				|

		52013PC0747

			Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2011/344/EU o dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu /* COM/2013/0747 final - 2013/0362 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Vijeće je 17.
svibnja 2011., na zahtjev Portugala, odobrilo financijsku pomoć Portugalu
(Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU) za potporu jačem gospodarskom
i reformskom programu kojemu je cilj ponovna uspostava povjerenja i održivog rasta
gospodarstva te zaštita financijske stabilnosti u Portugalu, europodručju
i EU-u.
U skladu s člankom 3. stavkom 10. Odluke
2011/344/EU, Komisija je zajedno s MMF-om i u suradnji s ESB-om provela osmu i
devetu reviziju kako bi procijenila napredak u provedbi usuglašenih mjera kao i
njihovu djelotvornost i gospodarski i socijalni učinak.
Uzimajući u obzir nedavne gospodarske,
fiskalne i financijske trendove te mjere politike, Komisija smatra da su za
ostvarenje ciljeva programa potrebne određene promjene uvjeta gospodarske
politike na kojoj se pomoć temelji, kako je objašnjeno u uvodnim izjavama
predloženih izmjena Provedbene odluke Vijeća.
2013/0362 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o izmjeni Provedbene odluke 2011/344/EU o
dodjeli financijske pomoći Unije Portugalu
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU)
br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi Mehanizma za europsku
financijsku stabilnost [1],
a posebno njezin članak 3. stavak 2.
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       U skladu s člankom 3.
stavkom 10. Provedbene odluke Vijeća 2011/344/EU, Komisija je, zajedno s
Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i u suradnji s Europskom središnjom
bankom (ESB) u razdoblju od 16. rujna do 3. listopada 2013., provela
kombiniranu osmu i devetu reviziju napretka koji su državna tijela ostvarila u
provedbi usuglašenih mjera.
(2)       Rast tromjesečnog
realnog BDP-a postao je ponovno pozitivan u drugom tromjesečju ove godine,
a i kratkoročni pokazatelji upućuju na postupni izlazak iz recesije.
Predviđa se da će se realni BDP ove godine smanjiti za 1,8 % te
da će u 2014. porasti za 0,8 % odnosno 1,5 % u 2015.
Predviđa se da će napetosti na tržištu rada u određenoj mjeri slabiti.
Ipak, predviđa se da će stopa nezaposlenosti sljedeće godine
doseći najvišu razinu i iznositi 17,7 %, nakon čega će se
postupno smanjivati. Nesigurnosti u pogledu makroekonomskih prognoza i dalje su
izražene jer održivost predviđenog oporavka u 2014. i 2015. ovisi o
pozitivnim trgovinskim trendovima i trendovima na financijskim tržištima, koji
su i dalje nestabilni.
(3)       Do kolovoza 2013. zabilježeno
je poboljšanje gotovinskog deficita države od 0,6 postotna boda BDP-a (ne
uključujući izvanredne čimbenike) u usporedbi s istim razdobljem
prošle godine. Solidni porezni prihodi i restriktivno izvršenje većine
rashodnih stavki u skladu su s izvršenjem proračuna. Međutim,
utvrđena su neka odstupanja u pogledu fiskalnih prognoza iz 7. revizije.
Ona uključuju manjak povezan s reprogramiranjem sredstava EU-a i odgodom
prodaje koncesija za luke (jednokratne mjere) te ostale čimbenike, kao što
su veći doprinos proračunu EU-a od očekivanog, slabiji priljev
nekih neporeznih prihoda, prijenos Grčkoj dividendi od grčkih
državnih obveznica u investicijskom portfelju središnje banke Banco de
Portugal, manji socijalni doprinosi mirovinskom sustavu državnih službenika od
očekivanog te prekoračenja u stavci za plaće i intermedijarnoj
potrošnji. Nakon korištenja privremenih proračunskih sredstava (0,3 %
BDP-a), procjenjuje se da će se zbog neto učinka odstupanja deficit
proračuna za 2013. povećati za 0,5 % BDP-a. Nadalje,
proračunski jaz povećao se i zbog dokapitalizacije BANIF-a u
vrijednosti od 0,4 % BDP-a iako se ta operacija ne uzima u obzir za
potrebe programa.
(4)       Vlada poduzima korektivne
mjere kako bi osigurala ostvarenje programskog ciljnog deficita u vrijednosti
od 5,5 % BDP-a, prije svega smanjenjem dostupnih sredstava za ulaganja i
strožom kontrolom intermedijarne potrošnje resornih ministarstava (0,1 %
BDP-a). Nadalje, vlada je najavila jednokratnu mjeru naplate potraživanja od
poreza i socijalnih doprinosa, u okviru koje se očekuje povrat prihoda u
visini od otprilike 0,4 % BDP-a te koja je popraćena jačim sankcijama
za počinitelje poreznih kaznenih djela.
(5)       Ažurirana fiskalna
predviđanja ukazuju na fiskalni napor u vrijednosti od 0,5 % BDP-a za
2013., mjeren poboljšanjem u strukturnoj bilanci, što je nešto manje od
0,6 % BDP-a predviđenih u 7.  reviziji. Predviđeni
lošiji rezultati uglavnom se objašnjavaju kašnjenjem provedbe inicijalno
planiranog konsolidacijskog paketa i njegove djelomične zamjene
jednokratnim mjerama, dok neočekivani pritisci i dalje opterećuju
proračunske pričuve. Kašnjenja u provedbi uzrokovana su nizom
ograničenja, kao što je politička kriza u srpnju i preustroj vlade
koji je nakon toga uslijedio; izazov odgovora na mišljenje Ustavnog suda od 29.
kolovoza prema kojem su neke odredbe nacrta zakona o novom sustavu prekvalifikacije
radnika proglašene protuustavnima te tehničke poteškoće pri provedbi
određenih mjera, prije svega izmijenjeni doprinosi za socijalno osiguranje
iz davanja za nezaposlenost i za slučaj bolesti iznad minimalne razine, na
temelju odluke Ustavnog suda od 5. travnja.
(6)       Vlada je potvrdila svoju
obvezu ostvarenja ciljnog deficita od 4 % BDP-a u 2014. U tom pogledu
vlada je donijela konsolidacijske mjere u vrijednosti od oko 2,3 % BDP-a,
kojima se pokriva i dio manjka u 2013. koji će se prenijeti u 2014.  Konsolidacijske
mjere u najvećoj su mjeri obuhvaćene nacrtom zakona o proračunu,
dok se neke mjere provode posebnim zakonodavstvom. Mjere su prvenstvo stalne
naravi te se uglavnom temelje na štednji potrošnje. Općenito, kumulativna
vrijednost konsolidacijskog paketa potrebnog za ostvarenje predviđene
fiskalne prilagodbe nije se promijenila u odnosu na 7. reviziju –
iznosi približno4,7 milijardi EUR stalnih mjera štednje u razdoblju
2013. – 2014. odnosno 2,8 % BDP-a. Međutim, dio konsolidacijskih
nastojanja sada se prenosi u 2014. zbog prethodno navedenih kašnjenja u 2013.

(7)       Veći dio konsolidacije u
2014., oko 1,8 % BDP-a, trebao bi se temeljiti na reviziji javne
potrošnje, koja je provedena prošle godine kako bi se povećala pravednost
i učinkovitost pružanja socijalnih transfera i javnih usluga. Glavni
učinak revizije javne potrošnje temeljit će se na tri glavna
čimbenika: 1. ograničenje izdataka za plaće u javnom sektoru
smanjivanjem radne snage u javnom sektoru usmjeravajući njegov ustroj u
korist visokokvalificiranih radnika, usklađivanjem propisa o uvjetima rada
u javnom sektoru s onima u privatnom sektoru te uvođenjem politike o
plaćama koja je transparentnija i temelji se na zaslugama; 2. mirovinska
reforma i 3. rezanja sektorske potrošnje u okviru resornih ministarstava i
programa.
(8)       Kako bi se nadoknadili
negativni prijenosi iz izvršenja proračuna za 2013. te kako bi se ostvario
ciljni deficit od 4 % BDP-a, paket revizije javne potrošnje nadopunjuje se
ostalim stalnim mjerama kojima je cilj daljnje poboljšanje učinkovitosti i
pravednosti trenutačnog sustava poreza i davanja (u vrijednosti od
0,4 % BDP-a). Nadalje, provest će se niz jednokratnih mjera u
vrijednosti od 0,2 % BDP-a, čime će se više nego nadoknaditi
troškovi koji proizlaze iz jednokratnih avansnih plaćanja povezanih s
uvođenjem sustava sporazumnog raskida ugovora u javnom sektoru.
(9)       Predviđa se da će
udio duga u BDP-u u 2013. doseći najveću vrijednost i iznositi
127,8 %, a da će nakon toga početi opadati. Povećanje u
odnosu na 7. reviziju objašnjava se ispravkom podataka o dugu iz
2012., koji je sada nešto veći, te neostvarenjem nekih kratkoročnih
aktivnosti smanjenja duga. Osobito se predviđa da će se u Fondu za
stabilizaciju socijalne sigurnosti postupnije povećavati udjeli
portugalskih državnih obveznica, a prihodi od privatizacije uglavnom će
ostati u vlasništvu Parpublice dok na snagu ne stupi nova ESA 2010 te dok se ne
definira položaj tog poduzeća. Nadalje, predviđa se da će
gotovinski saldo državne riznice na kraju godine biti veći od onoga što se
prethodno predviđalo (za oko 2 milijarde EUR).
(10)     Postupak proračunske
prilagodbe popraćen je nizom fiskalnih strukturnih mjera u cilju
poboljšanja kontrole državne potrošnje i naplate prihoda. Posebno će se
sveobuhvatnom reformom proračunski okvir, uključujući tijela
središnje, regionalne i lokalne vlasti, uskladiti s najboljom praksom u
području upravljanja javnim financijama. Novi sustav kontrole obveza
pokazuje se uspješnim, no potrebno je pomno pratiti provedbu kako bi se
osiguralo da se obveze pokrivaju dostupnim financijskim sredstvima. Nastavljaju
se reforme javne uprave u cilju modernizacije i racionalizacije zapošljavanja u
javnom sektoru i javnih tijela. Napretkom u planu reforme upravljanja prihodima
poboljšava se praćenje i jačanje ostvarenja prihoda. Ostvaren je
dobar napredak u ponovnom ugovaranju javno-privatnih partnerstava te se za
2013. i kasnije predviđaju znatne uštede. Poduzeća u državnom
vlasništvu dosegla su u prosjeku operativni saldo do kraja 2012. te se
predviđaju dodatne reforme kako bi se izbjeglo ponovno slabljenje njihovih
rezultata. Reformama u sektoru zdravstva ostvaruju se znatne uštede te se
nastavlja provedba uglavnom u skladu s ciljevima.
(11)     Udio kapitala banaka znatno se
povećao prošle godine, čime je bankama omogućeno da ispune
regulatorne zahtjeve EBA-e o zaštitnom kapitalu kao i programski cilj od 10
posto temeljnog kapitala. Taj zaštitni kapital i dalje je adekvatan u cijelom
sustavu prilikom primjene pravila iz nove Direktive o kapitalnim zahtjevima
(CRD IV) za procjenu vlastitih sredstava banaka. Ta nova pravila o kapitalnim
zahtjevima primjenjivat će se od siječnja 2014. nadalje. Banco de
Portugal trenutačno razvija prijelazni pristup za uvođenje CRD-a IV.
Vjerojatno će se do 2014. ostvariti indikativni cilj omjera kredita i
depozita od 120 %, a neke su banke već ispod tog praga. Jačaju
se i nastojanja u cilju diversifikacije izvora financiranja korporativnog
sektora. Na temelju nedavne vanjske revizije postojećih kreditnih linija
koje financira država i niza preporuka politike, državna tijela dostavila su
plan mjera kojima je cilj poboljšati uspješnost tih instrumenata i upravljanje
njima. Dovršava se i paket upravljanja krizom koji uključuje fond za
rješavanje banaka, ovlasti za ranu intervenciju i zakon o rekapitalizaciji.
(12)     Ostvaren je daljnji napredak u
provedbi strukturnih reformi za poboljšanje rasta i konkurentnosti.  Novo
smanjenje iznosa otpremnine stupilo je na snagu 1.  listopada te su
osnovana dva kompenzacijska fonda za potrebe djelomičnog financiranja
isplata otpremnine. Poduzete su daljnje mjere kako bi se ojačale aktivne
politike tržišta rada. Donesene su dodatne mjere u području obrazovanja, u
kojemu je razina napretka općenito zadovoljavajuća.
(13)     Provedba Direktive o uslugama,
čiji je cilj smanjenje ograničenja ulasku na tržište te jačanje
tržišnog natjecanja i gospodarske aktivnosti olakšavajući novim
sudionicima pristup tržištu u okviru različitih ekonomskih sustava, odvija
se prema planiranom rasporedu te bi njezino prenošenje uskoro trebalo biti
završeno. Donesen je okvirni zakon za poboljšanje funkcioniranja reguliranih
profesija, uključujući strukovno tijelo, a sljedeći korak za
završetak reforme podrazumijeva reviziju statutâ osamnaest relevantnih profesija.
Na snagu je već stupio Okvirni zakon o utvrđivanju glavnih
načela funkcioniranja najvažnijih nacionalnih regulatornih tijela,
uključujući i njihovu jaču neovisnost i autonomiju, a uskoro bi
se trebali donijeti podzakonski akti o raznim sektorskim regulatorima.
Odgođena je provedba mjera o smanjenju carinskog duga u sektoru opskrbe
električnom energijom iako je vlada nedavno uvela novi porez kako bi se
djelomično riješio taj problem. Donesene su neke pravne odredbe
namijenjene pojednostavnjivanju izdavanja dozvola i ostalih administrativnih
opterećenja, kao što je prijedlog  novog temeljnog zakona za zemljišta,
prostorno uređenje i urbanizam.
(14)     Potreban je daljnji napredak
kako bi prometni sektor postao održiviji i otvoreniji tržišnom natjecanju.
Ostvarena su neka poboljšanja u financijskom položaju upravitelja
željezničkom infrastrukturom, no potrebna su znatna daljnja nastojanja
kako bi on do 2015. dosegnuo operativni saldo. Potrebno je ojačati
provedbu reformi u sektoru luka.
(15)     Donesene su neke dodatne mjere
kako bi se poboljšali uvjeti likvidnosti u sektoru poduzeća, osobito malih
i srednjih poduzeća (MSP).
Ubrzo bi se trebale završiti reforme pravosudnog sustava. Ostvaren je napredak
u smanjenju neriješenih sudskih predmeta, završena je ili će se uskoro
završiti provedba ključnih reformi kao što je geografska reorganizacija
sudskih jedinica te reforma zakona o parničnom postupku. Međutim, i
dalje su potrebna poboljšanja funkcioniranja pravosudnog sustava, što je
ključno za pravilno i pravedno funkcioniranje gospodarstva: i.
osiguravanjem učinkovitog i pravodobnog izvršenja ugovora i pravila o
tržišnom natjecanju; ii. povećanjem učinkovitosti restrukturiranjem
sustava sudova te donošenjem novog modela upravljanja sudovima; iii. daljnjim
smanjivanjem sporog rješavanja sudskih predmeta (uključujući porezne
sudske sporove),
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
U članku 3. Provedbene odluke 2011/344/EU
stavci 7. do 9. zamjenjuju se sljedećim:
„7. Portugal tijekom 2013. donosi
sljedeće mjere u skladu sa zahtjevima iz memoranduma o razumijevanju:
(a)
Deficit opće države ne smije u 2013. premašiti
5,5 % BDP-a. Za izračun tog deficita u
obzir se ne uzimaju mogući proračunski troškovi poticajnih mjera
bankama u okviru vladine strategije za financijski sektor.
 Konsolidacijske mjere uključene u proračun za 2013. i dodatni
proračun trebaju se strogo primjenjivati u preostalom dijelu godine.
Nadalje, u slučaju daljnjeg manjka u izvršenju proračuna, vlada treba
provoditi korektivne mjere;
(b)
Portugal nastavlja provoditi svoj program
privatizacije;
(c)
Portugal dovršava provedbu strategije
zajedničkih usluga u javnoj upravi;
(d)
Portugal nastavlja reorganizaciju i racionalizaciju
bolničke mreže putem specijalizacije, koncentracije i smanjenja
bolničkih usluga, zajedničkog upravljanja bolnicama i
zajedničkog poslovanja bolnica. Portugal osigurava provedbu višegodišnjeg
akcijskog plana reorganizacije bolnica;
(e)
Nakon donošenja izmjena novog Zakona o urbanom
najmu 6/2006 i Uredbe sa zakonskom snagom kojima se pojednostavnjuje
administrativni postupak za renovacije, Portugal provodi sveobuhvatnu reviziju
funkcioniranja stambenog tržišta;
(f)
Portugal razvija nacionalni sustav upisa u
zemljišne knjige kojim se omogućuje pravednija raspodjela davanja i
troškova u provedbi prostornog uređenja;
(g)
Portugal izrađuje i primjenjuje alternativne
mogućnosti reforme tržišta rada koje imaju sličan učinak kao i
reforme koje su proglašene neustavnima na temelju odluke Ustavnog suda od 26.
rujna 2013.;
(h)
Portugal promiče kretanje plaća koje je u
skladu s ciljevima poticanja zapošljavanja i poboljšanja konkurentnosti
poduzeća kako bi se ispravile makroekonomske neravnoteže. U programskom
razdoblju povećanje minimalne plaće dopušteno je samo ako je to
opravdano zbog gospodarskih trendova i trendova na tržištu rada;
(i)
Portugal nastavlja poboljšavati učinkovitost
aktivnih politika tržišta rada u skladu s rezultatima izvješća o procjeni
i akcijskog plana za bolje funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje;
(j)
Portugal nastavlja provoditi mjere utvrđene
akcijskim planovima za poboljšanje kvalitete srednjoškolskog i strukovnog
obrazovanja i osposobljavanja, a vlada bi trebala iznijeti planove za
učinkovitije financiranje škola te bi se trebala uspostaviti ljestvica
referentnih strukovnih škola;
(k)
Portugal dovršava donošenje potrebnih sektorskih
izmjena kako bi se u cijelosti provela Direktiva o uslugama;
(l)
Portugal Parlamentu dostavlja izmijenjene statute
strukovnih tijela;
(m)
Portugal odobrava odgovarajuće izmjene
podzakonskih akata o nacionalnim regulatornim tijelima;
(n)
Portugal objavljuje tromjesečna izvješća
o stopama oporavka; trajanju i troškovima stečajnih postupaka
poduzeća, trajanju i troškovima poreznih sporova i stopi rješavanja
ovršnih postupaka.
(o)
Portugal unaprjeđuje poslovno okruženje
dovršenjem trenutačnih reformi o smanjenju administrativnog
opterećenja (potpuno operativne točke jedinstvenog kontakta i
projekti „nultog ovlaštenja”) i daljnjim pojednostavnjenjem postojećih
postupaka izdavanja dozvola, uredbi i ostalih administrativnih opterećenja
u gospodarstvu, koji su najveća prepreka razvoju gospodarskih aktivnosti;

(p)
Portugal dovršava reformu sustava upravljanja
lukama, uključujući reviziju koncesija za upravljanje lukama;
(q)
Portugal provodi mjere kojima se poboljšava
funkcioniranje poštanskog i telekomunikacijskog sektora;
(r)
Portugal provodi mjere kojima se poboljšava
funkcioniranje prometnog sustava;
(s)
Portugal provodi mjere kojima se uklanja carinski
dug u energetskom sektoru;
(t)
Portugal osigurava primjenu novog pravnog i
institucijskog okvira o javno-privatnim partnerstvima, a vode se i dalje novi
pregovori o ugovorima javnog privatnog partnerstva u cestovnom prometu u skladu
sa strateškim planom koji je vlada predstavila te revizijom regulatornog okvira
kako bi se ostvarili fiskalni prihodi, osobito u 2013.;
(u)
Portugal se nastavlja baviti mjerama za suzbijanje
porezne utaje i jačanje ispunjenja obveza poreznih obveznika.”
„8. Portugal tijekom 2014. donosi
sljedeće mjere u skladu sa zahtjevima iz memoranduma o razumijevanju:
(a)
deficit opće države ne smije u 2014. premašiti
4 % BDP-a. Za izračun tog deficita u obzir
se ne uzimaju mogući proračunski troškovi poticajnih mjera bankama u
okviru vladine strategije za financijski sektor. Kako bi ostvario taj
cilj, Portugal provodi konsolidacijske mjere u vrijednosti od 2,3 % BDP-a,
prije svega na temelju Zakona o proračunu za 2014. Mjere bi trebale biti
stalne naravi te usmjerene prema štednji potrošnje;
(b)
konsolidacijski paket temelji se na mjerama
smanjenja rashoda koje su pripremljene u okviru revizije javne potrošnje. Te bi
mjere u 2014. ukupno trebale iznositi 1,8 %  BDP-a i uključivati: 1.
ograničenje izdataka za plaće u javnom sektoru smanjivanjem radne
snage u javnom sektoru usmjeravajući njegov ustroj u korist
visokokvalificiranih radnika, osobito programom prekvalifikacije radnika i
dobrovoljnim raskidom ugovora; daljnje usklađivanje propisa o uvjetima
rada u javnom i privatnom sektoru (uključujući povećanje radnog
vremena i smanjenje broja dana godišnjeg odmora) i uvođenje jedinstvene
ljestvice plaća kao i racionalizaciju dodataka na plaću. Trebali bi
se povećati doprinosi korisnika posebnom sustavu zdravstvenog osiguranja,
pridonoseći pravednosti i učinkovitosti javne potrošnje; 2. reforme
mirovinskog sustava povećanjem zakonske dobi za umirovljenje promjenama
faktora održivosti; usklađivanje pravila o obračunu mirovinskih
doprinosa između mirovinskog sustava državnih službenika i općeg
mirovinskog sustava, istodobno štiteći davanja koja su ispod minimalnog
praga; racionalizacija obiteljskih mirovina u mirovinskom sustavu državnih
službenika i u općem mirovinskom sustavu, a osobito u slučajevima
kada se tim mirovinama pridodaju druge mirovine, 3. uštede u intermedijarnoj
potrošnji i programima potrošnje u okviru resornih ministarstava. Zbog
političkih i pravnih rizika neke bi se mjere mogle djelomično ili
potpuno zamijeniti drugim mjerama istovrijednog opsega i kvalitete.
(c)
paket revizije javne potrošnje nadopunjuje se
ostalim stalnim mjerama kojima je cilj daljnje poboljšanje učinkovitosti i
pravednosti trenutačnog sustava poreza i davanja (u vrijednosti od
0,4 % BDP-a). Trebala bi se osobito povećati porezna stopa na dobit
za troškove povezane sa službenim automobilima poduzeća, a oporezivanje
povezano sa zaštitom okoliša i zdravstvom trebalo bi se unaprijediti  promjenom
oporezivanja osobnih dizelskih automobila i povećanjem trošarina na duhan
i alkoholna pića. Ukidaju se porezne olakšice za oporezivanje nekretnina
za mirovinske fondove i fondove za nekretnine. Ukidaju se ograničenja
doprinosa za socijalno osiguranje za članove državnih tijela. Uvodi se
posebna pristojba u energetskom sektoru kako bi se ograničile prekomjerne
rente u energetskom sektoru. Dio prihoda koji će se ostvariti tom
pristojbom namijenjen je smanjenju carinskog duga. Uvodi se prodaja dozvola za
internetske igre na sreću u cilju reguliranja tog tržišta, a te bi se
aktivnosti trebale i oporezivati. Uvodi se posebna naknada za medijski spektar
te se povećava pristojba za financijske institucije. Nadalje, provode se
određene jednokratne mjere, čime će se više nego nadoknaditi
troškovi koji proizlaze iz jednokratnih avansnih plaćanja povezanih s
uvođenjem sustava sporazumnog raskida ugovora u javnom sektoru. One
uključuju prijenos zdravstvenog fonda CTT u javni sektor, prodaju
koncesija za luke i silose kao i posebne dividende od prodaje prekomjernih
rezervi nafte javnog poduzeća;
(d)
Portugal podnosi izvješće koje sadržava sljedeće
ciljeve: i. utvrditi preklapanja usluga i nadležnosti te ostalih izvora
neučinkovitosti između središnjih i lokalnih razina vlasti i ii.
reorganizirati mrežu decentraliziranih usluga ministarstava uglavnom putem
mreže ureda za građane i drugih pristupa, kojima su obuhvaćene
učinkovitije geografske regije i kojima se potiče korištenje
zajedničkih usluga i digitalne uprave;
(e)
Portugal nastavlja reorganizaciju i racionalizaciju
bolničke mreže putem specijalizacije, koncentracije i smanjenja
bolničkih usluga, zajedničkog upravljanja bolnicama i
zajedničkog poslovanja bolnica. Portugal osigurava provedbu višegodišnjeg
akcijskog plana reorganizacije bolnica;
(f)
Portugal provodi plan osnivanja neovisnog
poduzeća za logističke usluge u sektoru plina i električne
energije;
(g)
Portugal provodi mjere kojima se poboljšava
funkcioniranje prometnog sektora;
(h)
Portugal analizira utjecaj neobveznog sustava
gotovinskog obračuna PDV-a;
(i)
Portugal sastavlja popis i provodi analizu troškova
propisa koji bi mogli imati veći utjecaj na gospodarsku aktivnost.”
„9. U cilju ponovne uspostave povjerenja u
financijski sektor, Portugal namjerava zadržati odgovarajuću razinu
kapitala u svom bankarskom sektoru i osigurati redovito razduživanje u skladu s
rokovima utvrđenima u memorandumu o razumijevanju. U tom pogledu Portugal
provodi strategiju za portugalski bankarski sektor, usuglašenu s Komisijom,
ESB-om i MMF-om, kako bi se očuvala financijska stabilnost.  Portugal
osobito:
(a)
nadzire prijelaz banaka na novi sustav pravila o
kapitalnim zahtjevima utvrđenima Direktivom o kapitalnim zahtjevima (CRD
IV.) te osigurava da je zaštitni kapital u skladu s promjenjivim poslovnim
okruženjem;
(b)
savjetuje banke da na održivi način
jačaju svoje zaštitni kolateral;
(c)
osigurava uravnoteženo i redovito razduživanje
bankarskog sektora, što je ključno za trajno uklanjanje financijskih
neravnoteža te  smanjenje ovisnosti o financiranju iz Eurosustava u
srednjoročnom razdoblju.  Provodi se tromjesečna revizija planova
banaka o financiranju i kapitalu;
(d)
potiče diversifikaciju financijskih
mogućnosti za korporativni sektor, a osobito za mala i srednja
poduzeća putem mjera kojima je cilj poboljšati njihov pristup tržištima
kapitala;
(e)
nastavlja racionalizaciju grupacije CGD koja je u
državnom vlasništvu;
(f)
eksternalizira upravljanje kreditima banke BPN,
koji su trenutačno u vlasništvu Parvalorema, poduzećima koja se
izaberu na temelju postupka prikupljanja ponuda, a kojima je zadatak postupno
povratiti imovinu. Portugalska vlada osigurava pravovremenu prodaju društava
kćeri i imovine iz drugih dvaju subjekata  posebne namjene koji su u
državnom vlasništvu;
(g)
na temelju izloženih prijedloga potiče
diversifikaciju financijskih mogućnosti za korporativni sektor, razvija i
provodi rješenja kojima se korporativnim sektoru omogućuju financijske
mogućnosti koje zamjenjuju tradicionalne bankarske kredite.   Na temelju
rezultata nedavne vanjske revizije i iznesenog akcijskog plana, portugalska
vlada procjenjuje mogućnosti poboljšanja rezultata postojećih
kreditnih linija koje financira država i upravljanja njima;
(h)
analizira planove banaka za oporavak i izdaje
smjernice o sustavu planova za oporavak te priprema planove rješavanja banaka
na temelju izvješća koje banke podnesu.  Podnosi Parlamentu potrebne
izmjene zakona o rekapitalizaciji kako bi se u obzir uzela nedavna Komunikacija
Europske komisije o primjeni pravila o državnim potporama za poticajne mjere u
korist banaka u kontekstu financijske krize;
(i)
provodi okvir koji financijskim institucijama
omogućuje primjenu izvansudskog restrukturiranja duga kućanstava,
olakšava primjenu restrukturiranja korporativnog duga te provodi akcijski plan
kojim se podiže javna svijest o instrumentima restrukturiranja;
(j)
priprema tromjesečna izvješća o provedbi
novih instrumenata restrukturiranja. Na temelju nedavno provedene ankete
istražuje mogućnosti poboljšanja uspješnog oporavka poduzeća
pridržavajući se PER-a (postupak posebnog oporavka poduzeća u teškim
financijskim problemima) i SIREVE-a (sustav oporavka poduzeća na temelju
izvansudskih sporazuma za poduzeća u teškoj ekonomskoj situaciji ili koja
su nesolventna ili bi uskoro mogla postati nesolventna).”
Članak 2.
Ova je Odluka upućena Portugalu.
Članak 3.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu
Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 118, 12.5.2010., str. 1.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 22.9.2015.
            COM(2015) 464 final
            2015/0215(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije o zahtjevu Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a radi produženja programa AGOA (AGOA)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Cilj je ovog prijedloga utvrditi stajalište koje bi Europska unija trebala zauzeti u Glavnom vijeću Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o zahtjevu SAD-a za produženje izuzeća WTO-a kako bi Europska unija mogla podržati ovaj zahtjev za izuzeće.

               Odobrenjem zahtjeva za produženje izuzeća WTO-a SAD-u bi se omogućilo da nastavi osiguravati bescarinsko postupanje za prihvatljive proizvode podrijetlom iz zemalja korisnica supsaharske Afrike određenih u skladu sa zakonom o gospodarskom rastu u Africi (AGOA) do 30. rujna 2025.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđa se da, kada tijelo osnovano međunarodnim sporazumom mora donijeti odluku s pravnim učinkom, Vijeće na prijedlog Komisije ili Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku donosi odluku o utvrđivanju stajališta u ime Unije. Odobrenje izuzeća kako bi se Sjedinjenim Američkim Državama omogućilo da osigurava povlašteno tarifno postupanje u odnosu na prihvatljive proizvode podrijetlom iz zemalja supsaharske Afrike određenih u skladu s AGOA-om podliježe toj odredbi jer odluku donosi tijelo koje je osnovano međunarodnim sporazumom (Glavno vijeće ili Ministarska konferencija WTO-a) koji utječe na prava i obveze Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               Nije dostupno

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Nije dostupno

               5.OSTALI ELEMENTI

               Komisija će biti ovlaštena zauzeti stajalište u ime Europske unije da podrži zahtjev Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se Sjedinjenim Američkim Državama omogućilo da osigura bescarinsko postupanje u odnosu na prihvatljive proizvode podrijetlom iz zemalja korisnica supsaharske Afrike do 30. rujna 2025.

               Cilj je AGOA-e smanjiti siromaštvo i promicati stabilnost i održivi gospodarski razvoj u supsaharskoj Africi poticanjem povećane trgovine i ulaganja između SAD-a i zemalja korisnica. AGOA-om se nastoji i potaknuti regionalnu gospodarsku integraciju te pomoći zemljama korisnicama da potpunije sudjeluju u svjetskom gospodarstvu.

               Prema Sjedinjenim Američkim Državama bescarinsko postupanje koje se od 2000. osigurava u skladu s AGOA-om nadopuna je napora drugih članica WTO-a za promicanje rasta i razvoja u toj regiji.

               Zahtjev za izuzeće činio bi drugo produženje povlaštenog tarifnog postupanja. Dana 27. svibnja 2009. Sjedinjenim Američkim Državama odobreno je izuzeće od njezinih obveza u skladu s člankom I. stavkom 1. i člankom XIII. stavcima 1. i 2. u razdoblju do 30. rujna 2015.

               Zahtjev za izuzeće ne čini gospodarske probleme za Europsku uniju jer bescarinsko postupanje ne utječe na trgovinu EU-a sa zemljama korisnicama.

               S obzirom na ta razmatranja Europska unija trebala bi se priključiti konsenzusu u korist zahtjeva za izuzeće u Glavnom vijeću WTO-a.

               2015/0215 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije o zahtjevu Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a radi produženja programa AGOA (AGOA)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom IX. stavcima 3. i 4. Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”) utvrđeni su postupci za odobravanje izuzeća koja se odnose na multilateralne trgovinske sporazume iz Priloga 1.A ili 1.B ili 1.C Sporazumu o WTO-u i njihovih priloga.

               (2)Sjedinjenim Američkim Državama 27. svibnja 2009. odobreno je izuzeće od obveza na temelju članka I. stavka 1. i članka XIII. stavaka 1. i 2. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. („GATT iz 1994.”) za razdoblje do 30. rujna 2015.

               (3)U skladu s člankom IX. stavkom 3. Sporazuma o WTO-u Sjedinjene Američke Države podnijele su zahtjev za izuzeće od svojih obveza iz članka I. stavka 1. i članka XIII. stavaka 1. i 2. GATT-a iz 1994. do 30. rujna 2015., u mjeri u kojoj je potrebno kako bi se Sjedinjenim Američkim Državama omogućilo da nastave osiguravati bescarinsko postupanje u odnosu na prihvatljive proizvode podrijetlom iz zemalja korisnica supsaharske Afrike određenih u skladu sa zakonom o gospodarskom razvoju Afrike (AGOA).

               (4)Odobrenje zahtjeva Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a ne bi negativno utjecalo ni na gospodarstvo Europske unije ni na trgovinske odnose s korisnicima izuzeća. Osim toga, Europska unija općenito podupire aktivnosti za smanjenje siromaštva i promicanje stabilnosti i održivog gospodarskog razvoja u zemljama korisnicama.

               (5)Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Glavnog vijeća WTO-a da se podrži zahtjev Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće,

               DONIJELA JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije je da se podrži zahtjev Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće od obveza do 30. rujna 2025. na temelju članka I. stavka 1. i članka XIII. stavaka 1. i 2. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994., u skladu s uvjetima zahtjeva Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće.

               To stajalište izražava Komisija.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 7.4.2017.
            COM(2017) 157 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temeljuzahtjeva koji je podnijela Finska – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”).

               2.Finska je 22. studenoga 2016. podnijela zahtjev EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems za financijski doprinos iz EGF-a, nakon otpuštanja
                  2
                u poduzeću Nokia Oy (Nokia Network Systems) te kod tri dobavljača i daljnja proizvođača u Finskoj.

               3.Nakon ocjenjivanja tog zahtjeva Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                        EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

                        Država članica

                        Finska

                        Predmetne regije (druga razina NUTS-a
                           3
                        )

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B),

                        Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19)

                        Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D)

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        22. studenoga 2016.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        22. studenoga 2016.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        2. prosinca 2016.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        13. siječnja 2017.

                        Rok za dovršetak ocjenjivanja

                        7. travnja 2017.

                        Intervencijski kriterij

                        članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u

                        Primarno poduzeće

                        Nokia Oy (Nokia Network Systems)

                        Broj obuhvaćenih poduzeća

                        4

                        Područja ekonomske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           4

                        odjeljak 26 (Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda)

                        Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača

                        3

                        Referentno razdoblje

                        2. lipnja 2016.–2. listopada 2016.

                        Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja (a)

                        945

                        Broj otpuštanja prije referentnog razdoblja ili nakon njega (b)

                        0

                        Ukupan broj otpuštanja

                        945

                        Ukupan broj prihvatljivih korisnika

                        945

                        Ukupan broj ciljanih korisnika

                        821

                        Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi)

                        0

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        4 154 000

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           5
                         (EUR)

                           249 000

                        Ukupni proračun (EUR)

                        4 403 000

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        2 641 800

               OCJENA ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Finska je podnijela zahtjev EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems 22. studenoga 2016., u roku od 12 tjedana od datuma na koji su bili ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva istog dana te je 2. prosinca 2016. od Finske zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su u roku od šest tjedana od datuma podnošenja zahtjeva za dodatne informacije. Rok u trajanju od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva u kojem bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 7. travnja 2017.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Predmetna poduzeća i korisnici

               5.Zahtjev se odnosi na 945 radnika proglašenih viškom u poduzeću Nokia Oy i kod tri dobavljača. Primarno poduzeće posluje u ekonomskom sektoru koji je razvrstan u odjeljak 26 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda).

               6.Nokia Network Systems je društvo kći poduzeća Nokia Oy u Finskoj. Nokia Network Systems je društvo za podatkovne mreže i komunikacijsku opremu.

                        Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju

                        Nokia Oy

                        940

                        Lionbridge Oy

                        1

                        Eilakaisla Oy

                        1

                        ManpowerGroup Solutions Oy

                        3

                        Ukupan broj poduzeća: 4

                        Ukupan broj otpuštanja:

                        945

                        Ukupan broj samozaposlenih osoba koje su prestale sa svojom djelatnošću:

                        0

                        Ukupan broj prihvatljivih radnika i samozaposlenih osoba:

                        945

               Intervencijski kriteriji

               7.Finska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojom se propisuje najmanje 500 radnika proglašenih viškom u četveromjesečnom referentnom razdoblju u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača ili daljnjih proizvođača.

               8.Četveromjesečno referentno razdoblje za zahtjev traje od 2. lipnja 2016. do 2. listopada 2016.

               9.Tijekom referentnog razdoblja broj otpuštanja iznosi:

               –Nokia Oy otpustila je 940 radnika,

               –dok su tri dobavljača i daljnja proizvođača poduzeća Nokia Oy proglasila viškom pet radnika.

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               10.Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja izračunan je na sljedeći način:

               –945 od datuma na koji je poslodavac svakog radnika obavijestio o otpuštanju ili o raskidu ugovora o radu.

               Prihvatljivi korisnici

               11.Ukupan je broj prihvatljivih korisnika 945.

               Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije i obuhvaćenih Uredbom (EZ) br. 546/2009

               12.Kako bi se utvrdila veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, obuhvaćenih u Uredbi (EZ) br. 546/2009, Finska tvrdi da je sektor IKT-a među onim industrijskim sektorima koji su najviše podložni promjenama u svjetskom gospodarstvu zbog visokog stupnja tržišnog natjecanja, brzog tehnološkog napretka i inovacija, spajanja, pripajanja i izdvajanja poslovnih procesa.

               13.Kad je riječ o sektoru IKT-a, europski su proizvođači pribjegli izdvajanju proizvodnje komponenti i, općenito, proizvodnih procesa kako bi stekli prednost u odnosu na konkurente, koji uglavnom potječu iz istočne Azije.

               14.Istočnoazijski su se konkurenti dosad koristili niskim maržama kao izvorom konkurentske prednosti. Sada svoju dobit ulažu u istraživanje i razvoj. Istočnoazijski konkurenti agresivno ulaze na tržište stavljajući europska društva u još teži položaj.

               15.Sektor su pogodili pad cijena i smanjenje potražnje telekomunikacijskih operatera. To nije zaustavilo kineske tvrtke u daljnjem ulasku na tržišta u Europi
                  6
               .

               16.Životni ciklus proizvoda i povezanih softverskih rješenja vrlo je kratak. Znanje i iskustvo te obrazovanje povezani s proizvodima i/ili softverom i potrebni u tom području brzo zastarijevaju.

               17.Konkurencija među poslodavcima iz i izvan EU-a intenzivna je. Zaposlenici u europskom sektoru IKT-a stariji su i slabije obrazovani od zaposlenika u američkom i azijskom sektoru IKT-a. Finski stručnjaci za IKT sve se više suočavaju s globalnom konkurencijom u usporedbi sa zaposlenicima u bilo kojem drugom sektoru.

               18.Do sada je za sektor „Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda” podneseno 15 zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a, od kojih se 12 temeljilo na učincima globalizacije na trgovinu, a tri na svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi. Od tih 15 zahtjeva Finska je podnijela tri
                  7
               .

               Događaji koji uzrokuju otpuštanja i prestanak aktivnosti

               19.U finskom je sektoru IKT-a u posljednje dvije godine istovremeno bilo mnogo zapošljavanja i velikih valova otpuštanja. Konkurentnost proizvoda nije lako održavati.

               20.U poslovanju povezanom s mrežama IT-a pojavilo se nekoliko važnih trendova u posljednjih nekoliko godina. Sve je veća potreba za učinkovitošću i za širim područjem usluga.

               21.U prosjeku, u tehnološkoj je industriji 2008. bilo 326 000 zaposlenih. Do 2015. u industriji je bilo zaposleno 289 000 osoba
                  8
               . Unutar industrije broj zaposlenika u sektoru IKT-a povećao se s 52 000 (2008.) na 60 000 (2015.). Tijekom tog razdoblja mnoga su radna mjesta nestala, a mnoga druga osnovana su u području IKT-a.

               22.U posljednjih nekoliko godina Nokia Oy je sa Siemensom osnovala zajednički pothvat za mrežne tehnologije, pristala na prodaju nekih svojih poduzeća Microsoftu i spojila se s Alcatelom kako bi se mogla natjecati s većim konkurentima u poslovanju povezanom s mrežnim komunikacijama. Nokia Oy izvijestila je 2016. o smanjenju broja zaposlenika. Cilj je poduzeća Nokia Oy smanjiti godišnje operativne troškove za 900 milijuna EUR do kraja 2018. Nokia je istodobno poduzimala mjere za usmjeravanje svojih resursa prema tehnologijama budućnosti.

               23.Potreban je program pretvorbe poduzeća Nokia Oy na svjetskoj razini, uključujući smanjenje osoblja, kako bi se moglo natjecati s istočnoazijskim konkurentima. Procjenjuje se da će povezana smanjenja broja zaposlenika biti dovršena do kraja 2018.

               24.Osobe koje su postale nezaposlene nakon otpuštanja iz poduzeća Nokia Oy 2016. visoko su (40 %) i srednje kvalificirane (60 %). Radile su u područjima programiranja i dizajna.

               Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               Uusimaa

               25.U regiji Uusimaa pogoršavaju se opći gospodarski uvjeti u glavnim sektorima, a industrije su smanjile broj zaposlenika u protekla tri mjeseca
                  9
               . Ukupni promet društava u informacijskom i komunikacijskom sektoru pao je za 2,5 posto u prvom tromjesečju 2016
                  10
               .

               26.U razdoblju od 2012. do 2016. opsežna otpuštanja u područjima Espooa, Helsinkija i Vantae uglavnom su se odnosila na elektroničku i softversku industriju (u tom je razdoblju otpušteno 6 000 radnika). Uz to su i manja poduzeća i podugovaratelji otpuštali osoblje.

               27.Nokia Oy najveće je društvo za IKT u Finskoj. U regiji Uusimaa je 2014. u sektoru IKT-a osnovano 730, a zatvoreno 759 društava. Iste je godine u sektoru IKT-a u Uusimai poslovalo 7 114 društava (to jest 51 % ukupnog broja u Finskoj).

               28.Zaposlenici koje je Nokia Oy otpustila u Uusimai uglavnom su visoko i srednje kvalificirane osobe; polovina njih starija je od 50 godina. Bave se područjima programiranja i dizajna. Njihove su stručne vještine u mnogim slučajevima zastarjele.

               29.Stanje u Uusimai teško je za visokoobrazovane inženjere i zaposlenike starije od 50 godina.

               30.Nezaposlenost visokoobrazovanih općenito je na visokoj razini
                  11
               ; a oni nisu isključivo zaposlenici s tehnološkim kvalifikacijama. U statističke podatke o nezaposlenosti u Uusimai uključeni su i uredski radnici, računovođe i službenici zaduženi za obračun plaća.

               Pirkanmaa

               31.Mjereno prema prometu, proizvodna industrija najveći je gospodarski sektor u Pirkanmai, a u njoj najveći udio imaju tehnološka industrija (48 %), šumarska industrija (25 %), kemijska industrija te industrija gume i plastike (18 %)
                  12
               .

               32.U rujnu 2016. broj nezaposlenih tražitelja zaposlenja registriranih u uredu za zapošljavanje i gospodarski razvoj Pirkanmae iznosio je 36 186., što je 1 % više nego prethodne godine
                  13
               . Stopa nezaposlenosti u Pirkanmai već je dugo iznad nacionalnog prosjeka.

               33.Glavni su razlozi za trajno visoku stopu nezaposlenosti u posljednjih nekoliko godina kriza izvozno usmjerenih djelatnosti i djelatnosti koje se temelje na proizvodnji u regiji te drastične strukturne promjene, posebice u sektoru IKT-a. Velika su društva za IKT u Pirkanmai 2015. otpustila više od 1 000 zaposlenika.

               34.Strukturni problemi s kojima se Pirkanmaa danas suočava odražavaju se u povećanoj nezaposlenosti među visokoobrazovanima, koja se više nego udvostručila u razdoblju od 2012. do 2016. Do sredine 2016. godine oko 33 % nezaposlenih visokoobrazovanih osoba bilo je nezaposleno dulje od godine bez prekida
                  14
               .

               Pohjois-Pohjanmaa

               35.Stopa nezaposlenosti i dalje je visoka u regiji Sjeverna Ostrobotnija. Udio nezaposlenih tražitelja zaposlenja i dalje je iznad nacionalnog prosjeka. Krajem travnja 2016. stopa nezaposlenosti u cijeloj zemlji bila je 13,0 %, u Sjevernoj Ostrobotniji 14,3 %, a u Ouluu 16,1 %
                  15
               .

               36.U Sjevernoj Ostrobotniji sektor IKT-a uglavnom se nalazi u regiji Oulu. Zahtjevno poslovno okruženje i napori društava da racionaliziraju svoj rad tijekom proteklih godina doveli su do drastičnih otpuštanja.

               37.Broj zaposlenika znatno se smanjio u usporedbi s vrijednostima na kraju prošlog desetljeća u ovoj regiji. Zbog rezova i ušteda javni sektor ne može zapošljavati jednak broj ljudi kao prije. Dugotrajna gospodarska recesija i strukturne promjene u tom području dovele su do duljih razdoblja nezaposlenosti.

               38.Otpuštanjima u poduzeću Nokia Oy dodatno se pogoršao problem nezaposlenosti u sektoru IKT-a u Ouluu, u kojem je situacija bila loša čak i prije toga. Oulu se nalazi na zabačenom mjestu pa u blizini nema drugih gradova s alternativnim radnim mjestima.

               39.U regiji je stanje osobito teško za voditelje projekata IKT-a i za osoblje za sastavljanje proizvoda. Oni su već dugo nezaposleni pa je njihovo stručno znanje zastarjelo.

               40.U regiji Oulu ima mogućnosti zapošljavanja u novim sektorima rasta. Mnogi otpušteni zaposlenici imaju solidne kompetencije u dizajnu i razvoju proizvoda koje bi se mogle iskoristiti u sektoru IKT-a ili u sektorima za razvoj aplikacija IKT-a.

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               41.Predviđa se da će 821 radnik proglašen viškom sudjelovati u mjerama. Podjela ciljanih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika

                        Spol:

                        muškarci:

                        608

                        (74,0 %)

                        žene:

                        213

                        (26,0 %)

                        Državljanstvo:

                        građani država članica:

                        800

                        (97,4 %)

                        građani ostalih zemalja:

                        21

                        (2,6 %)

                        Dobna skupina:

                        15–24 godine:

                        6

                        (0,7 %)

                        25–29 godina:

                        12

                        (1,5 %)

                        30–54 godine:

                        632

                        (77,0 %)

                        55–64 godine:

                        167

                        (20,3 %)

                        stariji od 64 godine:

                        4

                        (0,5 %)

               (*): Kako bi se izbjegao prevelik broj decimala, brojke su zaokružene.

               Prihvatljivost predloženih mjera

               42.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

               –mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere:

               osposobljavanjem za traženje zaposlenja sudionicima se namjerava pružiti više informacija o tržištu rada, pomoći u utvrđivanju vlastitih mogućnosti te unaprijediti i obnoviti njihove vještine za traženje zaposlenja. Usmjeravanje u traženju zaposlenja: ovom se mjerom nastoji poduprijeti i voditi tražitelja zaposlenja u traženju zaposlenja i osposobljavanju na radnom mjestu. Njome će mu se osigurati smjernice kako bi pronašao posao,

               –profesionalno usmjeravanje: ova je mjera usmjerena na tražitelje zaposlenja kojima treba praktičnija, intenzivnija i dugotrajna potpora u planiranju karijere. Temeljit će se uglavnom na aktivnostima koje se izvode u skupini,

               –stručne procjene: cilj je ove mjere procijeniti situaciju tražitelja zaposlenja i njegovu potrebu za uslugama. Organizirat će se i takozvana igra profila kako bi se pomoglo tražiteljima zaposlenja da prepoznaju svoje kompetencije,

               –usluge zapošljavanja i poslovne usluge:

               tražiteljima zaposlenja pružit će se informacije, savjetovanje i stručne usluge za planiranje njihova ponovnog zaposlenja. Koristit će se i usluga mreže EURES kako bi se oglasi za posao u inozemstvu proslijedili tražiteljima zaposlenja. Osposobljavanje će se osigurati u obliku strukovnog osposobljavanja i osposobljavanja za potporu poduzetništvu. Ponuđeni se tečajevi uglavnom razvrstavaju kao specijalizirana osposobljavanja koja uključuju diplome,

               –bespovratnim se sredstvima za osnivanje poduzeća nastoje potaknuti pokretanje poslovanja i samozaposlenje pojedinaca. Svrha bespovratnih sredstava za osnivanje poduzeća osiguravanje je dohotka za poduzetnika u razdoblju koje je potrebno za pokretanje i potpuno uspostavljanje posla s punim ranim vremenom,

               –subvencija za plaću bit će dostupna za radnike koji su proglašeni viškom kako bi se poduprlo njihovo novo zaposlenje ili naukovanje smanjujući troškove plaće novom poslodavcu za vrijeme ograničenog razdoblja. Subvencija za plaću iznosi između 30 i 50 % troškova plaće radnika tijekom ograničenog vremenskog razdoblja (između 6 mjeseci i 24 mjeseca),

               –naknade za putne troškove, troškove smještaja i selidbe:

               tražitelju zaposlenja može se odobriti naknada za putne troškove i troškove smještaja nastale tijekom traženja zaposlenja ili putne troškove i troškove smještaja nastale zbog sudjelovanja u osposobljavanju te kompenzacija za troškove selidbe.

               43.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               44.Finska je dostavila tražene podatke o aktivnostima koje su obveza predmetnog poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Potvrđeno je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Predviđeni proračun

               45.Predviđeni ukupni troškovi iznose 4 403 000 EUR, u što su uključeni izdaci za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 4 154 000 EUR i izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja u iznosu od 249 000 EUR.

               46.Ukupni financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 2 641 800 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak po sudioniku
                        (EUR)*

                        Predviđeni ukupni troškovi

                        (EUR)

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)

                        200

                        1 200

                        240 000

                        Usluge zapošljavanja i poslovne usluge (Työllisyys- ja yrityspalvelut)

                        733

                        621

                        455 000

                        Osposobljavanje (Koulutus)

                        420

                        6 500

                        2 730 000

                        Bespovratna sredstva za osnivanje poduzeća (Starttiraha)

                        15

                        9 000

                        135 000

                        Stručne procjene (Asiantuntija-arvioinnit)

                        30

                        1 333

                        40 000

                        Podzbroj (a):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        –

                        3 600 000

                        (86,66 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        Subvencija za plaću (Palkkatuki)

                        60

                        9 000

                        540 000

                        Naknade za putne troškove, troškove smještaja i selidbe (Liikkuvuusavustus)

                        100

                        140

                        14 000

                        Podzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        –

                        554 000

                        (13,34 %)

                         Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Pripremne aktivnosti

                        –

                        9 000

                        2. Upravljanje

                        –

                        161 000

                        3. Informiranje i promidžba

                        –

                        59 000

                        4. Nadzor i izvješćivanje

                        –

                        20 000

                        Podzbroj (c):

                        Postotak ukupnih troškova:

                        –

                        249 000

                        (5,66 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        –

                        4 403 000

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        –

                        2 641 800

               (*) Predviđeni troškovi po radniku zaokruženi su kako bi se izbjegle decimale. Međutim, zaokruživanje ne utječe na ukupni trošak svake mjere.

               47.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u nisu viši od 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Finska je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.

               48.Finska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće biti viši od 15 000 EUR po korisniku.

               Razdoblje u kojem izdaci ispunjavaju uvjete za doprinos iz EGF-a

               49.Finska je započela s pružanjem usluga prilagođenih potrebama ciljanim korisnicima 2. lipnja 2016. Izdaci za te mjere stoga će ispunjavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 2. lipnja 2016. do 22. studenoga 2018.

               50.Finska je počela stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 2. lipnja 2016. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 2. lipnja 2016. do 22. svibnja 2019.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               51.Izvor su nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja sredstva javnih službi za zapošljavanje u administrativnom odjelu Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva. Neke će se usluge također financirati kao troškovi poslovanja Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj. Tehnička podrška financirat će se iz troškova poslovanja Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva te Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša.

               52.Finska je potvrdila da se za navedene mjere za koje se dodjeljuje financijski doprinos iz EGF-a neće primati i financijski doprinosi iz drugih financijskih instrumenata Unije.

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               53.Finska je navela da je koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s dionicima: Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva osnovalo je skupinu koja se bavi rješavanjem problema otpuštanja u poduzeću Nokia i sudjeluje u pripremi zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a.

               54.Ta radna skupina uključuje predstavnike iz Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj regija Uusimaa, Pirkanmaa i Pohjois-Pohjanmaa. Ostali članovi radne skupine predstavnici su poduzeća Nokia Oy, Tehnoloških poduzeća Finske, Sindikata Pro te Sindikata profesionalnih inženjera u Finskoj.

               Sustavi za upravljanje i nadzor

               55.U zahtjevu za doprinos iz EGF-a nalazi se opis sustava za upravljanje i nadzor kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih tijela. Finska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva, koje djeluje kao upravljačko tijelo i tijelo za ovjeravanje za EGF te kao posredničko tijelo za raspodjelu sredstava iz EGF-a. Dužnosti upravljanja povezane s EGF-om dodijeljene su Odjelu zapošljavanja i poduzetništva.

               56.Dužnosti ovjeravanja dodijeljene su Jedinici za ljudske resurse i administraciju. Isplate korisnicima vrše se preko putem regionalnih Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj.

               57.Tijelo odgovorno za revizije nezavisna je Jedinica za unutarnju reviziju, koja djeluje u okviru Stalnog tajništva Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva.

               Obveze predmetne države članice

               58.Finska je dostavila sva potrebna jamstva:

               –da se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštuju u vezi s pristupom predloženim mjerama i njihovom provedbom,

               –da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,

               –da su poduzeća, ako su nastavila s radom nakon što su provela otpuštanja, ispunila pravne obveze u vezi s otpuštanjima te da su se u skladu s tim obvezama pobrinula za radnike,

               –da se za predložene mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije i da će se spriječiti dvostruko financiranje,

               –da će predložene mjere biti komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –da će financijski doprinos iz EGF-a biti u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Proračunski prijedlog

               59.EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  16

               60.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere i procijenjene troškove, Komisija predlaže da se na temelju zahtjeva mobilizira EGF kako bi se osigurao financijski doprinos od 2 641 800 EUR, što je 60 % ukupnih troškova predloženih aktivnosti.

               61.Predloženu će odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  17
               .

               Povezani akti

               62.Istodobno s podnošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 2 641 800 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               63.Istodobno s donošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva koji je podnijela Finska – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  18
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  19
               , a posebno njegovu točku 13.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji („EGF”) pružanje potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013.
                  20

               (3)Finska je 22. studenoga 2016. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima u gospodarskom sektoru u Finskoj razvrstanom u odjeljak 26 Statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici („NACE”) Rev. 2 (Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda). Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene u članku 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od 2 641 800 EUR za zahtjev koji je podnijela Finska.

               (5)Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobiliziranje EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 2 641 800 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datuma donošenja Odluke]*.

                  21Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)
                  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (3)
                  Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (4)
                  SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (5)
                  U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (6)

                     http://www.telecomlead.com/telecom-equipment/revenue-analysis-shows-huawei-big-vs-ericsson-nokia-68634

                     (7)
                  EGF/2007/003 DE/BenQ, EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2009/002 DE/Nokia, EGF/2009/008 IE/Dell, EGF/2009/023 PT/Quimonda, EGF/2010/008 AT/AT&S, EGF/2010/011 NL/NXP Semiconductors, EGF/2011/013 DK/Flextronics, EGF/2011/014 RO/Nokia, EGF/2011/025 IT/Lombardia, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2012/007 IT/VDC Technologies, EGF/2013/001 FI/Nokia, EGF/2014/014 DE/Aleo Solar, EGF/2016/002 SE/Ericson

                     (8)

                     http://teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf

                     (9)
                  https://ek.fi/en/current/2016/05/04/ek-business-tendency-survey-general-business-outlookwill-remain-rather-weak

                     (10)
                  http://www.stat.fi/til/ntp/2016/01/ntp_2016_01_2016-06-03_tie_001_en.html

                     (11)
                  http://www.akava.fi/tyoelama/akavalaiset_tyoelamassa/tyottomyystilastot/1._korkeasti_koulutettujen_tyottomyys

                     (12)
                  http://pirkanmaantalous.fi/innovaatiotilannekuva/situational-picture-of-innovation-2016-new-scale-new-competences

                     (13)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (14)
                  http://www.temtyollisyyskatsaus.fi/graph/tkat/tkat.aspx?lang=en&ely=04#

                     (15)
                  http://www.elykeskus.fi/documents/10191/14617851/Tkat_en_huhtikuu_2016.pdf/7338d392-14e3-4fe5-846f-5d0bfd136734

                     (16)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (17)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (18)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (19)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (20)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014.‒2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (21)
                   Datum unosi Parlament prije objave u SL-u.


                           EUROPSKA
                           KOMISIJA
                                                   Bruxelles, 5.3.2014.
                                                   COM(2014) 117 final
                                                   2014/0064 (CNS)
                                         Prijedlog
                                    ODLUKE VIJEĆA
   o ovlašćivanju Portugala da primjenjuje snižene stope trošarine u autonomnoj regiji
   Madeiri na lokalno proizveden i potrošen rum i likere te u autonomnoj regiji Azorima
                     na lokalno proizvedene i potrošene likere i rakije
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                                 OBRAZLOŽENJE
   1.        KONTEKST PRIJEDLOGA
   U skladu s Odlukom Vijeća 2009/831/EZ od 10. studenoga 2009.1, donesenom na temelju
   članka 299. stavka 2. Ugovora o EZ-u, Portugalu se do 31. prosinca 2013. dopuštala primjena
   snižene stope trošarine u autonomnoj regiji Madeiri na lokalno proizveden i potrošen rum i
   likere te u autonomnoj regiji Azorima na lokalno proizvedene i potrošene likere i rakije.
   Člankom 2. te Odluke prethodno spomenuto odstupanje ograničava se na određene proizvode.
   Portugal na te proizvode može primijeniti stopu trošarine nižu od pune stope na alkohol
   utvrđene člankom 3. Direktive Vijeća 92/84/EEZ2 i nižu od najniže stope trošarine na alkohol
   iz te Direktive, ali najviše 75 % nižu od standardne nacionalne trošarine na alkohol.
   Odlukom 2009/831/EZ utvrđuju se razlozi za donošenje posebnih mjera, među kojima su
   mala površina, rascjepkanost i niska razina mehanizacije poljoprivrednih gospodarstava.
   Nadalje, prijevoz na otoke određenih sirovina i ambalažnih materijala koji nisu proizvedeni
   lokalno podrazumijeva dodatni trošak u usporedbi s prijevozom samo gotovog proizvoda.
   Prijevoz i instaliranje opreme u tim udaljenim otočnim regijama još povećavaju dodatne
   troškove. Konačno, predmetni proizvođači snose i dodatne troškove koje obično snosi lokalno
   gospodarstvo, posebno veće troškove rada i energije.
   Smanjenje od 75 % ne premašuje iznos koji je potreban kako bi se kompenziralo za dodatne
   troškove gospodarskih subjekata koji su posljedica navedenih posebnosti Madeire i Azora kao
   najudaljenijih regija navedenih u članku 349. UFEU-a.
   Budući da je porezna olakšica ograničena na iznos koji je potreban za neutralizaciju dodatnih
   troškova i budući da su količine u pitanju i dalje umjerene, mjerom se ne narušuje integritet i
   dosljednost pravnog poretka Zajednice. Nadalje, porezna olakšica ograničena je na potrošnju
   u predmetnim regijama.
   Portugalske vlasti zatražile su obnovu odobrenja primjene snižene stope trošarine u
   autonomnoj regiji Madeiri na lokalno proizveden i potrošen rum i likere te u autonomnoj
   regiji Azorima na lokalno proizvedene i potrošene likere i rakije do 31. prosinca 2020.
   Potrebno je potvrditi obnavljanje odlukom Vijeća na temelju članka 349. UFEU-a i odlukom
   Komisije o državnim potporama. Odlukom Vijeća u skladu s člankom 349. UFEU-a ne
   dovodi se u pitanje odluka Komisije o produljenju te mjere na temelju pravila o državnim
   potporama.
   2.        PROPORCIONALNOST ODSTUPANJA
   U skladu s člankom 110. UFEU-a nijedna država članica ne uvodi neposredno ili posredno
   nacionalne poreze bilo koje vrste na proizvode drugih država članica u većoj mjeri od onih
   koji su neposredno ili posredno uvedeni na slične domaće proizvode. Nadalje, nijedna država
   članica ne uvodi nacionalne poreze na proizvode drugih država članica koji su takve naravi da
   omogućuju posrednu zaštitu drugih proizvoda.
   Međutim, na temelju članka 349. UFEU-a Vijeće može ovlastiti države članice s
   najudaljenijim regijama da odstupe od odredaba iz članka 110. UFEU-a kako bi se vodilo
   1
           Odluka Vijeća od 10. studenoga 2009. o ovlašćivanju Portugala da primjenjuje snižene stope trošarine u
           autonomnoj regiji Madeiri na lokalno proizveden i potrošen rum i likere te u autonomnoj regiji Azorima
           na lokalno proizvedene i potrošene likere i rakije (SL L 297, 13.11.2009., str. 9.)
   2
           Direktiva Vijeća 92/84/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju stopa trošarina na alkohol i
   alkoholna pića (SL L 316, 31.10.1992., str. 29.).
HR                                                         2                                                      HR
 ---pagebreak---    računa o strukturno uvjetovanom društvenom i gospodarskom stanju tih regija koje je
   pogoršano drugim čimbenicima kojima je ozbiljno ograničen njihov razvoj. Takvo odstupanje
   ne smije ugroziti cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući unutarnje tržište
   i zajedničke politike, kao što su zajedničke porezne politike na temelju članka 113. UFEU-a.
   Stoga ta odstupanja moraju biti proporcionalna, tj. njima se samo onoliko koliko je potrebno
   rješavaju nepovoljni okvirni uvjeti koji sprečavaju gospodarski razvoj tih područja i njima se
   ne smije pretjerano narušavati tržišno natjecanje na jedinstvenom tržištu. Kao rezultat toga,
   svako odstupanje od članka 110. UFEU-a trebalo bi biti ograničeno na naknadu troškova, u
   cijelosti ili djelomično, za nepovoljan položaj u kojem se proizvođači u tim regijama nalaze.
   Izvješća koja je podnio Portugal u skladu s člankom 4. Odluke Vijeća 2009/831/EZ uključuju
   izračun dodatnih troškova i smanjenja trošarine za 2011.:
   Madeira
       •   Likeri (boca od 70 cl, alk. 20 % vol.)
           Dodatni trošak: 1,21 EUR
           Smanjenje trošarine: 1,06 EUR
       •   Rum (boca od 70 cl, alk. 40 % vol.)
           Dodatni trošak: 2,20 EUR
           Smanjenje trošarine: 2,12 EUR
   Azori
       •   Likeri (boca od 70 cl, alk. 20 % vol.)
           Dodatni trošak: 1,17 EUR
           Smanjenje trošarine: 1,08 EUR
       •   Rakija (boca od 100 cl, alk. 40 % vol.)
           Dodatni trošak: 3,31 EUR
           Smanjenje trošarine: 3,09 EUR
   Izvor: izvješća navedena u članku 4. Odluke Vijeća 2009/831/EZ.
   Valja napomenuti da u izračun navedenih dodatnih troškova nisu uključeni neki čimbenici
   koje je količinski bilo teško odrediti. Unatoč tome može se potvrditi da smanjenje standardnih
   trošarina od 75 % ne premašuje iznos koji je potreban kako bi se kompenziralo za dodatne
   troškove gospodarskih subjekata koji su posljedica navedenih posebnosti Madeire i Azora kao
   najudaljenijih regija.
   U izvješća su također uključeni podaci o tržišnom udjelu tih proizvoda na lokalnim tržnicama
   od 2004. do 2010.:
HR                                                 3                                                HR
 ---pagebreak---    Madeira – rum i likeri zajedno (po volumenu alkohola)
   Godina                        2004.     2005.     2006.     2007.     2008.    2009.     2010.
   Udio lokalne proizvodnje      15,86 %   20,19 %   23,03 %   20,33 %   26,91 %  30,76 %   33,89 %
   Azori – likeri (po volumenu alkohola)
   Godina                        2004.     2005.     2006.     2007.     2008.    2009.     2010.
   Udio lokalne proizvodnje      56,43 %   50,60 %   49,70 %   46,73 %   39,19 %  45,28 %   48,57 %
   Azori – rakije (po volumenu alkohola)
   Godina                        2004.     2005.     2006.     2007.     2008.    2009.     2010.
   Udio lokalne proizvodnje      47,99 %   41,62 %   42,51 %   33,53 %   23,19 %  34,28 %   31,74 %
   Izvor: vlastiti izračun uz korištenje podataka iz izvješća iz članka 4. Odluke Vijeća
   2009/831/EZ.
   Podacima iz tablice može se potvrditi trend pada udjela lokalne proizvodnje likera i rakija na
   Azorima i povećanje udjela lokalne proizvodnje ruma i likera na Madeiri. Međutim, za
   Madeiru treba uzeti u obzir vrlo mali udio lokalne proizvodnje u 2004.
   Razvojem tržišnih udjela za lokalnu proizvodnju potvrđuje se da je sadašnja snižena stopa
   trošarine uravnotežena i da se njome ni na koji način nije narušilo tržišno natjecanje na
   unutarnjem tržištu.
   U lokalnoj industriji zaposlena su 134 radnika na Madeiri i 90 radnika na Azorima. Na
   Madeiri se uzgojem i preradom šećerne trske i voća omogućuje oko 1 000 radnih mjesta u
   obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima.
   Izdavanje novog odobrenja Portugalu kojim se dopušta primjena snižene stope trošarine u
   autonomnoj regiji Madeiri na lokalno proizveden i potrošen rum i likere te u autonomnoj
   regiji Azorima na lokalno proizvedene i potrošene likere i rakije opravdano je jer se time
   izbjegava ugrožavanje razvoja tih najudaljenijih regija i ne narušava tržišno natjecanje na
   unutarnjem tržištu.
   3.        PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
   Sažetak predloženih mjera
   Predloženom Odlukom Portugalu se, od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020., dopušta
   primjena snižene stope trošarine u autonomnoj regiji Madeiri na lokalno proizveden i
   potrošen rum i likere te u autonomnoj regiji Azorima na lokalno proizvedene i potrošene
   likere i rakije koja može biti niža od najniže stope trošarine na alkohol utvrđene Direktivom
   92/84/EEZ, ali najviše 75 % niža od standardne nacionalne trošarine na alkohol.
HR                                                4                                                HR
 ---pagebreak---    Portugalska nadležna tijela morat će poslati srednjoročno izvješće Komisiji do 30. rujna 2017.
   kako bi se procijenilo jesu li razlozi kojima se opravdava odobrenje poreznog odstupanja i
   dalje primjenjivi i je li fiskalna olakšica koju je odobrio Portugal i dalje proporcionalna.
   Pravna osnova
   Članak 349. UFEU-a.
   Načelo supsidijarnosti
   Samo je Vijeće ovlašteno, na temelju članka 349. UFEU-a, za donošenje posebnih mjera
   kojima se pogoduje najudaljenijim regijama kako bi se prilagodila primjena Ugovora na te
   regije, uključujući zajedničke politike, zbog stalnih ograničenja koja utječu na gospodarske i
   socijalne uvjete najudaljenijih regija.
   Prijedlog je stoga u skladu s načelom supsidijarnosti.
   Načelo proporcionalnosti
   Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga:
   porezna olakšica ograničena je na ono što je potrebno za neutralizaciju dodatnih troškova.
   Izbor instrumenta
   Predloženi instrument: odluka Vijeća.
   Ostali instrumenti ne bi bili primjereni zbog sljedećeg:
   odstupanja odobrena u skladu s člankom 349. UFEU-a nalaze se u odlukama Vijeća.
   4.       PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
   Prijedlog ne utječe na proračun Europske unije.
HR                                                   5                                            HR
 ---pagebreak---                                                           2014/0064 (CNS)
                                               Prijedlog
                                          ODLUKE VIJEĆA
     o ovlašćivanju Portugala da primjenjuje snižene stope trošarine u autonomnoj regiji
     Madeiri na lokalno proizveden i potrošen rum i likere te u autonomnoj regiji Azorima
                            na lokalno proizvedene i potrošene likere i rakije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta3,
   u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
   budući da:
   (1)    Odlukom Vijeća 2009/831/EZ od 10. studenoga 2009., donesenom na temelju
          članka 299. stavka 2. Ugovora o EZ-u (sada članak 349. UFEU-a), Portugalu je
          dopuštena primjena snižene stope trošarina u autonomnoj regiji Madeiri na lokalno
          proizveden i potrošen rum i likere te u autonomnoj regiji Azorima na lokalno
          proizvedene i potrošene likere i rakije, koja može biti niža od najniže stope trošarina
          na alkohol utvrđene Direktivom 92/84/EEZ, ali najviše 75 % niža od standardne
          nacionalne trošarine na alkohol.
   (2)    Dana 30. srpnja 2013. portugalska tijela zatražila su od Komisije da podnese prijedlog
          odluke Vijeća o produljenju Odluke Vijeća 2009/831/EZ, pod istim uvjetima, do
          31. prosinca 2020. Taj je zahtjev izmijenjen 19. studenoga 2013. kad je Portugal
          zatražio produljenje Odluke Vijeća 2009/831/EZ za 6 mjeseci do 30. lipnja 2014. kako
          bi se podudaralo s aktualnim smjernicama za regionalne potpore kojima bi slijedilo
          novo produljenje za razdoblje 1. srpnja 2014. – 31. prosinca 2020.
   (3)    Izdavanje novog odobrenja opravdano je kako bi se time izbjeglo ugrožavanje razvoja
          tih najudaljenijih regija. Suočena s poteškoćama pri izvozu izvan regija, regionalna
          tržišta jedina su moguća tržišta za prodaju tih proizvoda.
   (4)    U autonomnim regijama Azorima i Madeiri sirovine poljoprivrednog podrijetla zbog
          male su površine, rascjepkanosti i niske razine mehanizacije poljoprivrednih
          gospodarstava skuplje od onih u uobičajenim uvjetima proizvodnje. Osim toga, u
          slučaju Madeire proizvedene količine prerađene šećerne trske niže su nego u drugim
          najudaljenijim regijama zbog topografije, klime, tla i zanatske proizvodnje. Prijevoz
          na otoke određenih sirovina i ambalažnih materijala koji nisu proizvedeni lokalno
          podrazumijeva dodatni trošak u usporedbi s prijevozom samo gotovog proizvoda. U
          slučaju Azora izoliranost je pojačana činjenicom da su otoci raspršeni. Prijevoz i
   3
          SL C , , str. ...
HR                                                 6                                              HR
 ---pagebreak---            instaliranje opreme u tim udaljenim otočnim regijama još povećavaju dodatne
           troškove. Isto vrijedi i za određene nužne vožnje i pošiljke na kopno. Dodatni troškovi
           potrebni su i za skladištenje gotovih proizvoda jer lokalnom se potrošnjom ne potroše
           sve proizvedene količine odmah nakon proizvodnje, već tijekom godine. Malom se
           površinom regionalnog tržišta povećavaju troškovi po proizvodu na različite načine,
           posebno zbog nepovoljnog odnosa između fiksnih troškova i proizvedenih količina, u
           pogledu opreme a i troškova potrebnih za postizanje ekoloških normi. Osim toga,
           proizvođači ruma na Madeiri moraju obrađivati otpad nastao preradom šećerne trske,
           dok proizvođači u drugim regijama mogu reciklirati te proizvode. Konačno, predmetni
           proizvođači snose i dodatne troškove koje obično snosi lokalno gospodarstvo, posebno
           veće troškove rada i energije.
   (5)     Detaljnim izračunima iz izvješća u skladu s člankom 4. Odluke 2009/831/EZ
           potvrđuje se da smanjenje od 75 % stope trošarine u potpunosti ne kompenzira
           nepovoljan položaj destiliranih alkoholnih pića proizvedenih na Madeiri i Azorima
           koji je posljedica visokih troškova proizvodnje i stavljanja na tržište. Stoga bi se
           odobrenje za zatraženo smanjenje stope trošarine trebalo produljiti.
   (6)     Pažljivim pregledom stanja potvrđuje se da je potrebno odobriti zahtjev Portugala
           kako bi se osiguralo održavanje industrije alkohola u predmetnim najudaljenijim
           regijama.
   (7)     Budući da je porezna olakšica ograničena na iznos koji je potreban za neutralizaciju
           dodatnih troškova i budući da su količine u pitanju i dalje umjerene te da je porezna
           olakšica ograničena na potrošnju u predmetnim regijama, mjerom se ne narušuje
           integritet i dosljednost pravnog poretka Zajednice.
   (8)     Trebalo bi se zahtijevati podnošenje srednjoročnog izvješća kako bi Komisija mogla
           procijeniti jesu li uvjeti kojima se opravdava odobrenje takvog odstupanja i dalje
           ispunjeni.
   (9)     Ova Odluka ne dovodi u pitanje moguću primjenu članaka 107. i 108. UFEU-a,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                               Članak 1.
   Odstupajući od članka 110. Ugovora, ovime se Portugalu dopušta primjena stope trošarine
   niže od pune stope na alkohol utvrđene člankom 3. Direktive Vijeća 92/84/EEZ u autonomnoj
   regiji Madeiri na lokalno proizveden i potrošen rum i likere te u autonomnoj regiji Azorima
   na lokalno proizvedene i potrošene likere i rakije.
                                               Članak 2.
   Odstupanje iz članka 1. ograničeno je na sljedeće:
   1. na Madeiri
   (a) za rum kako je definiran u kategoriji 1. Priloga II. Uredbe (EZ) br. 110/2008 Europskog
   parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiciji, opisivanju, prezentiranju, označavanju i
   zaštiti zemljopisnih oznaka jakih alkoholnih pića4, sa zemljopisnom oznakom „Rum da
   Madeira” naveden u kategoriji 1. Priloga III. toj Uredbi;
   4
           SL L 39, 13.2.2008., str. 16.
HR                                                 7                                                HR
 ---pagebreak---    (b) za likere i „crème de” kako su definirani u kategorijama 32. i 33. Priloga II. Uredbe (EZ)
   br. 110/2008 koji su proizvedeni od regionalnog voća ili biljaka;
   2. na Azorima
   (a) za likere i „crème de” kako su definirani u kategorijama 32. i 33. Priloga II. Uredbi (EZ)
   br. 110/2008 koji su proizvedeni od regionalnog voća ili sirovina;
   (b) za rakiju, proizvedenu od vina ili grožđanog tropa, koja ima svojstva i kvalitete definirane
   u kategorijama 4. i 6. Priloga II. Uredbi (EZ) br. 110/2008.
                                                 Članak 3.
   Snižena stopa trošarine koja se primjenjuje na proizvode navedene u članku 1. može biti niža
   od najniže stope trošarine na alkohol utvrđene Direktivom 92/84/EEZ, ali najviše 75 % niža
   od standardne nacionalne trošarine na alkohol.
                                                 Članak 4.
   Najkasnije do 30. rujna 2017. Portugal je dužan Komisiji dostaviti izvješće kako bi ona mogla
   procijeniti postoje li i dalje razlozi kojima se opravdava odobrenje snižene stope.
                                                 Članak 5.
   Ova se Odluka primjenjuje od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2020.
                                                 Članak 6.
   Ova je Odluka upućena Portugalskoj Republici.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                                   Za Vijeće
                                                   Predsjednik
HR                                                   8                                              HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.7.2015.
            COM(2015) 356 final
            2015/0156(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za trgovinu uslugama Svjetske trgovinske organizacije o odobrenju povlastica koje su članice WTO-a prijavile za usluge i pružatelje usluga najslabije razvijenih zemalja, a koje nisu navedene u članku XVI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Razlozi i ciljevi prijedloga

               Predložena Odluka Vijeća prvi je korak u provedbi oslobođenja u okviru WTO-a za usluge najmanje razvijenih zemalja. Oslobođenjem za usluge
                  1
                članicama WTO-a omogućuje se da najmanje razvijenim zemljama jednostrano dodjeljuju povlastice za usluge, a Vijeće za trgovinu uslugama mora odobriti prijavljene povlastice koje se dodjeljuju u skladu s mjerama različitima od onih navedenih u članku XVI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama (pristup tržištu). Predloženom Odlukom Vijeća utvrđuje se stajalište koje u okviru Vijeća za trgovinu uslugama Komisija treba zauzeti u ime Unije.

               Predloženom Odlukom Vijeća ne upućuje se na tretman koji sâm EU dodjeljuje najmanje razvijenim zemljama, što bi bio sljedeći korak prema operacionalizaciji oslobođenja.  Planirani tretman koji se prijavljuje Vijeću za trgovinu uslugama i dodjeljuje najmanje razvijenim zemljama trenutačno se priprema u skladu s pristupom o kojem je održano savjetovanje s državama članicama i o kojem su na sastanku Vijeća za trgovinu uslugama na visokoj razini održanom 5. veljače 2015. obaviještene članice WTO-a.

               Usklađenost s postojećim propisima u tom području politike i drugim politikama Unije

               Na Devetoj ministarskoj konferenciji WTO-a na Baliju Europska unija pridružila se konsenzusu o donošenju oslobađanja za usluge najmanje razvijenih zemalja. EU se zalaže za uspjeh predstojeće Desete ministarske konferencije WTO-a u Nairobiju u prosincu 2015. i za odlučan nastavak krugova pregovora u vezi s Razvojnim planom iz Dohe te za provedbu rezultata paketa iz Balija, uključujući elemente koji se odnose na najmanje razvijene zemlje. Predložena Odluka Vijeća dio je procesa provedbe paketa iz Balija.

               Podupiranjem gospodarskog napretka najmanje razvijenih zemalja predloženo odobrenje povlastica koje su prijavile druge članice WTO-a doprinijet će postizanju ciljeva Ugovora kojim se predviđa da EU doprinosi skladnom razvoju svjetske trgovine te da utvrđuje i provodi zajedničke politike za poticanje održivog razvoja zemalja u razvoju
                  2
               . Predloženo odobrenje bit će povoljno i za zaključenje dijela pregovora o uslugama u okviru Razvojnog plana iz Dohe.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

                  Pravnu osnovu za predloženu Odluku Vijeća čine članak 91., članak 100. i članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               Člankom 218. stavkom 9. UFEU-a predviđa se da, kada tijelo osnovano na temelju međunarodnog sporazuma mora donijeti akt koji proizvodi pravne učinke,Vijeće na prijedlog Komisije ili Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku donosi odluku o utvrđivanju stajališta koje treba donijeti u ime Unije u pogledu donošenja toga akta u navedenom tijelu. Odobrenje povlastica koje su prijavile druge članice WTO-a obuhvaćeno je tom odredbom jer je riječ o odluci koju donosi tijelo osnovano na temelju međunarodnog sporazuma (Vijeće za trgovinu uslugama) i koja utječe na prava i obveze EU-a.

               Predviđene povlastice odnose se na obveze u okviru Općeg sporazuma o trgovini uslugama i mogu se odnositi na sve uslužne sektore, uključujući usluge prijevoza. Stoga je predložena odluka obuhvaćena područjem primjene članaka 91. i 100. te članka 207. stavka 4. prvog podstavka UFEU-a.

               3.PRORAČUNSKE POSLJEDICE

                  Prijedlog nema posljedica za proračun.

               4.OSTALI ELEMENTI

               Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Odobrenjem povlaštenog tretmana koji su druge članice WTO-a dodijelile najmanje razvijenim zemljama ne pokreće se nikakav postupak provedbe u EU-u.

               2015/0156 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za trgovinu uslugama Svjetske trgovinske organizacije o odobrenju povlastica koje su članice WTO-a prijavile za usluge i pružatelje usluga najslabije razvijenih zemalja, a koje nisu navedene u članku XVI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 91. i 100. te članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom IX. Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije (WTO) utvrđeni su postupci za dodjelu oslobođenja u vezi s multilateralnim trgovinskim sporazumima u prilozima 1.A ili 1.B ili 1.C Sporazumu i njihovim prilozima.

               (2)Zatraženo je oslobođenje kojim bi se članicama WTO-a omogućila dodjela povlaštenog tretmana za usluge i pružatelje usluga najmanje razvijenih zemalja, ne odobravajući jednaki tretman za istovjetne usluge i pružatelje usluga svih ostalih članica WTO-a, što čini iznimno odstupanje od obveze na temelju članka II. stavka 1. Općeg sporazuma o trgovini uslugama. Odlukom Vijeća od 14. prosinca 2011. (2012/8/EU) Vijeće je usvojilo stajalište Unije kojim se podržava navedeno oslobođenje.

               (3)Ministarskom odlukom WTO-a od 17. prosinca 2011., kojom se članice WTO-a ovlašćuju za davanje povlaštenog tretmana za usluge i pružatelje usluga najmanje razvijenih zemalja u razdoblju od 15 godina, utvrđuje se u točkama 1. i 2. da države članice koje u skladu s tim oslobađanjem dodjeljuju povlašteni tretman dostavljaju obavijest Vijeću za trgovinu uslugama te da navedeno Vijeće u skladu sa svojim postupcima mora odobriti povlašteni tretman u odnosu na primjenu mjera koje su različite od onih opisanih u članku XVI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama.

               (4)Zahtjev za odobrenje Vijeća za trgovinu uslugama u odnosu na te mjere ponovno je istaknut u točki 1.3. Ministarske odluke WTO-a od 7. prosinca 2013.

               (5)Prihvaćanje povlastica koje dodjeljuju druge članice WTO-a za usluge i pružatelje usluga najmanje razvijenih zemalja članica u interesu je razvojnih ciljeva Europske unije i povoljno je za zaključenje dijela pregovora o uslugama u okviru Razvojnog plana iz Dohe.

               (6)Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje Unija treba zauzeti u okviru Vijeća za trgovinu uslugama kako bi odobrila povlašteni tretman koji članice WTO-a dodjeljuju u odnosu na mjere koje su različite od onih navedenih u članku XVI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U skladu s Ministarskom odlukom WTO-a od 7. prosinca 2013. (WT/L/918) stajalište Unije u okviru Vijeća za trgovinu uslugama WTO-a jest podržati odobrenje povlaštenog tretmana koji članice WTO-a dodjeljuju za usluge i pružatelje usluga najmanje razvijenih zemalja u odnosu na primjenu mjera koje su različite od onih navedenih u članku XVI. Općeg sporazuma o trgovini uslugama („Pristup tržištu”).

               To će stajalište zastupati Europska komisija.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     […]

                     (1)
                  Oslobođenja su odobrenja koja dodjeljuje Glavno vijeće / Ministarska konferencija WTO-a u cilju privremenog odstupanja od određenih obveza WTO-a koje se inače primjenjuju.

                     (2)
                  Članci 205. i 206. UFEU-a i članak 21. UEU-a.