               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.9.2020.
            COM(2020) 632 final
            2020/0283(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Europskog odbora za izradu standardâ u području unutarnje plovidbe i Središnje komisije za plovidbu Rajnom u vezi s donošenjem standardâ o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Predmet je ovog prijedloga odluka o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku Europskog odbora za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) 13. listopada 2020. i na plenarnoj sjednici Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR) od 3. prosinca 2020. u vezi s predviđenim donošenjem europskih standardâ kojima se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard ES-TRIN 2021/1) zajedno i u vezi s dopunskim ispitnim standardom za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.CCNR i CESNI

               Središnja komisija za plovidbu Rajnom (CCNR) je međunarodna organizacija s regulatornim ovlastima u području prijevoza unutarnjim plovnim putovima Rajne. Četiri države članice EU-a (Belgija, Francuska, Njemačka i Nizozemska) i Švicarska članice su CCNR-a.

               U revidiranoj Konvenciji o plovidbi Rajnom potpisanoj 17. listopada 1868. u Mannheimu definira se pravni okvir za upotrebu Rajne kao unutarnjeg plovnog puta za plovidbu i utvrđuju nadležnosti CCNR-a. U revidiranoj Konvenciji o plovidbi Rajnom od 17. listopada 1868., poznatoj i pod nazivom Akt iz Mannheima, definira se pravni okvir za upotrebu Rajne kao unutarnjeg plovnog puta za plovidbu i utvrđuju nadležnosti CCNR-a. Verzija Konvencije koja se trenutačno primjenjuje temelji se na Konvenciji o izmjeni Revidirane konvencije o plovidbi Rajnom donesene 20. studenoga 1963., koja je stupila na snagu 14. travnja 1967. Plenarne sjednice održavaju se dvaput godišnje. Na njima sudjeluju predstavnici država članica CCNR-a. Plenarna sjednica tijelo je CCNR-a za donošenje odluka. Na njoj se donose rezolucije Središnje komisije. Svaka država ima jedan glas, a odlučuje se jednoglasno. Te su rezolucije pravno obvezujuće. EU nije član CCNR-a.

               CCNR je 2015. donio rezoluciju o osnivanju Europskog odbora za izradu standardâ unutarnje plovidbe (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Zadaci tog odbora uključuju donošenje tehničkih standarda u različitim područjima, posebno u pogledu plovila, informacijske tehnologije i posade, ujednačeno tumačenje tih standarda i odgovarajućih postupaka te razmatranja o sigurnosti plovidbe, zaštiti okoliša i drugim područjima povezanima s plovidbom.

               CESNI je sastavljen od stručnjaka koji predstavljaju države članice CCNR-a i EU-a te čija su prava glasa ograničena na jedan glas za svaku državu. EU nije član CESNI-ja. Međutim, može sudjelovati u radu CESNI-ja, kao što to mogu i druge međunarodne organizacije čije se zadaće odnose na područja za koja je zadužen CESNI, ali bez prava glasa.

               2.2.Predviđeni akti CESNI-ja i CCNR-a

               Na sastanku 13. listopada 2020. CESNI treba donijeti novo izdanje standarda kojim se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard ES-TRIN 2021/1).

               Na sastanku 28. rujna 2015. CESNI je dovršio prvu verziju standarda ES-TRIN (standard ES-TRIN 2015/1). Standard je službeno donesen na plenarnoj sjednici CESNI-ja 26. studenoga 2015. CESNI je donio sljedeću izmjenu standarda ES-TRIN:

               1.6. srpnja 2017. standard ES-TRIN 2017/1

               2.8. studenoga 2018. standard ES-TRIN 2019/1

               ES-TRIN se redovito ažurira imajući u vidu rad CESNI-jevih radnih skupina.

               Redovito ažuriranje ES-TRIN-a potrebno je radi:

               ·održavanja visokog stupnja sigurnosti unutarnje plovidbe,

               ·praćenja tehničkog razvoja (primjerice protupožarnih sustava, opreme za navigaciju),

               ·osiguravanja usklađenosti s pravnim okvirom EU-a.

               Stručnjaci CESNI-ja su tijekom 2019. i 2020. pripremili novo izdanje standarda ES-TRIN 2021/1.

               ES-TRIN 2021/1 obuhvaća razne izmjene, a posebno u pogledu sljedećih područja:

               -
                     sigurnosnog razmaka, nadvođa i oznaka gaza (Poglavlje 4.);

               -
                     smanjenja dviju graničnih vrijednosti za razinu buke za plovilo u plovidbi i u mirovanju (članak 8.10.);

               -
                     prenosivih aparata za gašenje požara (članak 13.03. stavci od 2. do 4.);

               -
                     litij-ionskih akumulatora (članak 10.11.);

               -
                     pružanje i upotreba osobne opreme za zaštitu od buke (članak 14.09. stavak 3.);

               -
                     vratima u prostorijama nastambi (članak 15.02. stavak 11.);

               -
                     servisne prostorije za električne uređaje na putničkim plovilima (članak 19.07.);

               -
                     opreme za rekreacijska plovila (članak 26.01 stavak 1. točka (h));

               -
                     Prijelazne odredbe o:

               •
                     ugrađenim sustavima za gašenje požara

               •
                     pogonskim sustavima putničkih plovila;

               •
                     europskim i međunarodnim normama za plovila koja plove samo plovnim putovima izvan Rajne;

               -
                     opskrbi ukapljenim prirodnim plinom (LNG) (Prilog 8. točka 2.8.);

               -
                     pojašnjenjima u pogledu valjanosti svjedodžbe Unije za Rajnu (ESI-1-1);

               -
                     priznavanju posebnog sidra smanjene mase (ESI-II-9);

               -
                     ažuriranju upućivanja na europske i međunarodne norme;

               -
                     brojnim pojašnjenjima u različitim jezičnim verzijama.

               Standard ES-TRIN 2021/1 ažurirat će se zajedno s dopunskim ispitnim standardom za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0. I na njega upućuje. Stručnjaci CESNI-ja pripremili su ispitni standard AIS 2021/3.0 tijekom 2019. i 2020. Tim se standardom utvrđuju operativni i izvedbeni zahtjevi, načini ispitivanja i potrebni rezultati ispitivanja za brodsku opremu AIS-a unutarnje plovidbe. Revidiranim ispitnim standardom unutarnje plovidbe AIS 2021./3.0 uzima se u obzir tehnički napredak i novi normativni okvir (Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/838 od 20. veljače 2019.
                  1
               , Preporuka ITU-R M.1371-5
                  2
                i međunarodna norma IEC 61993-2, izdanje iz 2018.
                  3
               ).

               CESNI je na sastanku 30. travnja 2020. uvrstio donošenje standarda ES-TRIN 2021/1 i dopunskog ispitnog standarda za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0 na dnevni red sastanka 13. listopada 2020. Prije tog sastanka 13. listopada 2020. očekuju se samo formalne i manje izmjene nacrta standarda. Standard ES-TRIN 2021/1 objavit će se na posebnoj internetskoj stranici (cesni.eu). Sve države članice EU-a imaju (zaštićeni) pristup prethodno navedenim nacrtima standarda.

               U skladu s Direktivom (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe, izmjeni Direktive 2009/100/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2006/87/EZ
                  4
               , standard ES-TRIN 2021/1 uključit će se u pravo EU-a.

               Upućivanja na standarde koje je donio CESNI uvrštena su u Prilog II. Direktivi (EU) 2016/1629. Na temelju članka 31. stavka 1. te direktive Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte s ciljem prilagođavanja Priloga II. kako bi se bez nepotrebne odgode ažuriralo upućivanje na najnoviju verziju standarda ES-TRIN i utvrdio datum njegove primjene.

               CCNR će donijeti rezoluciju o izmjeni pravilnika CCNR-a kako bi se uključilo upućivanje na standard ES-TRIN 2021/1 i dopunski ispitni standard za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0.

               Kako bi se osigurala usklađenost dvaju postojećih pravnih režima tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (CCNR-ova i EU-ova), nužno je osigurati jednake standarde. U pravu EU-a i pravilnicima CCNR-a upućivat će se na standard ES-TRIN 2021/1 od 1. siječnja 2022.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Odlukom o utvrđivanju stajališta Unije treba se osigurati da se interesi EU-a na odgovarajući način uzmu u obzir pri donošenju odluka o utvrđivanju standardâ za plovila unutarnje plovidbe.

               Stručnjaci CESNI-ja temeljito su pripremili ažuriranje tehničkog standarda ES-TRIN. U tom je pogledu provedeno savjetovanje s brojnim stručnjacima iz javnog i privatnog sektora. Sljedeći tehnički sastanci na razini CESNI-ja održani su tijekom razvoja tog standarda:

               ·radni sastanci (27. i 28. 6. 2018.; 26 i 27. 9. 2018.; 20 i 21. 11. 2018.; 5 i 6. 3. 2019.; 25. – 27. 6. 2019.; 24. i 25. 9. 2019.; 19 i 20. 11. 2019.; 25. i 26. 2. 2020.) i

               ·sjednica Odbora (30. 4. 2020.).

               Na tim sastancima stručnjaci su uspjeli postići dogovor u pogledu tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe.

               Predloženo je stajalište Unije da se donese standard ES-TRIN 2021/1 jer se njime održava najviša razina sigurnosti unutarnje plovidbe, prati tehnički razvoj u tom sektoru i osigurava kompatibilnost zahtjeva za plovila u Europi.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  5
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  6
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               I CESNI i CCNR tijela su osnovana na temelju međunarodnog sporazuma.

               Iako pravila koja donosi CESNI nisu sama po sebi obvezujuća, postat će obvezujuća za članove CCNR-a nakon što CCNR izmijeni svoj zakonodavni okvir (Pravilnik o inspekcijskim pregledima brodova koji plove Rajnom) s upućivanjem na standard koji donese CESNI te nakon što taj standard postane obvezujući u okviru primjene revidirane Konvencije o plovidbi Rajnom. Ta pravila obvezuju članove CCNR-a na temelju Konvencije iz Mannheima od 17. listopada 1868
                  7
               .

               Nadalje, standard ES-TRIN 2021/1 i dopunski ispitni standard za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0 akti su koji proizvode pravne učinke za potrebe primjene članka 218. stavka 9. UFEU-a jer mogu presudno utjecati na sadržaj prava EU-a. Naime, za sve izmjene Direktive (EU) 2016/1629 mora se uzeti u obzir okvir koji se primjenjuje u skladu s revidiranom Konvencijom o plovidbi Rajnom.

               Tehnički standardi koje je donio CESNI uključeni su u Prilog II. Direktivi 2016/1629 i moraju se ažurirati donošenjem delegiranih akata.

               U skladu s člankom 22. Konvencije iz Manheima, CCNR je ovlašten za utvrđivanje obvezujućih tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe.

               Rezolucija koju treba donijeti CCNR, kojom će se izmijeniti pravilnici CCNR-a kako bi se uključilo upućivanje na standard ES-TRIN 2021/1 i dopunski ispitni standard za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0, bit će pravno obvezujući akt s obzirom na članice CCNR-a.

               Stoga je potrebno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru CESNI-ja i CCNR-a u vezi s donošenjem standarda o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na zajedničku prometnu politiku.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 91. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0283 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Europskog odbora za izradu standardâ u području unutarnje plovidbe i Središnje komisije za plovidbu Rajnom u vezi s donošenjem standardâ o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Revidirana Konvencija o plovidbi Rajnom od 17. listopada 1868., izmijenjena Konvencijom o izmjeni Revidirane konvencije o plovidbi Rajnom donesenom 20. studenoga 1963., stupila je na snagu 14. travnja 1967.

               (2)U skladu s člankom 22. Konvencije, Središnja komisija za plovidbu Rajnom (CCNR) može donijeti tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe.

               (3)Mjerama Unije u sektoru unutarnje plovidbe trebala bi se nastojati osigurati ujednačenost u razvoju tehničkih pravila koja se primjenjuju u Uniji na plovila njezine unutarnje plovidbe.

               (4)Europski odbor za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) osnovan je 3. lipnja 2015. u okviru CCNR-a radi razvoja tehničkih standarda za unutarnje plovne putove u različitim područjima, posebno u pogledu plovila, informacijske tehnologije i posade.

               (5)Za učinkovit prijevoz unutarnjim plovnim putovima važno je da su tehnička pravila za plovila kompatibilna i usklađena koliko god je to moguće u okviru različitih pravnih režima u Europi. Posebno bi države članice koje su ujedno i članice CCNR-a trebale podupirati odluke o usklađivanju pravila CCNR-a s onima koja se primjenjuju u Uniji.

               (6)Očekuje se da će CESNI na sastanku 13. listopada 2020. donijeti europski standard kojim se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard ES-TRIN) 2021/1 i dopunski ispitni standard za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0.

               (7)Standardom ES-TRIN 2021/1 utvrđuju se jedinstvena tehnička pravila potrebna za sigurnost plovila unutarnje plovidbe. Taj standard uključuje odredbe za brodogradnju, opremanje plovila unutarnje plovidbe i opremu za ta plovila, posebne odredbe za određene kategorije plovila kao što su putnički brodovi, potiskivani konvoji i kontejnerski brodovi, odredbe za opremu za sustav automatske identifikacije, odredbe za identifikaciju plovila, obrasce svjedodžbi i upisnika, prijelazne odredbe te upute za primjenu tehničkog standarda. Ispitnim standardom za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0 utvrđuju se operativni i izvedbeni zahtjevi, načini ispitivanja i zahtijevani rezultati ispitivanja za brodsku opremu AIS-a unutarnje plovidbe.

               (8)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Europskog odbora za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) jer će standard ES-TRIN 2021/1 moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Direktivu (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća.

               (9)U Prilogu II. Direktivi (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća upućuje se na tehnička pravila za plovila kako su predviđena u standardu ES-TRIN 2019/1. Komisija je ovlaštena za ažuriranje tog upućivanja u Prilogu II. na najnoviju verziju standarda ES-TRIN i utvrđivanje datuma njegove primjene. Stoga će standard ES-TRIN 2021/1 utjecati na Direktivu (EU) 2016/1629.

               (10)Očekuje se da će CCNR na sastanku 3. prosinca 2020. donijeti rezoluciju kojom će se izmijeniti pravilnici CCNR-a kako bi se uključilo upućivanje na standard ES-TRIN 2021/1 i dopunski ispitni standard za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0. Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru CCNR-a.

               (11)Unija nije članica CCNR-a ni CESNI-ja. Stajalište Unije trebaju izraziti države članice Unije koje su članice tih tijela djelujući zajednički.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Europskog odbora za izradu standarda unutarnje plovidbe (CESNI) 13. listopada 2020. jest pristanak na donošenje europskog standarda kojim se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard „ES-TRIN”) 2021/1 i dopunskog ispitnog standarda za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0.

               2.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na plenarnoj sjednici Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR) na kojoj se odlučuje o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe jest poduprijeti sve prijedloge kojima se tehnička pravila povezuju s pravilima standarda ES-TRIN 2021/1 i dopunskog ispitnog standarda za unutarnju plovidbu AIS 2021/3.0.

               Članak 2.

               1.Stajalište iz članka 1. stavka 1. zajednički izražavaju države članice Unije koje su članice CESNI-ja.

               2.Stajalište iz članka 1. stavka 2. zajednički izražavaju države članice Unije koje su članice CCNR-a.

               Članak 3.

               Manje tehničke izmjene stajališta navedenih u članku 1. mogu se dogovoriti bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/838 od 20. veljače 2019. o tehničkim specifikacijama za sustave za praćenje i određivanje položaja plovila i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 415/2007 (SL L 138, 24.5.2019., str. 31.).

                     (2)

                        Preporuka ITU-R M.1371-5, Tehničke karakteristike za sustav za automatsku identifikaciju s višestrukim pristupom s vremenskom podjelom u pomorskom mobilnom frekvencijskom pojasu VHF.

                     (3)

                        Međunarodna norma IEC 61993-2:2018, Pomorska navigacijska i radiokomunikacijska oprema i sustavi – Sustavi automatske identifikacije (AIS) – 2. dio: Brodska oprema za sustav za automatsku identifikaciju (AIS) razreda A – operativni i izvedbeni zahtjevi, načini ispitivanja i zahtijevani rezultati ispitivanja.

                     (4)

                        Direktiva (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe, izmjeni Direktive 2009/100/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2006/87/EZ (SL L 252, 16.9.2016., str. 118.).

                     (5)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 64.

                     (6)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (7)

                        Revidirana Konvencija o plovidbi Rajnom od 17. listopada 1868. kako je izmijenjena 20. studenoga 1963.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.1.2021.
            COM(2021) 24 final
            2021/0011(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Upravnom odboru za Carinsku konvenciju o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR u pogledu prijedloga izmjene te konvencije

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Upravnom odboru koji je osnovan Carinskom konvencijom o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR
                  1
                („Konvencija TIR”) u vezi s predviđenim donošenjem nekoliko izmjena Konvencije TIR.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Carinska konvencija o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR

               Cilj je Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR od 14. studenoga 1975. („Konvencija TIR”) olakšati međunarodni prijevoz robe od polaznih carinarnica do odredišnih carinarnica i kroz onoliko zemalja koliko je potrebno. Sporazum je stupio na snagu 1978. U studenome 2020. Konvencija je imala 76 stranaka, 75 država i Europsku uniju.

               Europska unija stranka je Konvencije TIR od 20. lipnja 1983.
                  2
               , a stranke su i sve njezine države članice.

               2.2.Upravni odbor

               Upravni odbor djeluje u okviru Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR. Uloga je Upravnog odbora razmatranje i donošenje izmjena Konvencije TIR. O prijedlozima se glasuje, a svaka država koja je stranka i zastupljena je na sjednici Upravnog odbora ima jedan glas. Unija ima isključivu nadležnost u području carine koje je uređeno Konvencijom TIR. Međutim, u skladu s člankom 52. stavkom 3. Konvencije Unija kao carinska i ekonomska unija nema pravo glasa povrh glasova njezinih država članica. Sve su države članice EU-a stranke i imaju pravo glasa.

               Izmjene Konvencije TIR donose se dvotrećinskom većinom glasova stranaka koje su prisutne i glasuju. Za donošenje odluka potreban je kvorum od najmanje jedne trećine država koje su stranke.

               2.3.Predviđeni akt Upravnog odbora

               Na svojoj sedamdeset četvrtoj sjednici, koja će se održati u veljači 2021., Upravni odbor treba donijeti odluku o donošenju predloženih izmjena Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta prilagoditi obrazac karneta TIR povećanju broja otpremnih i/ili odredišnih carinarnica koje mogu biti uključene u prijevoz TIR.

               Predviđeni akt bit će obvezujući za stranke u skladu s člancima 59. i 60. Konvencije TIR.

               Članak 59. odnosi se na izmjene glavnog dijela Konvencije TIR i njime se predviđa sljedeće: „Osim ako nije drukčije predviđeno člankom 60., svaka predložena izmjena koja se podnosi u skladu s prethodnim stavkom stupa na snagu za sve ugovorne strane tri mjeseca nakon isteka razdoblja od dvanaest mjeseci od dana podnošenja predložene izmjene, tijekom kojega nijedna država ugovornih strana nije dala prigovor glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. Ako je protiv predložene izmjene podnesen prigovor u skladu sa stavkom 3. ovog članka, smatra se da ta izmjena nije prihvaćena i nema nikakva pravnoga učinka.”

               Članak 60. odnosi se na izmjene Priloga Konvenciji TIR i njime se predviđa sljedeće: „Svaka predložena izmjena priloga 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. i 10. razmatrana u skladu s člankom 59. stavcima 1. i 2. stupa na snagu na dan koji određuje Upravni odbor u trenutku usvajanja izmjene, osim ako do prethodnoga datuma, koji istodobno određuje Upravni odbor, jedna petina ili pet država ugovornih strana, ovisno o tome koji je broj manji, ne obavijesti glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o svojem prigovoru na izmjenu. Upravni odbor određuje datume iz ovog stavka dvotrećinskom većinom nazočnih članova koji su glasovali.”

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije:

               Unija podržava prijedlog izmjene Priloga 1. Konvenciji TIR i ažuriranje izgleda obrazaca karneta TIR jer je to u skladu s prethodno donesenim izmjenama članka 18., kojima je povećan najveći broj carinskih ureda koji se mogu koristiti tijekom prijevoza TIR.

               Preciznije, kako je predložila Europska komisija, ažurirat će se inačice 1. i 2. obrasca karneta TIR
                  3
               . Inačica 1. standardna je verzija karneta TIR, koja se trenutačno upotrebljava u praksi, a inačica 2. je karnet TIR za duhan/alkohol, koji se trenutačno ne upotrebljava. Radi dosljednosti i kako bi se izbjegle daljnje promjene u budućnosti, potrebno je istodobno izmijeniti oba obrasca. Novi obrasci bit će priloženi prijedlogu odluke Vijeća.

               Te će promjene imati pozitivan učinak na terenu jer će gospodarskim subjektima omogućiti veću fleksibilnost u odabiru njihovih otpremnih i odredišnih carinarnica.

               To je pozitivna promjena koji će poboljšati privlačnost Konvencije TIR. Europska unija podupire tu inicijativu kojom se može olakšati korištenje međunarodnog provoznog režima.

               3.Pravna osnova

               3.1.Postupovnopravna osnova

               3.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  4
               .

               3.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Upravni odbor djeluje u okviru Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR.

               Akt koji Upravni odbor treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući na temelju međunarodnog prava u skladu s člancima 59. i 60. Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               3.2.Materijalnopravna osnova

               3.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               3.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 207. stavak 4. UFEU-a.

               3.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               4.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Upravnog odbora izmijeniti Carinska konvencija o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR i njezini prilozi, primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0011 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Upravnom odboru za Carinsku konvenciju o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR u pogledu prijedloga izmjene te konvencije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Carinska konvencija o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR od 14. studenoga 1975. („Konvencija TIR”) odobrena je u ime Europske ekonomske zajednice Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2112/78
                  5
                i stupila je na snagu u Zajednici 20. lipnja 1983.
                  6

               (2)Konsolidirana verzija Konvencije TIR objavljena je kao Prilog Odluci Vijeća 2009/477/EZ, a Komisija u skladu s njom objavljuje buduće izmjene Konvencije u Službenom listu Europske unije uz naznaku datuma stupanja na snagu.

               (3)U skladu s člancima 59. i 60. Konvencije TIR Upravni odbor za Konvenciju TIR („Upravni odbor”) može donositi izmjene Konvencije TIR i njezinih priloga dvotrećinskom većinom ugovornih stranaka koje su prisutne i glasuju.

               (4)Na svojoj sedamdeset četvrtoj sjednici od 9. do 12. veljače 2021. ili na kasnijoj sjednici Upravni odbor treba donijeti nekoliko izmjena Konvencije TIR i njezinih priloga.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Upravnog odbora jer će te izmjene biti obvezujuće za Uniju.

               (6)Kako bi se uzela u obzir prethodno donesena izmjena članka 18. Konvencije TIR kojom se povećao broj carinarnica koje mogu biti uključene u prijevoz TIR, potrebno je izmijeniti Prilog 1. Konvenciji TIR i ažurirati izgled inačice 1. i 2. obrasca karneta TIR.

               (7)Stajalište koje Unija treba zauzeti u Upravnom odboru stoga bi se trebalo temeljiti na nacrtu izmjena priloženom ovoj Odluci. Time se ne dovodi u pitanje mogućnost da se predstavnici Unije u Upravnom odboru za Konvenciju TIR dogovore o nematerijalnim manjim promjenama nacrta izmjena bez druge odluke Vijeća.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na sedamdeset četvrtoj ili kasnijoj sjednici Upravnog odbora za carinsku konvenciju o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR („Konvencija TIR”) temelji se na nacrtu izmjena koji je priložen ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. izražava Komisija. Države članice Unije izražavaju stajalište Unije tijekom službenog glasovanja u Upravnom odboru za Konvenciju TIR, djelujući zajednički u interesu Unije.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama i Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        „TIR” znači „Transports Internationaux Routiers”, odnosno „Međunarodni cestovni prijevoz”.

                     (2)

                        Uredba Vijeća (EEZ) br. 2112/78 od 25. srpnja 1978. o sklapanju Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR (Konvencija TIR) od 14. studenoga 1975. godine iz Ženeve, SL L 252/1.

                     (3)

                        U Prilogu ovom prijedlogu dostupan je novi izgled karneta TIR: ako se ne pojavljuje u legiswriteu, provjerite DQC-om.

                     (4)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (5)

                        Uredba Vijeća (EEZ) br. 2112/78 od 25. srpnja 1978. o sklapanju Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR (Konvencija TIR) od 14. studenoga 1975. godine iz Ženeve (SL L 252, 14.9.1978., str. 1.).

                     (6)

                        SL L 31, 2.2.1983., str. 13.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.1.2021.
            COM(2021) 24 final
            PRILOG

             Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Upravnom odboru za Carinsku konvenciju o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR u pogledu prijedloga izmjene te konvencije

               PRILOG

               Prilog 1., INAČICA 1., str. 2. korica: Obrazac karneta TIR, „Règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”, br. 5

               Umjesto quatre treba stajati huit

               Prilog 1., INAČICA 1., str. 3. korica: Obrazac inačice 1. karneta TIR, „Rules regarding the use of the TIR Carnet”, br. 5

               Umjesto four treba stajati eight

               Prilog 1., INAČICA 1., stranica 5. (bijela) obrasca karneta TIR, Voucher No. 1

               Umjesto postojećeg kupona br. 1 treba stajati
                  1

               Prilog 1., INAČICA 1., stranica 6. (zelena) obrasca inačice 1. karneta TIR, Voucher No. 2.

               Umjesto postojećeg kupona br. 2 treba stajati
                  2

               Prilog 1., INAČICA 2., str. 2. korica: Obrazac karneta TIR, „Règles relatives à l’utilisation du carnet TIR”, br. 5

               Umjesto quatre treba stajati huit.

               Prilog 1., INAČICA br. 2., str. 3. korica: Obrazac inačice 1. karneta TIR, „Rules regarding the use of the TIR Carnet”, br. 5

               Umjesto four treba stajati eight

               Prilog 1., INAČICA 2., stranica 12. (bijela) obrasca karneta TIR, Voucher No. 1

               Umjesto postojećeg kupona br. 1 treba stajati
                  3

               Prilog 1., INAČICA 2., stranica 13. (zelena) obrasca karneta TIR, Voucher No. 2

                  Umjesto postojećeg kupona br. 2 treba stajati
                  4

                     (1)

                        Vidjeti stranicu 3. ovog dokumenta.

                     (2)

                        Vidjeti stranicu 4. ovog dokumenta.

                     (3)

                        Vidjeti stranicu 5. ovog dokumenta.

                     (4)

                        Vidjeti stranicu 6. ovog dokumenta.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.1.2021.
            COM(2021) 26 final
            2021/0013(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR, Sporazum) Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) i u Radnoj skupini UNECE-a za cestovni promet (SC.1) u vezi s predviđenom izmjenom AETR-a radi uključivanja tehničkih specifikacija o pametnom tahografu u Sporazum.

               Nakon rasprava u okviru Skupine stručnjaka o AETR-u i stupanja na snagu Uredbe (EU) 2020/1054
                  1
               , koja uključuje revidirana pravila o tahografu, potrebno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na sljedećim sastancima Skupine stručnjaka za AETR i Radne skupine UNECE-a za cestovni promet (SC.1).

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.AETR

               Cilj je Europskog sporazuma o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu („AETR”) uskladiti zakonodavni okvir ugovornih stranaka Sporazuma u pogledu trajanja vožnje i odmora profesionalnih vozača te odgovarajuće tehničke zahtjeve za izradu i ugradnju tahografa. AETR je stupio na snagu 5. siječnja 1976. Naknadno je izmijenjen, posljednji put 20. rujna 2010.

               Sve države članice EU-a stranke su Sporazuma.

               2.2.Skupina stručnjaka o AETR-u i Radna skupina za cestovni promet

               Skupina stručnjaka o AETR-u tehnička je i neslužbena skupina koju je osnovao UNECE-ov Odbor za unutarnji promet s ciljem izrade prijedloga izmjena Sporazuma.

               Radna skupina za cestovni promet (SC.1) skupina je koju je osnovao Odbor za unutarnji promet i njezina je zadaća promicanje i olakšavanje međunarodnog cestovnog prijevoza usklađivanjem i pojednostavnjenjem pravila i zahtjeva povezanih s cestovnim prijevozom.

               Formalno donošenje prijedloga za izmjenu AETR-a provodi se u skladu s člankom 21. Sporazuma u skladu s kojim svaka ugovorna stranka može predložiti izmjene Sporazuma. Prijedlozi se moraju podnijeti glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. Ugovorne stranke nakon toga imaju rok od šest mjeseci za upućivanje prigovora na prijedlog. Prijedlog se smatra donesenim ako nijedna ugovorna stranka ne uloži prigovor na te izmjene.

               U praksi se o svim prijedlozima za izmjenu AETR-a najprije raspravlja i dogovara u okviru SC.1, prije nego što jedna od ugovornih stranaka uputi izmjene glavnom tajniku Ujedinjenih naroda. Ako se prijedlog sastoji od izmjena dodataka 1., 2. ili 3. Prilogu Sporazumu ili uvodnih članaka Dodatka 1.B Sporazumu, SC.1 mora donijeti prijedlog običnom većinom ugovornih stranaka koje su prisutne i glasuju, kako je utvrđeno u članku 22., članku 22.a i članku 22.b Sporazuma.

               2.3.Potreba za odlukom Vijeća

               Stajalište EU-a utvrđeno Odlukom Vijeća (EU) 2016/1877
                  2
                sadržavalo je sljedeće elemente:

               –brisanje članka 22.a AETR-a kojim se predviđa automatska primjena specifikacija tahografa na AETR i njegova zamjena postupkom utvrđenim u članku 22. Sporazuma. Postupak iz članka 22. trebalo bi neznatno izmijeniti kako bi se izbjeglo da već samo trećina ugovornih stranaka može spriječiti izmjene specifikacija tahografa;

               –izmjena članka 14. Sporazuma kako bi se omogućilo pristupanje EU-a Sporazumu;

               –izmjena članka 10. Sporazuma kako bi se uključilo upućivanje na Uredbu (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
                i izmjena Priloga 1.C Uredbi (EU) 2016/799
                  4
                o utvrđivanju tehničkih specifikacija pametnog tahografa.

               Usto, Vijeće je 19. studenoga 2018. donijelo Odluku (EU) 2018/1926
                  5
                o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti o provedbi sustava TACHOnet u ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a na temelju tehnologije „e-dostave”.

               Potrebno je utvrditi novo stajalište EU-a s obzirom na sljedeće sastanke Skupine stručnjaka o AETR-u i Radne skupine za cestovni promet u veljači, odnosno listopadu 2021. U tom novom stajalištu potrebno je uzeti u obzir rasprave u Skupini stručnjaka o AETR-u iz listopada 2016. i Uredbu (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća
                  6
                o izmjeni Uredbe (EU) br. 165/2014 o tahografu, koja je stupila na snagu 20. kolovoza 2020.

               Uredbom (EU) 2020/1054 predviđeno je da se položaj vozila bilježi automatski, posebno svaki put kad vozilo prijeđe granicu države članice i kada vozilo obavlja utovar ili istovar. Zbog tih je novih zahtjeva potrebno razviti novu verziju pametnog tahografa („verzija 2 pametnog tahografa”) koja će se morati ugraditi u novoregistrirana vozila najkasnije dvije godine nakon što Komisija donese tehničke specifikacije, konkretno najkasnije do kolovoza 2023. Usto, verzija 2 pametnog tahografa morat će se ugraditi ne samo u novoregistrirana vozila, nego i u sva vozila uključena u međunarodni prijevoz, najkasnije tri godine od kraja godine stupanja na snagu tehničkih specifikacija za vozila opremljena analognim tahografom i digitalnim tahografom koji zadovoljava specifikacije iz članka 3. stavka 4. Uredbe (EU) br. 165/2014, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1054, i najkasnije četiri godine nakon stupanja na snagu tehničkih specifikacija za vozila opremljena pametnim tahografom iz članka 3. stavka 4. točke (a) Uredbe (EU) br. 165/2014, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1054. Te novine u pravu EU-a trebalo bi naglasiti u raspravama u okviru AETR-a.

               3.Trenutačno stanje – napredak pregovora

               3.1.Uvođenje pametnog tahografa u AETR-u

               Od 2016. napredak u reformi institucijskog okvira Sporazuma nije bio moguć, a posebno u pogledu izmjene članka 14. kako bi se omogućilo pristupanje EU-a Sporazumu i izmjene pravila za donošenje specifikacija tahografa iz članka 22. Ugovorne stranke Sporazuma koje nisu članice EU-a dosad su se protivile tim aspektima.

               Međutim, sve ugovorne stranke Sporazuma, uključujući države članice, slažu se da je potrebno što prije uključiti tehničke specifikacije pametnog tahografa u Sporazum iz dva razloga. Prvo, ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a trebale bi poštovati iste visoke standarde EU-a u pogledu nadzora aktivnosti vozača uvođenjem najnaprednije verzije tahografa. U tom kontekstu treba napomenuti da su vozila registrirana u EU-u od lipnja 2019. opremljena pametnim tahografom i da će se verzija 2 pametnog tahografa uvesti u novoregistrirane kamione i autobuse iznad 3,5 tona najkasnije do kolovoza 2023. u skladu s Uredbom (EU) 2020/1054 kao dio prvog paketa za mobilnost. Drugo, dok specifikacije pametnog tahografa ne budu uvrštene u Sporazum, ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a u načelu bi mogle zabraniti pristup svojim državnim područjima za vozila koja su registrirana u EU-u i koja su opremljena pametnim tahografom.

               Rasprave u Skupini stručnjaka o AETR-u stoga su od 2018. bile usmjerene na uključivanje tehničkih specifikacija pametnih tahografa u Sporazum, te je postignut dogovor o specifikacijama pametnog tahografa i obliku u kojem bi ih trebalo uključiti u Sporazum.

               Hrvatska je na temelju tog zajedničkog dogovora 8. travnja 2020. u ime EU-a Tajništvu UNECE-a uputila službeni podnesak za uključivanje tehničkih specifikacija pametnog tahografa u Sporazum. Taj se službeni podnesak temelji na tehničkim specifikacijama koje je Komisija donijela Provedbenom uredbom (EU) 2016/799, podložno ograničenom broju prilagodbi konteksta AETR-a:

               –zamjena izraza „države članice” i „uređaj za bilježenje” izrazima „ugovorne stranke”, odnosno „nadzorni uređaj”;

               –mogućnost ograničavanja, u skladu s važećim nacionalnim propisima, snage prijenosa i odašiljanja podataka namjenskog komunikacijskog sustava kratkog dometa (DSRC) putem ITS sučelja;

               –zamjena svih upućivanja na zakonodavstvo EU-a upućivanjima na istovjetne odredbe međunarodnog prava, kao što su pravilnici UNECE-a.

               Usto, norme EN navedene u specifikacijama tahografa trebale bi se zamijeniti normama ISO u roku od pet godina od datuma stupanja na snagu specifikacija pametnih tahografa u AETR‑u.

               Nijedna od navedenih izmjena neće utjecati na interoperabilnost pametnog tahografa i njegovih sastavnih dijelova.

               3.2.Datum primjene specifikacija pametnog tahografa

               Iako je postignut znatan napredak u raspravama o sadržaju specifikacija pametnih tahografa, rasprave se još vode o datumu kada bi te specifikacije trebale postati obvezne za ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a. Ruska Federacija zahtijeva prijelazno razdoblje od četiri godine počevši od stupanja na snagu odgovarajuće izmjene Sporazuma, tj. isto razdoblje kao i za primjenu prethodnih verzija tahografa u ugovornim strankama AETR-a.

               Takvim prijelaznim razdobljem znatno bi se odgodila primjena pametnog tahografa u ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a. Ako se postigne dogovor o tehničkim specifikacijama pametnog tahografa i o datumu njihove primjene na sastanku SC.1 u listopadu 2021., s obzirom na očekivano vrijeme potrebno tajništvu Skupine stručnjaka da pripremi dokumentaciju za donošenje specifikacija i šestomjesečni postupak donošenja iz članka 22. Sporazuma, očekuje se da specifikacije neće biti donesene i uključene u Sporazum prije lipnja 2022. Ako specifikacije postanu obvezne četiri godine nakon datuma stupanja izmjene na snagu, ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a ne bi prije lipnja 2026. počele s ugradnjom pametnog tahografa u vozila koja su novoregistrirana na njihovu državnom području, tj. oko sedam godina nakon EU-a.

               4.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Uključivanjem verzije 2 pametnog tahografa u Sporazum doprinijet će se boljoj provedbi pravila o razdobljima vožnje i odmora u području AETR-a, bilježenjem dodatnih pozicija vozila u tahografu. S obzirom na to da će sva vozila registrirana u EU-u 2025.
                  7
                morati biti opremljena verzijom pametnog tahografa verzije 2, uvrštavanjem specifikacija verzije 2 pametnog tahografa u Sporazum izbjeći će se i situacija u kojoj će vozila opremljena dvjema različitim verzijama pametnog tahografa dulje vrijeme nastaviti prometovati na teritoriju EU‑a.

               S obzirom na to da će vozila koja su nedavno registrirana u EU-u morati biti opremljena verzijom 2 pametnog tahografa od sredine 2023. nadalje, EU bi mogao prihvatiti da se ta verzija najkasnije do kraja 2025. ugradi u vozila koja su novoregistrirana u ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a. Ugovornim strankama AETR-a koje nisu članice EU-a moglo bi se odobriti dodatno dvogodišnje prijelazno razdoblje za ugradnju verzije 2 pametnog tahografa u sva vozila uključena u prijevoz na području EU-a, tj. najkasnije do kraja 2027.

               Komisija je na sastanku Skupine stručnjaka o AETR-u u listopadu 2020. predstavila glavne funkcije verzije 2 pametnog tahografa i očekivane izmjene specifikacija koje su u ime Unije podnesene Tajništvu UNECE-a 8. travnja 2020. (specifikacije koje odgovaraju verziji 1 pametnog tahografa). EU će, na temelju provedbenog akta o tehničkim specifikacijama verzije 2 pametnog tahografa koji Komisija treba donijeti 2021., u kasnijoj fazi, najvjerojatnije na sastanku Skupine stručnjaka o AETR-u u listopadu 2021., predstaviti AETR-u revidirani tehnički dodatak (Dodatak 1.C) s tehničkim specifikacijama verzije 2 pametnog tahografa koje treba uključiti u Sporazum.

               Ujedno je potrebno izmijeniti određene aspekte stajališta koje treba zauzeti u ime EU-a kako je navedeno u Odluci (EU) 2016/1877. Kad je riječ o članku 22. Sporazuma, stajalištem EU-a utvrđenim u Odluci (EU) 2016/1877 predviđen je prijedlog u ime Unije za izmjene tog članka kako bi se, među ostalim, predvidjelo da se izmjene prihvaćaju ako manje od polovine nadležnih uprava ugovornih stranaka uputi glavnom tajniku prigovor na izmjene, dok je AETR-om trenutačno propisano da je dovoljno da jedna trećina ugovornih stranaka ospori izmjenu. Ugovorne stranke AETR-a koje nisu članice EU-a snažno su se usprotivile izmjeni koju je predložio EU. Stoga se više ne predlaže izmjena važećeg postupka iz članka 22.

               Štoviše, i u vezi sa stajalištem koje treba zauzeti u ime EU-a kako je navedeno u Odluci (EU) 2016/1877, nakon rasprava u Skupini stručnjaka o AETR-u više se ne čini potrebnim izbrisati članak 22.a Sporazuma koji će se i dalje primjenjivati na prethodne verzije tahografa.

               Izmjena članka 14. Sporazuma kojom bi se EU-u omogućilo pristupanje AETR-u, što je predmet Odluke Vijeća (EU) 2016/1877, nije uvažena pa će EU i dalje zahtijevati takvu izmjenu.

               EU je u listopadu 2020. Skupini stručnjaka o AETR-u objasnio preliminarna stajališta o pametnom tahografu i glavnim dodatnim funkcijama. EU je iznio i svoja preliminarna stajališta o datumima uvođenja verzije 2 pametnog tahografa iz Sporazuma. EU je potvrdio da će službeno stajalište EU-a biti podneseno tajništvu UNECE-a s obzirom na raspravu koja će se održati u Skupini stručnjaka o AETR-u u veljači 2021.

               Prvi nacrt prijedloga specifikacija verzije 2 pametnog tahografa mogao bi biti predstavljen na sastanku Skupine stručnjaka o AETR-u u veljači 2021.

               5.Sažetak predloženih izmjena

               5.1.Izmjena članka 10. radi upućivanja na tehničke specifikacije pametnog tahografa

               S obzirom na to da će tehničke specifikacije verzije 2 pametnog tahografa biti uvrštene kao novi Dodatak 1.C Prilogu Sporazumu, u članku 10. trebalo bi upućivati na te specifikacije za koje se smatra da ispunjavaju zahtjeve Sporazuma od datuma stupanja na snagu odgovarajuće izmjene Sporazuma.

               5.2.Izmjena članka 13. kojom se omogućuje prijelazno razdoblje za uvođenje pametnog tahografa

               Člankom 13. utvrđuje se prijelazno razdoblje od četiri godine prije nego što tehničke specifikacije tahografa postanu obvezne za ugovorne stranke AETR-a. Kad je riječ o verziji 2 pametnog tahografa, novoregistrirana vozila trebala bi biti opremljena pametnim tahografom najkasnije do 31. prosinca 2025. Vozila koja se upotrebljavaju u međunarodnom prijevozu trebala bi biti opremljena pametnim tahografom najkasnije do 31. prosinca 2027.

               5.3.Izmjena članka 14. kako bi se pristupanje AETR-u omogućilo organizacijama za regionalnu integraciju

               Člankom 14. mogućnost pristupanja AETR-u ograničena je samo na države koje su članice UNECE-a ili države koje su u UNECE primljene u savjetodavnom svojstvu. Kako bi se omogućilo pristupanje EU-a, članak 14. mora se izmijeniti tako da i organizacije za regionalnu integraciju ispunjavaju uvjete za pristupanje Sporazumu.

               5.4.Izmjena članka 22. radi primjene postupka utvrđenog u tom članku za izmjene tehničkih specifikacija pametnog tahografa

               Postupak utvrđen u članku 22. Sporazuma trebao bi se primjenjivati i na verziju 2 pametnog tahografa koja će biti definirana u novom Dodatku 1.C. Članak 22.a trebao bi ostati nepromijenjen u Sporazumu pa će se i dalje primjenjivati na digitalni tahograf.

               5.5.Uključivanje tehničkih specifikacija o pametnom tahografu kao Dodatak 1.C AETR-u

               Cjeloviti tekst tehničkih specifikacija verzije 2 pametnog tahografa trebalo bi uključiti u Sporazum kao Dodatak 1.C Prilogu Sporazumu. Prijedlog EU-a za Dodatak 1.C bit će dostupan 2021. Izradit će se na temelju specifikacija koje su u ime Unije dostavljene 8. travnja 2020. (verzija 1 pametnog tahografa) i specifikacija EU-a koje će Komisija donijeti 2021. na temelju Uredbe (EU) 2020/1054.

               5.6.Izmjena certifikata o homologaciji kako bi se uključila odobrenja za pametni tahograf i njegove sastavne dijelove

               Certifikat o homologaciji iz poglavlja III. Dodatka 2. mora se izmijeniti kako bi se u područje primjene certifikata uključio Dodatak 1.C, to jest pametni tahograf.

               6.Pravna osnova

               6.1.Postupovnopravna osnova

               6.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  8
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  9
               .

               6.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Radna skupina za cestovni promet (SC.1) tijelo je koje je osnovao UNECE.

               Akt o kojem se Radna skupina za cestovni promet treba usuglasiti prije upućivanja izmjena na donošenje glavnom tajniku Ujedinjenih naroda u skladu s člankom 21. Sporazuma akt je koji proizvodi pravne učinke. Prema međunarodnom pravu predviđeni akt bit će obvezujući u skladu s člankom 14. AETR-a.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu Odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               6.2.Materijalnopravna osnova

               6.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               6.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na prometnu politiku.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 91. UFEU-a.

               6.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               7.Objava predviđenog akta

               Primjereno je objaviti izmjene Sporazuma u Službenom listu Europske unije nakon njihova donošenja.

               2021/0013 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Europski sporazum o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR)
                  10
                stupio je na snagu 5. siječnja 1976. Posljednji je put izmijenjen 20. rujna 2010.

               (2)U skladu s člankom 21. AETR-a svaka ugovorna stranka može glavnom tajniku Ujedinjenih naroda podnijeti prijedloge izmjena AETR-a. Prije podnošenja glavnom tajniku Ujedinjenih naroda o prijedlozima se najprije raspravlja u okviru Radne skupine za cestovni prijevoz („SC.1”) Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE).

               (3)Predviđeno je da će Skupina stručnjaka o AETR-u na svojoj 25. planiranoj sjednici u veljači 2021. i SC.1 na svojem 116. planiranom sastanku u listopadu 2021. raspravljati o izmjenama AETR-a radi donošenja pametnog tahografa.

               (4)U članku 22.a AETR-a predviđeno je da izmjene Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85
                  11
                o digitalnom tahografu automatski preuzimaju sve ugovorne stranke AETR-a, bez formalnog savjetovanja ili glasanja. Nedovoljna uključenost ugovornih stranaka AETR-a u proces razvoja i donošenja tehničkih specifikacija o digitalnim tahografima važan je uzrok nezadovoljstva nekih od tih ugovornih stranaka. U Komunikaciji Komisije naslovljenoj „Digitalni tahograf: Nacrt za buduće aktivnosti”
                  12
                prepoznata je činjenica da se tim mehanizmom ugrožava ispravna i usklađena provedba digitalnog tahografa u ugovornim strankama koje nisu države članice EU-a. Stoga je u interesu Unije da se izmijeni postupak donošenja odluka u pogledu digitalnih tahografa i da se u Skupini stručnjaka za AETR predloži primjena postupka utvrđenog u članku 22. stavcima 1., 2. i 3. za uključivanje tehničkih specifikacija pametnog tahografa u AETR. Članak 22.a trebao bi ostati na snazi radi mogućih budućih izmjena prethodnih verzija tahografa.

               (5)Člankom 10. AETR-a propisano je da se za tahograf čija se izrada, ugradnja, uporaba i ispitivanje provode u skladu s Uredbom (EEZ) br. 3821/85 smatra da zadovoljava zahtjeve AETR-a. Članak 10. trebalo bi izmijeniti kako bi se uključilo upućivanje na tehničke specifikacije pametnog tahografa, za koje bi se trebalo smatrati da ispunjavaju zahtjeve AETR-a od datuma stupanja na snagu Dodatka 1.C Prilogu AETR-u.

               (6)Točan datum primjene pametnog tahografa u AETR-u trebalo bi utvrditi u članku 13. AETR-a o prijelaznim odredbama.

               (7)Člankom 14. AETR-a nije dopušteno pristupanje tijela osim država članica UNECE-a i država uključenih u rad UNECE-a u savjetodavnom svojstvu. Stoga bi, radi omogućivanja EU-ova pristupanja AETR-u, članak 14. trebalo izmijeniti kako bi se predvidjelo pristupanje organizacija za regionalnu integraciju AETR-u.

               (8)Nekoliko je argumenata u prilog EU-ovu pristupanju AETR-u. Prvo, Unija ima isključivu nadležnost u području rada posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu, kako je potvrđeno u predmetu 22/70. Drugo, takvim bi se pristupanjem zajamčila djelotvorna zastupljenost interesa Unije u AETR-u. Konačno, zbog posebnosti AETR-a i predloženog procesa donošenja odluka opravdavano je da Unija bude ugovorna stranka.

               (9)Tehničke specifikacije pametnog tahografa koje treba uključiti u AETR kao Dodatak 1.C Prilogu toj Uredbi trebalo bi izraditi na temelju specifikacija koje su 8. travnja 2020. u ime Unije dostavljene Skupini stručnjaka o AETR-u i na temelju specifikacija koje Komisija treba donijeti 2021. na temelju Uredbe (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća
                  13
               .

               (10)Certifikat o homologaciji za digitalne tahografe naveden u Dodatku 2. Priloga III. AETR-u trebalo bi izmijeniti kako bi se mogao upotrebljavati i za homologaciju pametnih tahografa i njihovih sastavnih dijelova.

               (11)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Skupini stručnjaka o AETR-u i u Radnoj skupini za cestovni promet kako bi se postiglo paneuropsko usklađivanje u području tahografa u cestovnom prometu.

               (12)Stajalište Unije zauzimaju države članice Unije koje su članice Skupine stručnjaka o AETR-u i Radne skupine UNECE-a za cestovni prijevoz, djelujući zajednički,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 25. sastanku Skupine stručnjaka o Europskom sporazumu o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) i na 116. sastanku Radne skupine UNECE-a za cestovni prijevoz mora biti u skladu s predloženim izmjenama AETR-a iz Priloga ovoj Odluci.

               Formalne i manje izmjene stajališta iz prvog stavka mogu se dogovoriti bez potrebe za izmjenom tog stajališta.

               Članak 2.

               1.Stajalište iz članka 1. zauzimaju države članice Unije koje su članice Skupine stručnjaka o AETR-u i Radne skupine UNECE-a za cestovni prijevoz, djelujući zajednički.

               2.Države članice dostavljaju predložene izmjene Skupini stručnjaka o AETR-u.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 15.7.2020., str. 1.).

                     (2)

                        Odluka Vijeća (EU) 2016/1877 od 17. listopada 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prometu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (SL L 288, 22.10.2016., str. 49.).

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).

                     (4)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 оd 18. ožujka 2016. o provedbi Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju tehničkih zahtjeva za izradu, ispitivanje, ugradnju, rad i popravak tahografa i njihovih sastavnih dijelova (SL L 139, 26.5.2016., str. 1.).

                     (5)

                        Odluka Vijeća (EU) 2018/1926 od 19. studenoga 2018. o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Skupini stručnjaka Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu o Europskom sporazumu o radu posada vozila u međunarodnom cestovnom prijevozu (SL L 313, 10.12.2018., str. 13.).

                     (6)

                        Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 31.7.2020., str. 1.).

                     (7)

                        Usp. članak 3. stavak 4. i članak 4. točku (a) Uredbe (EU) br. 165/2014, kako je izmijenjena Uredbom (EU) 2020/1054.

                     (8)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (9)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61 do 64.

                     (10)

                        SL L 95, 8.4.1978., str. 1.

                     (11)

                        Uredba Vijeća (EEZ) br. 3821/85 od 20. prosinca 1985. o tahografu u cestovnom prometu (SL L 370, 31.12.1985., str. 8.)

                     (12)

                        COM(2011) 454 final.

                     (13)

                        Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 31.7.2020., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.1.2021.
            COM(2021) 26 final
            PRILOG
            Prijedlogu odluke Vijeća o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Skupini stručnjaka za Europski sporazum o radu posada vozila koje sudjeluju u međunarodnom cestovnom prijevozu (AETR) te u Radnoj skupini za cestovni promet Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu

               PRILOG

               AETR se mijenja kako slijedi:

               (1)u članku 1. dodaje se sljedeća točka:

               „(x)
                     Za potrebe ovog Sporazuma „organizacija za regionalnu integraciju” znači organizacija koju su osnovale suverene države određene regije i koja ima nadležnost u određenim pitanjima koja su uređena ovim Sporazumom te je ovlaštena potpisati i ratificirati, prihvatiti i odobriti ovaj Sporazum ili mu pristupiti.”

               (2)u članku 10. dodaje se sljedeći stavak 4.:

               „4.
                     Od datuma stupanja na snagu Dodatka 1.C Prilogu ovom Sporazumu smatra se da su vozila opremljena nadzornim uređajem koji ispunjava zahtjeve Provedbene uredbe Komisije (EU) 2016/799
                  1
                i njezinih akata o izmjenama ili zahtjeve Dodatka 1.C Prilogu ovom Sporazumu u pogledu izrade, ugradnje, upotrebe i ispitivanja u skladu sa zahtjevima ovog Sporazuma.”

               (3)u članku 13. stavku 2. dodaje se sljedeća točka (c):

               „(c)
                     Dodatak 1.C postaje obvezan za zemlje koje su ugovorne stranke ovog Sporazuma najkasnije 31. prosinca 2025. Na temelju toga, sva vozila obuhvaćena ovim Sporazumom koja se prvi put stavljaju u uporabu od 1. siječnja 2026. opremaju se digitalnim nadzornim uređajem koji ispunjava te nove zahtjeve. Od dana stupanja na snagu odgovarajućih izmjena ovog Sporazuma, ugovorne stranke koje još nisu provele te izmjene u svojim zemljama prihvaćaju i nadziru na svojem državnom području vozila registrirana u drugoj ugovornoj stranci ovog Sporazuma koja su već opremljena takvim digitalnim nadzornim uređajem.

               Od 1. siječnja 2028. sva vozila koja se upotrebljavaju u međunarodnom prijevozu moraju biti opremljena digitalnim nadzornim uređajem koji ispunjava zahtjeve iz Dodatka 1.C.

               Ugovorne stranke poduzimaju potrebne korake kako bi kartice vozača iz Dodatka 1.C mogle izdavati najkasnije 1. listopada 2025.”;

               (4)članak 14. mijenja se kako slijedi:

               (a)umeće se sljedeći stavak 1.a:

               „1.a
                     Ovaj Sporazum mogu potpisati i organizacije za regionalnu integraciju.

               U svrhu izmjene dodataka 1., 1.B, 1.C, 2. i 3. predstavnik organizacije za regionalnu integraciju koja je ugovorna stranka Sporazuma smije glasati u ime država članica organizacije, bez njihove nužne prisutnosti na glasovanju.”

               (b)stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5.
                     Za svaku državu ili organizaciju za regionalnu integraciju koja ratificira ovaj Sporazum ili mu pristupi nakon što je položila osmu ispravu o ratifikaciji ili pristupanju iz stavka 4. ovog članka, ovaj Sporazum stupa na snagu 180 dana nakon što je ta država ili organizacija za regionalna integraciju položila ispravu o ratifikaciji ili pristupanju.”;

               (5)članak 22. mijenja se kako slijedi:

               (a)stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:

               „1.
                     Dodaci 1., 1.C i 2. Priloga ovom Sporazumu mogu se mijenjati u skladu s postupkom utvrđenim u ovome članku.

               2.
                     Na zahtjev ugovorne stranke sve predložene izmjene dodataka 1., 1.C ili 2. Priloga ovom Sporazumu razmatra Glavna radna skupina za cestovni prijevoz Gospodarske komisije za Europu.”

               (b)dodaje se sljedeći stavak 6.:

               „6.
                     Ako je za predložene izmjene dodatka 1.C Priloga ovom Sporazumu potrebna izmjena drugih odredaba Sporazuma, izmjene dodatka 1.C ne mogu stupiti na snagu prije stupanja na snagu izmjena tih drugih odredaba u skladu s člankom 21. Ako su u takvom slučaju izmjene Dodatka 1.C predstavljene istodobno s izmjenama drugih odredaba Sporazuma, datum njihova stupanja na snagu je datum koji proizlazi iz primjene postupka iz članka 21.”;

               (6)umeće se novi Dodatak 1.C na temelju tehničkih specifikacija koje Komisija treba donijeti u skladu s Uredbom (EU) 2020/1054
                  2
                Europskog parlamenta i Vijeća, kako su prilagođene kontekstu AETR-a;

               (7)u Dodatku 2. Poglavlje III. „Certifikat o homologaciji za proizvode u skladu s Dodatkom 1.B” zamjenjuje se sljedećim:

               „III. Certifikat o homologaciji za proizvode u skladu s Dodatkom 1.B/1.C (1)

               Nakon što ugovorna stranka odobri homologaciju, podnositelju zahtjeva izdaje certifikat o homologaciji sastavljen u skladu s obrascem u nastavku. Ugovorne stranke upotrebljavaju preslike tog dokumenta kako bi o odobrenju ili povlačenju homologacije obavijestile ostale ugovorne stranke.

               Certifikat o homologaciji za proizvode u skladu s Dodatkom 1.B/1.C (1)

               Naziv nadležnog tijela

               Izjava o (2):

               homologaciji

               povlačenju homologacije

               modela nadzornog uređaja

               sastavnog dijela nadzornog uređaja (3)

               kartice vozača

               kartice radionice

               kartice poduzeća

               kartice inspektora

               Homologacijski br. ………………………………

               (1)Proizvodne ili trgovačke oznake

               (2)Naziv modela

               (3)Ime proizvođača

               (4)Adresa proizvođača

               (5)Podneseno za homologaciju dana………………………………………

               (6)Ispitni laboratoriji

               (7)Datum i broj izvješća………………………………………..

               (8)Datum homologacije

               (9)Datum povlačenja homologacije

               (10)Modeli sastavnih dijelova nadzornog uređaja za

               koji je sastavni dio namijenjen…………………………………….

               (11)Mjesto
                     .

               (12)Datum…………………………………………………………….

               (13)Priložena opisna dokumentacija……………………………….

               (14)Napomene (uključujući stavljanje plombi ako je potrebno)…………

                  ………………………………………………………………………..

                  ………………………………………………………………………..

                  ………………………..

                  (Potpis)

               (1) Navesti Dodatak 1.B ili 1.C

               (2) Označiti odgovarajuća polja

               (3) Navesti sastavni dio na koji se odnosi obavijest”

                     (1)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/799 оd 18. ožujka 2016. o provedbi Uredbe (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju tehničkih zahtjeva za izradu, ispitivanje, ugradnju, rad i popravak tahografa i njihovih sastavnih dijelova (SL L 139, 26.5.2016., str. 1.).

                     (2)

                        Uredba (EU) 2020/1054 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2020. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) br. 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa (SL L 249, 31.7.2020., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.5.2019.
            COM(2019) 206 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Rumunjskoj, Italiji i Austriji

               OBRAZLOŽENJE

               1.Kontekst prijedloga

               Ova se odluka odnosi na mobilizaciju Fonda solidarnosti Europske unije (EUSF) u iznosu od 293 551 794 EUR radi pružanja pomoći Rumunjskoj, Italiji i Austriji nakon katastrofa koje su ih pogodile tijekom 2018. Mobilizaciji je priložen Nacrt izmjene proračuna (NIP) br. 3/2019
                  1
               , u kojem se predlaže unos potrebnih odobrenih sredstava u opći proračun za 2019. i za obveze i za plaćanja.

               2.Informacije i uvjeti

               2.1.Rumunjska – poplave u sjeveroistočnoj regiji u ljeto 2018.

               U razdoblju od sredine lipnja do početka kolovoza 2018. sjeveroistočnu su regiju Rumunjske pogodile učestale obilne padaline te zatim i velike poplave koje su uzrokovale znatnu štetu na infrastrukturi i kućanstvima te gubitke u poljoprivredi.

               (1)Rumunjska je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a 7. rujna 2018. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete. Zahtjev je bio ograničen na sjeveroistočnu regiju, koja je bila daleko najteže pogođena poplavama i u kojoj je prva šteta zabilježena 16. lipnja. U svojem su zahtjevu rumunjska nadležna tijela najavila da će uskoro poslati ažurirane informacije jer zbog dugotrajnosti poplava procjena štete još nije bila dovršena.

               (2)Katastrofa je prirodnog podrijetla.

               (3)Zahtjev je podnesen na temelju kriterija za „regionalnu prirodnu katastrofu” kako je utvrđeno u članku 2. stavku 3. Uredbe. U početnom su zahtjevu od 7. rujna rumunjska tijela ukupnu izravnu štetu procijenila na 196,8 milijuna EUR. S obzirom na to da taj iznos predstavlja tek 1,24 % BDP-a pogođene regije Nord-Est razine NUTS 2, početni zahtjev nije ispunjavao osnovni uvjet utvrđen u Uredbi o mobilizaciji EUSF-a te stoga ne bi bio prihvatljiv za doprinos iz Fonda solidarnosti.

               (4)Dana 9. listopada 2018. rumunjska su tijela, kao što su ranije najavila, dostavila revidirani zahtjev, u kojem je navedena ukupna izravna šteta od 327,7 milijuna EUR. Taj iznos predstavlja 2,07 % regionalnog BDP-a i stoga premašuje potrebni prag od 1,5 % regionalnog BDP-a (tj. 238 milijuna EUR u slučaju regije Nord-Est).

               (5)U Komisijinoj je analizi revidiranog zahtjeva Rumunjske unatoč tome utvrđeno nekoliko nedosljednosti. Komisija je stoga od rumunjskih tijela zatražila objašnjenja, koja su dostavljena 14. prosinca 2018.

               (6)Rumunjska su tijela u zahtjevu podrobno opisala učinak katastrofe. Opetovani naleti obilnih padalina u razdoblju od sredine lipnja do početka kolovoza uzrokovali su poplave te posljedične štete na infrastrukturi, u poljoprivredi i privatnim kućanstvima u svih šest okruga u sjeveroistočnoj regiji, osobito u Neamtu, Bacauu i Suceavi. Oštećeni su nasipi i brane na unutarnjim vodnim tokovima, više od 4 000 km cesta i ulica (nacionalnih i lokalnih), mostovi, sustavi za pročišćavanje vode i odvodnju, sustavi za distribuciju električne energije i plina, sustavi za opskrbu pitkom vodom i navodnjavanje te 32 škole i drugi javni objekti.

               (7)Rumunjska su tijela procijenila da trošak hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznosi 294 milijuna EUR i raščlanila ga po vrstama operacija. Najveći udio (više od 154 milijuna EUR) odnosi se na troškove osiguravanja zaštitne infrastrukture (nasipa), nakon čega slijede troškovi obnove prometne infrastrukture, koji iznose više od 127 milijuna EUR.

               (8)Rumunjska nije zatražila isplatu predujma.

               (9)Rumunjska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (10)Pogođena je regija dio „manje razvijenih regija” u okviru europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova za razdoblje 2014.–2020. Rumunjska tijela u svojem zahtjevu nisu obavijestila Komisiju da namjeravaju prenamijeniti sredstva iz programâ u okviru fondova ESI za mjere oporavka.

               (11)Rumunjska nije aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

               (12)Kada je riječ o provedbi propisa Unije o sprečavanju rizika od katastrofa i upravljanju tim rizikom, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               2.2.Italija – ekstremne vremenske prilike u jesen 2018.

               U listopadu i početkom studenoga 2018. većina je talijanskih regija koje se protežu od alpskih područja na sjeveru pa sve do Sicilije pogođena opetovanim naletima obilnih padalina i jakih vjetrova koji su uzrokovali poplave i odrone zemlje zbog kojih je jesen te godine bila najrazornija u novijoj povijesti, obilježena brojnim žrtvama i fizičkom štetom velikih razmjera.

               (1)Italija je podnijela zahtjev za financijski doprinos iz Fonda solidarnosti 20. prosinca 2018. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 2. listopada. Italija je 27. ožujka 2019. na vlastitu inicijativu dostavila ažurirane informacije s višim procjenama štete za tri pogođene regije.

               (2)Katastrofa je prirodnog podrijetla.

               (3)Zahtjev je podnesen na temelju kriterija za „prirodnu katastrofu velikih razmjera” kako je utvrđeno u članku 2. stavku 2. Uredbe. Talijanska tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 6,6 milijardi EUR (ažurirani iznos). Taj iznos predstavlja više od 192 % praga od 3,4 milijarde EUR koji se primjenjuje na Italiju.

               (4)Talijanska su tijela u zahtjevu podrobno opisala prirodu i opseg razaranja uzrokovanih ekstremnim vremenskim prilikama koje su uzrokovale najgoru jesen u novijoj povijesti. Poginule su 34 osobe, a jedna je osoba nestala. Ta je katastrofa pogodila gotovo sve talijanske regije od sjevera do juga, uključujući Furlaniju – Julijsku krajinu, autonomne pokrajine Trento i Bolzano, Liguriju, Lombardiju, Toskanu, Emiliju Romagnu, Lacij, Kampaniju, Kalabriju, Siciliju, Sardiniju te posebice regiju Veneto. U regijama Valle d’Aosta i Abruzzo prijavljene su manje štete.

               (5)Zbog odrona i srušenih stabala katastrofa je uzrokovala osobito velike poremećaje u cestovnom prometu na državnoj, regionalnoj, pokrajinskoj i općinskoj razini uslijed kojih su odsječene izolirane planinske i obalne općine. U većini je regija došlo do poremećaja u riječnom prometu, pomicanja tla, klizišta i poplava. Obustavljen je rad škola i drugih javnih službi. Udari vjetra brzine do 200 km/h uzrokovali su znatne gubitke u šumama (oko 8,5 milijuna kubičnih metara drvne sirovine), što je izazvalo ozbiljne posljedice za drvno gospodarstvo i turizam (uništena dizala, kolibe itd.). Pogotovo u Venetu štetu je pretrpjelo oko 130 zaštićenih područja mreže Natura 2000 na više od 414 000 hektara zemljišta. U gotovo svim regijama poplavljeni su javni i privatni objekti. Blokirana su postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda. Prekinuta je opskrba električnom energijom i plinom.

               (6)Prema analizi Komisije vremenske prilike u razdoblju obuhvaćenom zahtjevom mogu se iz meteorološke i hidrološke perspektive smatrati jednom pojavom. Nadalje, geografska rasprostranjenost i red veličine štete za koju talijanska tijela traže nadoknadu čine se vjerodostojnima uzimajući u obzir posljedice koje su zabilježene s pomoću brzog kartiranja programa Copernicus te u bazi podataka Europskog laboratorija za opasne oluje.

               (7)Italija je procijenila da trošak hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznosi više od 1 700 milijuna EUR i raščlanila ga po vrstama operacija. Najveći udio (više od 810 milijuna EUR) prihvatljivih troškova odnosi se na izdatke za osiguravanje zaštitne infrastrukture. Drugi po veličini udio odnosi se na troškove obnove infrastrukture u iznosu višem od 478 milijuna EUR.

               (8)Italija nije zatražila isplatu predujma.

               (9)Talijanska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (10)Prema kriterijima za dodjelu sredstava iz fondova ESI za razdoblje 2014.–2020. tri se pogođene regije smatraju „manje razvijenim regijama” (Kalabrija, Kampanija i Sicilija), dvije se smatraju „regijama u tranziciji” (Abruzzo i Sardinija), dok se ostalih devet regija smatra „razvijenim regijama”. Talijanska tijela nisu obavijestila Komisiju da namjeravaju prenamijeniti sredstva iz programâ u okviru fondova ESI za mjere oporavka.

               (11)Italija nije zatražila aktiviranje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu. Međutim, Koordinacijskom centru za odgovor na hitne situacije poslana je informativna napomena putem Zajedničkog komunikacijskog i informacijskog sustava za hitne situacije (CECIS).

               (12)Kada je riječ o provedbi propisa Unije o sprečavanju rizika od katastrofa i upravljanju tim rizikom, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               2.3.Austrija – ekstremne vremenske prilike u jesen 2018.

               Krajem listopada 2018. meteorološke pojave koje su pogodile Italiju utjecale su i na niz alpskih/južnih regija Austrije, posebice Korušku i istočni Tirol.

               (1)Austrija je podnijela zahtjev za doprinos iz Fonda solidarnosti 14. siječnja 2019. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 28. listopada 2018. Austrija je 20. veljače 2019. na vlastitu inicijativu dostavila ažurirane informacije s neznatno višim procjenama štete za pogođene regije.

               (2)Katastrofa je prirodnog podrijetla.

               (3)Austrijska tijela ukupnu izravnu štetu nastalu kao posljedica katastrofe procjenjuju na 326,2 milijuna EUR. Taj je iznos znatno niži od praga za katastrofe velikih razmjera koji se primjenjuje na Austriju za 2018., a iznosi 2,1 milijardu EUR. On je osim toga niži i od praga za takozvane regionalne katastrofe, koji iznosi 1,5 % regionalnog bruto domaćeg proizvoda ponderiranog prema udjelu štete u pogođenim regijama. Katastrofa se stoga ne može smatrati „prirodnom katastrofom velikih razmjera” ni „regionalnom prirodnom katastrofom” u skladu s uvjetima Uredbe. Međutim, budući da su katastrofu uzrokovali isti meteorološki uvjeti koji su uzrokovali katastrofu velikih razmjera u Italiji, austrijska su tijela dostavila zahtjev na temelju takozvane „odredbe o susjednoj državi” utvrđene u članku 2. stavku 4. Uredbe, u skladu s kojom i prihvatljiva država pogođena istom prirodnom katastrofom koja se smatra prirodnom katastrofom velikih razmjera u susjednoj prihvatljivoj državi može koristiti pomoć iz Fonda solidarnosti.

               (4)Austrijska tijela dostavila su detaljan opis posljedica katastrofe. Daleko najveća šteta nastala je u alpskim područjima koja graniče s Italijom: najjužnijoj austrijskoj saveznoj zemlji Koruškoj i susjednom istočnom Tirolu. Upotrebom sustava ranog upozoravanja na poplave, izdavanjem upozorenja stanovništvu i brzim djelovanjem snaga civilne zaštite spriječene su ozljede i smrtni slučajevi. Neka su naselja evakuirana radi predostrožnosti. Međutim, zbog velike količine padalina i oluja s vjetrom brzine do 130 km/h poplavljeni su objekti, nastale su znatne štete u šumama zbog oborenih stabala i odroni tla uslijed kojih su odsječene prometnice i prekinuta opskrba električnom energijom. Nekoliko je dana na terenu bilo više od 7 000 hitnih službi, uključujući vojsku i 5 helikoptera.

               (5)Austrija je procijenila da trošak hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznosi 214,5 milijuna EUR i raščlanila ga po vrstama operacija. Najveći udio (više od 85 milijuna EUR) prihvatljivih troškova odnosi se na troškove osiguravanja zaštitne infrastrukture (riječnih nasipa). Drugi po veličini udio odnosi se na mjere sprečavanja erozije tla, a iznosi više od 72 milijuna EUR.

               (6)Austrijska tijela nisu zatražila isplatu predujma.

               (7)Austrijska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (8)Prema kriterijima za dodjelu sredstava iz fondova ESI za razdoblje 2014.–2020. pogođene su regije „razvijene regije”. Austrijska tijela u svojem su zahtjevu navela da novčana sredstva iz austrijskog programa ruralnog razvoja koji se financira iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj namjeravaju iskoristiti za obnovu zaštitnih šuma.

               (9)Austrija nije zatražila aktiviranje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu.

               (10)Kada je riječ o provedbi propisa Unije o sprečavanju rizika od katastrofa i upravljanju tim rizikom, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               2.5.Zaključak

               Zbog prethodno navedenih razloga katastrofe iz zahtjeva koje su podnijele Rumunjska, Italija i Austrija ispunjavaju uvjete za mobilizaciju EUSF-a navedene u Uredbi.

               3.Financiranje iz sredstava EUSF-a dodijeljenih za 2019.

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013., kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  2
                (dalje u tekstu „Uredba o VFO-u”), a posebno njezinim člankom 10., omogućuje se mobilizacija EUSF-a do godišnje gornje granice od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.). Točkom 11. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  3
                utvrđuju se modaliteti za mobilizaciju EUSF-a.

               Budući da je glavni razlog za osnivanje EUSF-a bila solidarnost, Komisija smatra da bi pomoć trebala biti progresivna. To znači da bi, u skladu s dosadašnjom praksom, za dio štete koji premašuje prag za mobilizaciju EUSF-a za „prirodne katastrofe velikih razmjera” (odnosno 0,6 % BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2011., ovisno o tome koji je iznos manji) intenzitet pomoći trebao biti veći od onoga za štetu do tog praga. Stopa koja se u prošlosti primjenjivala za utvrđivanje dodijeljenih sredstava za katastrofe velikih razmjera iznosi 2,5 % ukupne izravne štete ispod praga i 6 % za dio štete iznad praga. Za regionalne katastrofe i katastrofe prihvaćene u okviru odredbe o „susjednoj zemlji” stopa iznosi 2,5 %.

               Doprinos ne smije premašiti procijenjeni ukupni trošak prihvatljivih operacija. Metodologija za izračun pomoći navedena je u Godišnjem izvješću o EUSF-u za razdoblje 2002.–2003. te su je prihvatili Vijeće i Europski parlament.

               Na temelju zahtjeva Rumunjske, Italije i Austrije izračun financijskog doprinosa iz EUSF-a, koji se temelji na procjeni ukupne izravne nastale štete, utvrđuje se kako slijedi:

                        Država članica

                        Kategorizacija katastrofe

                        Ukupna izravna šteta

                        (u milijunima EUR)

                        Prag za katastrofe velikih razmjera

                        (u milijunima EUR)

                        2,5 % izravne štete do praga

                        (u EUR)

                        6 % izravne štete iznad praga

                        (u EUR)

                        Ukupni predloženi iznos pomoći

                        (u EUR)

                        Isplaćeni predujam

                        (u EUR)

                        RUMUNJSKA

                        Regionalna

                        (čl. 2. st. 3.)

                        327,692

                        986,378

                        8 192 300

                        —

                        8 192 300

                        0

                        ITALIJA

                        Nacionalna

                        (čl. 2. st. 2.)

                        6 630,276

                        3 446,057

                        86 151 425

                        191 053 170

                        277 204 595

                        0

                        AUSTRIJA

                        Susjedna zemlja

                        (čl. 2. st. 4.)

                        326,196

                        2 118,701

                        8 154 899

                        —

                        8 154 899

                        0

                        UKUPNO

                        293 551 794

                        0

               U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe o VFO-u ukupni iznos raspoloživ za mobilizaciju EUSF-a na početku 2019. bio je 851 082 072 EUR, što odgovara zbroju dodijeljenih sredstava za 2019. u iznosu od 585 829 691 EUR, uvećano za preostala dodijeljena sredstva za 2018. u iznosu od 265 252 381 EUR koji nije potrošen te je prenesen u 2019.

               U ovom se trenutku u 2019. može mobilizirati iznos od 704 624 649 EUR. To odgovara ukupnom iznosu koji je bio na raspolaganju za mobilizaciju EUSF-a početkom 2019. (851 082 072 EUR) umanjenom za iznos od 146 457 423 EUR koji je zadržan radi poštovanja obveze zadržavanja 25 % iznosa dodijeljenih sredstava za 2019. do 1. listopada 2019., kako je propisano člankom 10. stavkom 1. Uredbe o VFO-u.

                        Sažeta tablica financiranja sredstvima EUSF-a

                        Iznos

                        EUR

                        Dodijeljena sredstva za 2018. prenesena u 2019.

                        265 252 381

                        Dodijeljena sredstva za 2019.

                        585 829 691

                        ---------------

                        Ukupno raspoloživo na početku 2019.

                        851 082 072

                        Umanjeno za zadržani iznos od 25 % dodijeljenih sredstava za 2019.

                        –146 457 423

                        ----------------

                        Maksimalni iznos koji je trenutačno na raspolaganju (dodijeljena sredstva za 2018.+2019.)

                        704 624 649

                        Ukupni iznos pomoći predložen za mobilizaciju za Rumunjsku, Italiju i Austriju

                        –293 551 794

                        ----------------

                        Preostala raspoloživa sredstva do 1. listopada 2019.

                        411 072 855

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Rumunjskoj, Italiji i Austriji

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije
                  4
               , a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  5
               , a posebno njegovu točku 11.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na hitne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih prirodnim katastrofama.

               (2)Sredstva Fonda ne smiju prijeći maksimalni godišnji iznos od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  6
               .

               (3)Rumunjska je 7. rujna 2018. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon ekstremnih vremenskih prilika koje su prouzročile velike poplave.

               (4)Italija je 20. prosinca 2018. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon ekstremnih vremenskih prilika.

               (5)Austrija je 14. siječnja 2019. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon ekstremnih vremenskih prilika.

               (6)Zahtjevi Rumunjske, Italije i Austrije ispunjavaju uvjete za osiguravanje financijskog doprinosa iz Fonda, utvrđenima člankom 4. Uredbe (EZ) br. 2012/2002.

               (7)Stoga bi trebalo mobilizirati Fond kako bi se osigurao financijski doprinos za Rumunjsku, Italiju i Austriju.

               (8)Radi što brže mobilizacije Fonda ovu je odluku potrebno primjenjivati od datuma njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2019. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije te se u odobrenim sredstvima za plaćanje i odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza osiguravaju sljedeći iznosi:

               iznos od 8 192 300 EUR za Rumunjsku,

               iznos od 277 204 595 EUR za Italiju,

               iznos od 8 154 899 EUR za Austriju.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od …[datum donošenja]**.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                     (1)

                        COM(2019) 205, 22.5.2019.

                     (2)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (3)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (4)

                        SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

                     (5)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (6)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).