,
putovanjima i dnevnicama, tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim
izdacima.
2.           Troškove povezane s organizacijom sastanaka i umnožavanjem
dokumenata snosi stranka koja je domaćin sastanka.
3.           Troškove povezane s usmenim prevođenjem na sastancima
te pismenim prevođenjem dokumenata na engleski i rumunjski ili s engleskog
i rumunjskog kako je navedeno u članku 13. stavku 1. ovog
Poslovnika snosi stranka koja je domaćin sastanka.
Troškove usmenog i
pismenog prevođenja na druge jezike ili s njih snosi izravno stranka koja
ih je zatražila.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Ovaj se
Poslovnik može izmijeniti odlukom Vijeća za pridruživanje u skladu s
člankom 438. stavkom 1.
Članak
16.
Pododbori
i specijalizirane radne skupine
1.           U skladu s člankom 439. stavkom 2.
Sporazuma, Odbor za pridruživanje može odlučiti uspostaviti pododbore ili
bilo koji poseban odbor ili tijelo u posebnim područjima potrebnim za
provedbu Sporazuma, osim onih koji su predviđeni Sporazumom, kako bi mu
pomogli pri obavljanju dužnosti. Odbor za pridruživanje može odlučiti
ukinuti bilo koji takav pododbor, poseban odbor ili tijelo te utvrditi ili
izmijeniti njihovu nadležnost. Ako nije odlučeno drugačije, ti
pododbori djeluju pod nadležnošću Odbora za pridruživanje, kojem podnose
izvješća nakon svakog sastanka.
2.           Ako Sporazumom nije predviđeno drugačije ili
dogovoreno u Vijeću za pridruživanje, ovaj se poslovnik primjenjuje mutatis
mutandis na sve pododbore, poseban odbor ili tijela kako je opisano u prvom
stavku.
3.         Sastanci pododborâ stvorenih na temelju Sporazuma mogu se
održavati fleksibilno kad se ukaže potreba, osobno, u Bruxellesu ili u
partnerskoj zemlji ili npr. putem videokonferencije. Pododbori bi trebali biti
platforma za praćenje napretka u približavanju u posebnim područjima,
za rasprave o određenim pitanjima i izazovima koji proizlaze iz tog
procesa i za formuliranje preporuka i operativnih zaključaka.
4.         Tajništvo Odbora za pridruživanje mora biti uključeno u
svu relevantnu korespondenciju, dokumentaciju i komunikaciju povezanu s
pododborima, posebnim odborom ili tijelima kako je opisano u prvom stavku.
5.         Osim ako je Sporazumom predviđeno drugačije ili
ako su se stranke unutar Vijeća za pridruživanje drugačije
dogovorile, pododbori, poseban odbor ili tijela imaju ovlasti samo za davanje
preporuka Odboru za pridruživanje.
Članak
17.
Ovaj se Poslovnik primjenjuje na Odbor za
pridruživanje u sastavu za trgovinu mutatis mutandis, osim ako je
navedeno drugačije.
PRILOG
II.
ODLUKA
br. 2/2014 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a i Republike MOLDOVE
od
.. 2014.
o
osnivanju dvaju specijaliziranih pododbora
VIJEĆE ZA
PRIDRUŽIVANJE EU-a I Republike MOLDOVE,
uzimajući u obzir Sporazum o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s
druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 439.,
budući da:
(1)          U skladu s njegovim člankom 465., dijelovi
Sporazuma privremeno se primjenjuju od 1. rujna 2014.
(2)          Člankom 439. stavkom 2. predviđa se da
Vijeće za pridruživanje može odlučiti uspostaviti bilo koji drugi
specijalizirani pododbor ili tijelo u posebnim područjima potrebnim za
provedbu Sporazuma koji mu može pomagati u izvršavanju njegovih dužnosti.
(3)          Kako bi se omogućile rasprave na stručnoj razini
u ključnim područjima obuhvaćenima područjem privremene
primjene Sporazuma, trebalo bi uspostaviti dva pododbora. Uz dodatni dogovor
stranaka mogu se izmijeniti kako popis pododbora, tako i djelokrug pojedinih
pododbora.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Jedini
članak
Ovime se osnivaju pododbori navedeni u Dodatku
A. Poslovnici pododborâ uređeni su člankom 16. Poslovnika Odbora
za pridruživanje i pododbora iz Sporazuma o pridruživanju između EU-a i
Moldove kako je donesen Odlukom br. 1/2014 Vijeća za pridruživanje
EU-a i Moldove.
Sastavljeno u
Za Europsku uniju                                                       Za Republiku Moldovu
Dodatak A PRILOGU II.
Vijeće za pridruživanje EU-a i Republike Moldove
Uspostavljeni pododbori:
(1)          Pododbor za pravdu, slobodu i sigurnost;
(2)          Pododbor za suradnju u gospodarskom sektoru i ostalim
sektorima
PRILOG
III.
ODLUKA
br. 3/2014 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a i Republike Moldove
od
.. 2014.
o
delegiranju određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za
pridruživanje u sastavu za trgovinu
VIJEĆE ZA
PRIDRUŽIVANJE EU-a I REPUBLIKE MOLDOVE,
uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje
u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 436. stavak 3. i
članak 438. stavak 2.,
budući da:
(1)          Dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od
1. rujna 2014. u skladu s člankom 464. Sporazuma.
 (2)         Vijeće za pridruživanje odgovorno je za nadzor i
praćenje primjene i provedbe Sporazuma.
(3)          Vijeće za pridruživanje može Odboru za pridruživanje
delegirati bilo koje svoje ovlasti, uključujući ovlast za donošenje
obvezujućih odluka u skladu s člankom 438. stavkom 2.
Sporazuma.
 (4)         Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu bavi se svim
pitanjima koja se odnose na glavu V. (Trgovina i pitanja povezana s
trgovinom) kako je navedeno u članku 438. stavku 4. Sporazuma.
(5)          Kako bi se osigurala neometana i pravovremena provedba
dijela Sporazuma o produbljenoj i sveobuhvatnoj slobodnoj trgovini primjereno
je da Vijeće za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za
trgovinu delegira ovlasti za ažuriranje ili izmjenu Priloga ovom Sporazumu koji
se odnose na poglavlja 1., 3., 5., 6. i 8. glave V. (Trgovina i pitanja
povezana s trgovinom) Sporazuma pod uvjetom da u tim poglavljima nema posebnih
odredaba koje se odnose na ažuriranje ili izmjenu tih Priloga Sporazumu.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Jedini
članak
Vijeće za pridruživanje Odboru za
pridruživanje sastavu za trgovinu, kako se navodi u članku 438.
stavku 4. Sporazuma, delegira ovlast za ažuriranje ili izmjenu Priloga
koji se odnose na poglavlja 1., 3., 5., 6. i 8. glave V. (Trgovina i
pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma pod uvjetom da u tim poglavljima nema
posebnih odredaba koje se odnose na ažuriranje ili izmjenu tih Priloga
Sporazumu.
Za Europsku uniju                                                       Za Republiku Moldovu