				|

		52014PC0314

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u relevantnim odborima Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu u vezi s prijedlozima izmjena pravilnikâ UN-a br. 13, 13H, 14, 29, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 90, 101, 106, 121, 127, Pravilnika UN-a o uređajima za kontrolu emisije za naknadnu ugradnju (Retrofit Emission Control – REC) za teška vozila te Konsolidirane rezolucije UN-a o izradi vozila (R.E.3) /* COM/2014/0314 final - 2014/0162 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Gospodarska komisija Ujedinjenih naroda za
Europu (UNECE) na međunarodnoj razini izrađuje usklađene
zahtjeve kojima se nastoje ukloniti tehničke prepreke trgovini motornim
vozilima među ugovornim stranama Revidiranog sporazuma iz 1958. i
osigurati da ta vozila pružaju visoku razinu sigurnosti i zaštite okoliša.
U skladu s Odlukom Vijeća 97/836/EZ od
27. studenoga 1997. Unija je pristupila Sporazumu Gospodarske komisije
Ujedinjenih naroda za Europu („UNECE”) o prihvaćanju jednakih
tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu
biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima
za uzajamno priznavanje homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa[1] („Revidirani sporazum
iz 1958.”), a u skladu s Odlukom Vijeća 2000/125/EZ od
31. siječnja 2000. o sklapanju Sporazuma o donošenju globalnih
tehničkih propisa za vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu
biti ugrađeni i/ili upotrijebljeni u vozilima na kotačima[2] („Usporedni sporazum”),
Unija je pristupila Usporednom sporazumu.
Sastanci WP29 UNECE-a, Svjetskog foruma za
usklađivanje pravilnika o vozilima, održavaju se triput, u ožujku, lipnju
i studenome svake kalendarske godine. Na svakom se sastanku donose nove izmjene
postojećih pravilnika UN-a ili globalnih tehničkih pravilnika kako bi
se omogućio tehnički napredak. Prije svakog sastanka WP29 te izmjene
donosi jedna od šest radnih skupina koje djeluju u okviru WP29.
Zatim se na sastanku WP29 održava konačno
glasovanje za donošenje izmjena, dodataka i ispravaka, uz uvjet da je postignut
kvorum i da je prisutna kvalificirana većina ugovornih strana. EU je
ugovorna strana dvaju sporazuma (sporazuma iz 1958. i sporazuma iz 1998.) u
okviru WP29 i glasuje u ime država članica. Svaki se put priprema Odluka
Vijeća, takozvana „mega odluka”, koja sadržava popis izmjena, dodataka i
ispravaka kojom se Komisiji odobrava glasanje u ime država članica na
svakom sastanku WP29.
Ovom se Odlukom Vijeća utvrđuje
stajalište Unije pri glasovanju o izmjenama, dodacima i ispravcima o kojima
će se glasovati na sastanku WP29 u lipnju 2014., koji će se održati
od 24. do 27. lipnja 2014.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Održana su savjetovanja s Tehničkim
odborom za motorna vozila i uzete su u obzir primjedbe stručnjaka iz
država članica.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·
Sažetak predloženog djelovanja
Prijedlogom
se utvrđuje stajalište Unije pri glasanju o izmjenama pravilnikâ UN-a
br. 13, 13H, 14, 29, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 90, 101, 106, 121, 127,
Pravilnika UN-a o uređajima za kontrolu emisije za naknadnu ugradnju
(Retrofit Emission Control – REC) za teška vozila te Konsolidirane rezolucije o
izradi vozila (R.E.3).
·
Pravna osnova
Pravna osnova za ovaj prijedlog jest
članak 114., u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije.
·
Načelo supsidijarnosti
Samo Unija može glasovati za međunarodne
instrumente poput prijedloga izmjena pravilnikâ UN-a i nacrta globalnih
tehničkih pravilnika i njihovo uvrštenje u sustav homologacije tipa
motornih vozila Unije. Time se ne sprječava samo rascjepkanost unutarnjeg
tržišta već se i osiguravaju jednake zdravstvene i sigurnosne norme diljem
Unije. Omogućuju se i prednosti ekonomije razmjera: proizvodi se mogu
izrađivati za cijelo tržište Unije te čak i za međunarodno
tržište, umjesto da ih se prilagođava kako bi bili u skladu s nacionalnom
homologacijom tipa za svaku državu članicu.
Zato je prijedlog u skladu s načelom
supsidijarnosti.
·
Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti jer se njime ne zahtijeva izlaženje iz okvira nužnog da bi se
ostvarili ciljevi osiguranja pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, a
njime se pritom pruža i visoka razina javne sigurnosti i zaštite.
·
Izbor instrumenata
U skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a
potrebna je odluka Vijeća kako bi se utvrdila stajališta koja treba
donijeti u ime Unije u tijelu osnovanom na temelju međunarodnog sporazuma.
2014/0162 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o utvrđivanju stajališta koje treba
zauzeti u ime Unije u relevantnim odborima Gospodarske komisije Ujedinjenih
naroda za Europu u vezi s prijedlozima izmjena pravilnikâ UN-a br. 13,
13H, 14, 29, 44, 49, 51, 54, 75, 83, 90, 101, 106, 121, 127, Pravilnika UN-a o
uređajima za kontrolu emisije za naknadnu ugradnju (Retrofit Emission
Control – REC) za teška vozila te Konsolidirane rezolucije UN-a o izradi vozila
(R.E.3)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 114., u vezi s
člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Unija je u skladu s Odlukom Vijeća 97/836/EZ[3] pristupila Sporazumu
Gospodarskog povjerenstva Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o donošenju
jedinstvenih tehničkih propisa za cestovna vozila, opremu i dijelove koje
je moguće ugraditi u i/ili koristiti na cestovnim vozilima i uvjetima
uzajamnog priznavanja homologacija dodijeljenih na temelju takvih propisa
(„Revidirani sporazum iz 1958.”).
(2)       U skladu s Odlukom Vijeća 2000/125/EZ[4] Unija je pristupila
Sporazumu o donošenju globalnih tehničkih propisa za vozila na
kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili
upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”).
(3)       Direktivom 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[5] zamijenjeni su sustavi
homologacije država članica postupkom homologacije Unije te je
uspostavljen usklađeni okvir s administrativnim odredbama i općim
tehničkim zahtjevima za sva nova vozila, sustave, sastavne dijelove i
zasebne tehničke jedinice. Tom su se Direktivom pravilnici UN-a uvrstili u
sustav homologacije tipa EU-a, kao zahtjevi za homologaciju tipa ili kao
alternative zakonodavstvu Unije. Od donošenja te Direktive pravilnici UN-a sve
više zamjenjuju zakonodavstvo Unije u okviru homologacije tipa EU-a.
(4)       U svjetlu iskustva i tehničkih napredaka potrebno je
prilagoditi zahtjeve koji se odnose na određene elemente ili značajke
obuhvaćene pravilnicima UN-a br. 13, 13H, 14, 29, 44, 49, 51, 54, 75,
83, 90, 101, 106, 121, 127, Pravilnikom UN-a o uređajima za kontrolu
emisije za naknadnu ugradnju (Retrofit Emission Control Device – REC) za teška
vozila te Konsolidiranom rezolucijom UN-a o izradi vozila (R.E.3).
(5)       Stoga je potrebno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u
ime Unije u Upravnom odboru Revidiranog sporazuma iz 1958. te u Izvršnom odboru
Usporednog sporazuma u pogledu donošenja tih akata UN-a,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Jedini članak
Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na
sastanku Upravnog odbora Revidiranog sporazuma iz 1958. te Izvršnog odbora
Usporednog sporazuma od 24. do 27. lipnja 2014. jest da se glasa u
korist akata UN-a navedenih u Prilogu ovoj Odluci.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 346, 17.12.1997., str. 78.
[2]               SL L 35, 10.2.2000., str. 12.
[3]               Odluka Vijeća 97/836/EZ od 27. studenoga 1997. s
obzirom na pristupanje Europske zajednice Sporazumu Gospodarske komisije
Ujedinjenih naroda za Europu o donošenju jednakih tehničkih propisa za
vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili
upotrijebljeni u vozilima na kotačima i uvjetima za uzajamno priznavanje
homologacija dodijeljenih na temelju tih propisa („Revidirani Sporazum iz
1958.”) (SL L 346, 17.12.1997., str. 78.).
[4]               Odluka Vijeća 2000/125/EZ od 31. siječnja
2000. o sklapanju Sporazuma o donošenju globalnih tehničkih propisa za
vozila na kotačima, opremu i dijelove koji mogu biti ugrađeni i/ili
upotrijebljeni u vozilima na kotačima („Usporedni sporazum”) (SL
L 35, 10.2.2000., str. 12.).
[5]               Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i
njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih
jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007.,
str. 1).
PRILOG
 Prijedlog dodatka 12 nizu izmjena 11 Pravilnika br. 13 (kočni sustavi teških vozila) || ECE/TRANS/WP.29/2014/45
 Prijedlog dodatka 16 Pravilniku br. 13-H (kočnice vozila M1 i N1) || ECE/TRANS/WP.29/2014/46
 Prijedlog dodatka 6 nizu izmjena 07 Pravilnika br. 14 (sidrišta sigurnosnih pojaseva) || ECE/TRANS/WP.29/2014/34
 Prijedlog dodatka 2 nizu izmjena 03 Pravilnika br. 29 (kabine gospodarskih vozila) || ECE/TRANS/WP.29/2014/35
 Prijedlog dodatka 8 nizu izmjena 04 Pravilnika br. 44 (sustavi za držanje djece) || ECE/TRANS/WP.29/2014/36
 Prijedlog dodatka 7 nizu izmjena 05 i dodatka 3 nizu izmjena 06 Pravilnika br. 49 (emisije motora s kompresijskim paljenjem i motora s vanjskim izvorom paljenja (na ukapljeni naftni plin ili stlačeni prirodni plin)) || ECE/TRANS/WP.29/2014/39
 Prijedlog dodatka 13 nizu izmjena 02 Pravilnika br. 51 (buka vozila kategorije M i N) || ECE/TRANS/WP.29/2014/44
 Prijedlog izmjena Pravilnika br. 51 (buka vozila kategorije M i N) || ECE/TRANS/WP.29/2011/64
 Prijedlog dodatka 19 Pravilniku br. 54 (gume za gospodarska vozila i njihove prikolice) || ECE/TRANS/WP.29/2014/47
 Prijedlog ispravka 2 revizije 3 Pravilnika br. 54 (gume za gospodarska vozila i njihove prikolice) || ECE/TRANS/WP.29/2014/51
 Prijedlog dodatka 14 Pravilniku br. 75 (gume za motocikle/mopede) || ECE/TRANS/WP.29/2014/48
 Prijedlog dodatka 4 nizu izmjena 06 Pravilnika br. 83 (emisije iz vozila kategorije M1 i N1) || ECE/TRANS/WP.29/2014/40
 Prijedlog niza izmjena 07 Pravilnika br. 83 (emisije iz vozila kategorije M1 i N1) || ECE/TRANS/WP.29/2014/41 WP.29-163-05
 Prijedlog dodatka 2 nizu izmjena 02 Pravilnika br. 90 (zamjenske kočne obloge) || ECE/TRANS/WP.29/2014/49
 Prijedlog dodatka 4 nizu izmjena 01 Pravilnika br. 101 (emisije CO2 / potrošnja goriva) || ECE/TRANS/WP.29/2014/42
 Prijedlog dodatka 11 Pravilniku br. 106 (gume za poljoprivredna vozila) || ECE/TRANS/WP.29/2014/50
 Prijedlog za niz izmjena 01 Pravilnika br. 121 (označivanje upravljačkih naprava, pokaznih svjetiljaka i indikatora) || ECE/TRANS/WP.29/2012/30 ECE/TRANS/WP.29/2012/30/Corr.1
 Prijedlog dodatka 1 Pravilniku br. 127 (sigurnost pješaka) || ECE/TRANS/WP.29/2014/37
 Prijedlog za niz izmjena 01 Pravilnika br. 127 (sigurnost pješaka) || ECE/TRANS/WP.29/2014/38
 Prijedlog za niz izmjena 01 nacrta Pravilnika o jedinstvenim odredbama o homologaciji uređaja za kontrolu emisije za naknadnu ugradnju (Retrofit Emission Control – REC) za teška vozila || ECE/TRANS/WP.29/2014/43
 Prijedlog izmjena Konsolidirane rezolucije o izradi vozila (R.E.3) || ECE/TRANS/WP.29/2014/52


				|

		52014PC0638

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora iz Marakeša za olakšanje pristupa objavljenim djelima slijepim, slabovidnim i osobama koje se iz nekog drugog razloga ne mogu koristiti tiskom /* COM/2014/0638 final - 2014/0297 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Slijepe, slabovidne i osobe koje se iz nekog
drugog razloga ne mogu koristiti tiskom moraju imati jednak pristup knjigama i
tiskanom materijalu radi potpunog i učinkovitog sudjelovanja u društvu.
Prema procjeni Svjetske zdravstvene organizacije 285 milijuna ljudi diljem
svijeta ima oštećen vid: među njima je 39 milijuna slijepih osoba i
246 milijuna slabovidnih[1].
Prema izvješću Svjetskog saveza slijepih samo 5 % objavljenih knjiga
raspoloživo je u formatu dostupnom osobama s oštećenjem vida, a u zemljama
u razvoju – u kojima živi otprilike 90 % osoba s oštećenjem vida – ta
stopa iznosi samo 1 %[2].
Primjerke knjiga u dostupnom formatu
(„primjerak u dostupnom formatu”) danas uglavnom proizvode i distribuiraju
specijalizirane organizacije na nacionalnoj razini, primjerice knjižnice za
slijepe, na temelju dozvola ili uz ograničenja ili iznimke od autorskog
prava. Međutim, zbog nepostojanja međunarodnog pravnog okvira kojim
bi se omogućila prekogranična razmjena dostupnih formata proizvedenih
uz ograničenje ili iznimku udvostručuju se napori za njihovu
proizvodnju, čak i u zemljama u kojima se govori isti jezik. To
predstavlja problem zbog troškova proizvodnje primjeraka u dostupnom formatu i
ograničenih sredstava koja su na raspolaganju organizacijama koje pružaju
usluge slijepima.
Od siječnja 2011. Europska unija obvezana
je Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom  kojom je
obuhvaćeno pravo na pristup informacijama (članak 21.) i pravo osoba
s invaliditetom na sudjelovanje u kulturnom životu na ravnopravnoj osnovi s
drugima (članak 30.). Ta je Konvencija postala sastavni dio pravnog
poretka EU-a. Dvadeset i pet država članica potpisnice su Konvencije, a
tri države trenutačno završavaju postupak ratifikacije.
Godine 2009. započeli su pregovori u
okviru Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo (WIPO) o mogućem
međunarodnom ugovoru o uvođenju ograničenja i iznimaka od
autorskih prava u korist slijepih, slabovidnih i osoba koje se iz nekog drugog
razloga ne mogu koristiti tiskom, u cilju olakšanja prekogranične razmjene
knjiga u dostupnom formatu.
Vijeće je 26. studenoga 2012. donijelo
Odluku o ovlaštenju Komisije za sudjelovanje u tim pregovorima u ime Europske
unije[3].
Pregovori u WIPO-u uspješno su završeni na diplomatskoj konferenciji održanoj u
Marakešu od 17. do 28. lipnja 2013. Tako je 27. lipnja 2013. donesen Ugovora iz
Marakeša za olakšanje pristupa objavljenim djelima slijepim, slabovidnim i
osobama koje se iz nekog drugog razloga ne mogu koristiti tiskom („Ugovor”).
Ugovorom se utvrđuje niz
međunarodnih pravila kojima se osigurava da na nacionalnoj razini postoje
ograničenja i iznimke od autorskih prava u korist slijepih, slabovidnih i
osoba koje se iz nekog drugog razloga ne mogu koristiti tiskom i kojima se
omogućuje prekogranična razmjena primjeraka objavljenih djela u
dostupnom formatu koji su izrađeni na temelju ograničenja ili iznimke
od autorskog prava u bilo kojoj ugovornoj stranci.
Vijeće je 14. travnja 2014. odobrilo
potpisivanje Ugovora u ime Europske unije[4].
Ovim prijedlogom Odluke Vijeća Komisija
od Vijeća traži da joj nakon dobivanja suglasnosti Europskog parlamenta
odobri sklapanje Ugovora u ime Europske unije.
2.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
2.1. Odredbe Ugovora
„Korisnici” Ugovora jesu slijepe osobe, osobe
koje imaju oštećenje vida ili perceptivne smetnje ili poteškoće u
čitanju ili zbog fizičkog hendikepa nisu u stanju držati knjigu ili
rukovati njome te fokusirati ili pomicati oči u mjeri koja je prihvatljiva
za čitanje.
Ugovorom se obvezuje sve ugovorne stranke da u
svojem nacionalnom zakonodavstvu o autorskim pravima predvide ograničenje
ili iznimku od prava umnožavanja, distribucije i stavljanja na raspolaganje
javnosti kako bi se djela u dostupnom formatu mogla lakše staviti na
raspolaganje korisnicima Ugovora[5].
Ugovorne stranke mogu odlučiti da takva ograničenja ili iznimke
ograniče na slučajeve u kojima primjerci u dostupnom formatu nisu
korisnicima dostupni na tržištu pod razumnim uvjetima na njihovu državnom
području.
Ugovorom su „djela” definirana kao književna i
umjetnička djela u smislu članka 2. stavka 1. Bernske konvencije za
zaštitu književnih i umjetničkih djela („Bernska konvencija”), u obliku
teksta, znakovnog sustava i/ili povezanih ilustracija, objavljena ili stavljena
na raspolaganje javnosti na bilo kojem nosaču podataka. Na temelju
usuglašene izjave obuhvaćene su i zvučne knjige.
„Primjerak u dostupnom formatu” jest primjerak
djela izveden na drugačiji način i u drugačijem obliku od
formata u kojem je djelo objavljeno i koji korisnicima omogućuje jednako
lagan pristup djelu kakav bi imala osoba koja vidi. Primjercima u dostupnom
formatu smiju se služiti isključivo korisnici i njima se mora poštovati
cjelovitost originalnog djela.
Primjerke u dostupnom formatu izrađene na
temelju ograničenja ili iznimke od autorskog prava mogu izvoziti
„ovlašteni subjekti” definirani kao javne ustanove ili druge organizacije koje
na neprofitnoj osnovi slijepim, slabovidnim i osobama koje se iz nekog drugog
razloga ne mogu koristiti tiskom pružaju usluge obrazovanja, pedagoške
izobrazbe, adaptivnog čitanja ili pristupa informacijama. Ti subjekti
moraju osigurati da distribucija dostupnih formata bude ograničena samo na
korisnike, da se spriječi umnožavanje, distribucija i stavljanje na
raspolaganje neovlaštenih primjeraka te da se posveti dužna pažnja rukovanju
primjercima i o tome vodi evidencija.
Ugovorne stranke mogu dopustiti izvoz
primjeraka u dostupnom formatu samo ako osiguraju da su relevantna
ograničenja ili iznimke od prava umnožavanja, distribucije i stavljanja na
raspolaganje javnosti u skladu s „testom u tri koraka”. To znači da moraju
biti stranke Ugovora o autorskom pravu WIPO-a ili da moraju na drugi način
osigurati da su relevantna ograničenja ili iznimke ograničene na
određene posebne slučajeve koji nisu u suprotnosti s uobičajenim
korištenjem djela i koji bezrazložno ne dovode u pitanje zakonite interese
nositelja prava.
Ugovorom se pojašnjava da bi u mjeri u kojoj
ugovorna stranka dopušta korisniku ili ovlaštenom subjektu da izradi primjerak
djela u dostupnom formatu, morala dopustiti i uvoz takvih primjeraka.
Ugovorne stranke obvezne su poduzeti
odgovarajuće mjere, ako je potrebno, kako bi
osigurale da kada pružaju primjerenu pravnu zaštitu i učinkovite pravne
lijekove protiv izbjegavanja učinkovitih tehnoloških mjera, ta pravna
zaštita ne sprečava korisnike da uživaju ograničenja i iznimke
predviđene Ugovorom.
Ugovorom se također zahtijeva od
ugovornih stranaka da zaštite privatnost korisnika te da surađuju kako bi
se olakšala prekogranična razmjena primjeraka u dostupnom formatu. WIPO
će uspostaviti mjesto pristupa informacijama kako bi se ovlaštenim
subjektima pomoglo da se u cilju suradnje međusobno prepoznaju. Ugovorom
se također potiče ovlaštene subjekte da pružaju informacije o svojim
politikama i praksama zainteresiranim stranama i javnosti.
Ugovorom se potvrđuje da ugovorne stranke
imaju slobodu određivanja primjerenog načina provedbe Ugovora u
okviru vlastitih pravnih sustava i praksi. Međutim, moraju biti u skladu s
postojećim međunarodnim obvezama iz Bernske konvencije, Sporazuma o trgovinskim aspektima prava intelektualnog
vlasništva i Ugovora o autorskom pravu WIPO-a. Ugovorom se priznaje da ugovorne
stranke smiju zadržati ili primijeniti druga ograničenja i iznimke za
korisnike i osobe s drugačijim invaliditetom, izvan područja primjene
Ugovora.
Članci 13. do 22. sadržavaju
administrativne i postupovne odredbe koje su vrlo slične onima iz ostalih
ugovora WIPO-a u području autorskih prava (npr. Ugovor o autorskom pravu
WIPO-a).
Ugovor će stupiti na snagu kada ga
ratificira dvadeset ugovornih stranaka.
Europska unija može postati stranka Ugovora
budući da je tijekom diplomatske konferencije u Marakešu izjavila da je
nadležna za pitanja obuhvaćena tim Ugovorom i da raspolaže vlastitim
zakonodavstvom u tom području obvezujućim za sve njezine države
članice te da je propisno ovlaštena, u skladu sa svojim internim
postupcima, da postane stranka Ugovora. Europska unija potpisala je završni akt
diplomatske konferencije 28. lipnja 2013., a 30. travnja 2014. potpisala je
Ugovor u Ženevi.
2.2. Pravna osnova
S obzirom na predmet Ugovora i kako se Odlukom
Vijeća 2014/221/EU odobrava potpisivanje Ugovora, odluka Vijeća o
sklapanju Ugovora trebala bi se temeljiti na člancima 114., 207. i
članku 218. stavku 6. točki (a) podtočki v. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije (UFEU).
Glavnim odredbama Ugovora (članci 5., 6.
i 9.) želi se osigurati prekogranična razmjena primjeraka u dostupnom
formatu između ugovornih stranaka Ugovora, uključujući EU i
treće zemlje. Ova razmjena obuhvaćena je odredbom UFEU-a o
zajedničkoj trgovinskoj politici.
Prava autora obuhvaćena iznimkama i
ograničenjima u skladu s Ugovorom (pravo umnožavanja, pravo distribucije i
pravo priopćavanja javnosti, uključujući pravo stavljanja na
raspolaganje) usklađena su na razini EU-a člancima 2. do 4. Direktive
2001/29/EZ o usklađivanju određenih aspekata autorskog i srodnih
prava u informacijskom društvu[6].
Iscrpan popis iznimaka ili ograničenja tih prava naveden je u članku
5. stavku 2. i članku 5. stavku 3. te Direktive. Na temelju uvodne izjave
32. jasno je da države članice ne mogu uvoditi različite ili dodatne
iznimke od tih prava u svojem nacionalnom zakonodavstvu.  Iznimke ili
ograničenja potrebno je provoditi u skladu s člankom 5. stavkom 5.
(„test u tri koraka”) kako je istaknuto i u uvodnoj izjavi 44.
Člankom 5. stavkom 3. točkom (b)
Direktive 2001/29/EZ predviđena je neobavezna iznimka ili ograničenje
autorskih prava kad je riječ o korištenju za potrebe osoba s
invaliditetom, koje je u neposrednoj vezi s invaliditetom i koje je
nekomercijalne naravi, a u mjeri potrebnoj za određeni invaliditet. Za
razliku od Ugovora, taj članak nije ograničen na nijedan
određeni invaliditet, a države članice imaju slobodu odabira
hoće li primijeniti to ograničenje ili iznimku.  Ustaljena sudska
praksa nalaže da se svako diskrecijsko pravo koje država članica uživa pri
uporabi bilo kojih iznimaka ili ograničenja iz članka 5.
Direktive 2001/29/EZ mora ostvariti u granicama koje nalaže zakonodavstvo EU-a[7].
Konačno, člankom 6. Direktive
2001/29/EZ predviđa se sveobuhvatna pravna zaštita za tehničke mjere
koje nositelji prava koriste te se člankom 6. stavkom 4. predviđa da
države članice moraju korisnicima određenih iznimaka ili ograničenja
osigurati korištenje tih iznimaka, ako u odsutnosti dobrovoljnih sporazuma
postoje tehničke zaštitne mjere. Članci 3., 4., 7., 10. i 11. Ugovora
utječu na te odredbe zakonodavstva EU-a.
Zbog toga se smatra:
a) da u Ugovoru prevladava
prekogranična razmjena primjeraka u dostupnom formatu s trećim
zemljama te su stoga relevantni članci Ugovora obuhvaćeni
zajedničkom trgovinskom politikom (članak 207. UFEU-a) i
b) da su članci Ugovora o obveznim
iznimkama ili ograničenjima obuhvaćeni područjem primjene
zakonodavstva EU-a, utječu ili mijenjaju područje primjene
zajedničkih pravila odnosno onih iz Direktive 2001/29/EZ i u svakom
slučaju pripadaju području koje je već uvelike obuhvaćeno
pravilima EU-a (članak 114. UFEU-a)[8].
Stoga Komisija podnosi prijedlog Odluke
Vijeća o sklapanju Ugovora. U skladu s člankom 218. stavkom 6.
točkom (a) podtočkom v. UFEU-a prije donošenja Odluke svoju
suglasnost mora dati Europski parlament.
2014/0297 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora iz
Marakeša za olakšanje pristupa objavljenim djelima slijepim, slabovidnim i
osobama koje se iz nekog drugog razloga ne mogu koristiti tiskom
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 207., u vezi s
člankom 218. stavkom 6. točkom (a) podtočkom v.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta[9],
budući da:
(1)       Europska unija je na temelju
Odluke Vijeća 2010/48/EZ[10],
od 22. siječnja 2011. obvezana Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravima
osoba s invaliditetom čije su odredbe postale sastavni dio pravnog poretka
Europske unije.
(2)       Vijeće je 26. studenoga
2012. ovlastilo Komisiju da, u ime Europske unije, pregovara o
međunarodnom sporazumu u okviru Svjetske organizacije za intelektualno
vlasništvo o poboljšanom pristupu knjigama za osobe koje se ne mogu koristiti
tiskom.
(3)       Pregovori su uspješno
završeni na diplomatskoj konferenciji održanoj u Marakešu od 17. do 28. lipnja
2013. Ugovor iz Marakeša za olakšanje pristupa objavljenim djelima slijepim,
slabovidnim i osobama koje se iz nekog drugog razloga ne mogu koristiti tiskom
(„Ugovor iz Marakeša”) donesen je 27. lipnja 2013.
(4)       U skladu s Odlukom
Vijeća 2014/221/EU[11]
Ugovor iz Marakeša potpisan je, u ime Europske unije, u pogledu pitanja koja su
u nadležnosti Unije 30. travnja 2014., podložno njegovu kasnijem sklapanju.
(5)       Ugovorom iz Marakeša
utvrđuje se niz međunarodnih pravila kojima se osigurava da na
nacionalnoj razini postoje ograničenja i iznimke od autorskih prava u
korist slijepih, slabovidnih i osoba koje se iz nekog drugog razloga ne mogu
koristiti tiskom. Relevantne odredbe u području autorskih prava
usklađene su sa zakonodavstvom Unije s obzirom na to da utječu na
funkcioniranje unutarnjeg tržišta.  Ugovorom će se omogućiti i
prekogranična razmjena primjeraka objavljenih djela u dostupnom formatu na
koja se primjenjuju ograničenja ili iznimke od autorskih prava te je stoga
obuhvaćen trgovinskom politikom.  Ugovorom će se olakšati pristup
objavljenim djelima za korisnike u Europskoj uniji i izvan nje.
(6)       Ugovor iz Marakeša trebalo bi
odobriti u ime Europske unije,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ugovor iz Marakeša za olakšanje pristupa
objavljenim djelima slijepim, slabovidnim i osobama koje se iz nekog drugog
razloga ne mogu koristiti tiskom odobrava se u ime Europske unije.
Tekst Ugovora iz Marakeša priložen je ovoj
Odluci.
Članak
2.
Predsjednika Vijeća ovlašćuje se
imenovati osobu ili osobe koje su u ime Europske unije ovlaštene deponirati
instrument o ratifikaciji predviđen člankom 19. Ugovora iz Marakeša
kako bi se izrazila suglasnost Unije na obvezivanje Ugovorom.
Članak 3.
Ova odluka stupa na snagu na dan njezina
donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Informativni list br. 282, lipanj 2012.; http://www.who.int.
[2]               http://www.worldblindunion.org.
[3]               Odluka Vijeća o sudjelovanju Europske unije u
pregovorima za međunarodni sporazum u okviru Svjetske organizacije za
intelektualno vlasništvo o poboljšanom pristupu knjigama za osobe koje se ne
mogu koristiti tiskom; 16259/12 EU RESTRICTED.
[4]               Odluka Vijeća 2014/221/EU od 14. travnja 2014. o
potpisivanju, u ime Europske unije, Ugovora iz Marakeša za olakšavanje pristupa
objavljenim djelima slijepim i slabovidnim te osobama koje imaju druge smetnje
pri čitanju otisnutog teksta. (SL L 115, 17.4.2014., str. 1.)
[5]               Ugovorne stranke mogu predvidjeti i ograničenje ili
iznimku od prava na javno izvođenje i, u skladu s priloženom usuglašenom
izjavom, od prava na prevođenje u mjeri u kojoj to dopušta Bernska
konvencija.
[6]               SL L 167, 22.6.2001., str. 10.
[7]               Vidi npr. predmet C-145/10, Eva Maria Painer, stavak
104.
[8]               Vidi predmet C-114/12 Komisija protiv Vijeća u
presudi od 4. rujna 2014.
[9]               SL C , , str. .
[10]             Odluka Vijeća 2010/48/EZ od 26. studenoga 2009. o
sklapanju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom od
strane Europske zajednice. (SL L 23, 27.1.2010., str. 35.)
[11]             Odluka Vijeća 2014/221/EU od 14. travnja 2014. o
potpisivanju, u ime Europske unije, Ugovora iz Marakeša za olakšavanje pristupa
objavljenim djelima slijepim i slabovidnim te osobama koje imaju druge smetnje
pri čitanju otisnutog teksta. (SL L 115, 17.4.2014., str. 1.)


				|

		52015PC0156

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2015/000 TA 2015 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije) /* COM/2015/0156 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
Pravila koja se primjenjuju na financijske
doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su
Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca
2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i
stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 1927/2006[1]
(„Uredba o EGF-u”).
SAŽETAK ZAHTJEVA I ANALIZA
Glavni podaci:
Referentni broj EGF-a                                                                                EGF/2015/000
Europska komisija                                                                                Tehnička
pomoć
Administrativni izdaci: proračun u EUR                                                                       630 000
% administrativnih rashoda (gornja
granica: 0,5 %)                                                        0,39 %
U skladu s člankom 11.
stavkom 1. Uredbe o EGF-u svake se godine na inicijativu Komisije može za
tehničku pomoć staviti na raspolaganje najviše 0,5 % najvišeg
godišnjeg iznosa EGF-a.
Tehnička pomoć koja će se
financirati i specifikacija predviđenih troškova
1.           Doprinos će se
upotrijebiti za izdatke navedene u članku 11. stavcima 1. i 4.
te u članku 12. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe o EGF-u, kako je
navedeno u nastavku teksta.
2.           Praćenje i
prikupljanje podataka: Komisija će prikupiti podatke o primljenim,
plaćenim i zaključenim zahtjevima te o predloženim i provedenim
mjerama. Ti će podaci biti objavljeni na internetskoj stranici i
sastavljeni u odgovarajućem obliku za Dvogodišnje izvješće za 2017.
Troškovi te aktivnosti, koja se nadovezuje na rad iz prijašnjih godina, iznosit
će 20 000 EUR.
3.           Informiranje:
Internetska stranica o EGF-u[2],
koju je Komisija uspostavila u okviru stranica Glavne uprave za zapošljavanje,
socijalna pitanja i uključivanje i koju održava u skladu s
člankom 12. stavkom 2. Uredbe o EGF-u, redovito će se
ažurirati i proširivati, a svaki novi element prevodit će se na sve jezike
EU-a. Poticat će se jačanje opće svijesti o EGF-u i njegove
prepoznatljivosti. Ex-post evaluacija EGF-a objavit će se na internetu te
će se također tiskati u manjoj nakladi. EGF će biti tema
različitih publikacija i audiovizualnih aktivnosti Komisije u skladu s
odredbama članka 11. stavka 4. Uredbe o EGF-u. Procijenjeni
troškovi svih navedenih stavki za 2015. iznose 20 000 EUR.
4.           Stvaranje baze znanja /
sučelja za zahtjeve: Komisija nastavlja svoj rad uspostavljajući
standardizirane postupke za upravljanje EGF-om i za zahtjeve za doprinos iz
EGF-a, pri čemu upotrebljava funkcionalnosti sustava SFC 2014 u koji se
vrši integracija. To omogućuje pojednostavljivanje zahtjeva podnesenih na
temelju Uredbe o EGF-u, njihovu ubrzanu obradu i lakše dobivanje izvješća
za različite potrebe. Nakon toga slijedi integracija završnih
izvješća kako bi se smanjilo administrativno opterećenje država
članica. Procijenjeni trošak tih stavki iznosi 100 000 EUR, što
bi bio doprinos iz EGF-a za razvoj i redovito održavanje SFC-a.
5.           Administrativna i
tehnička pomoć: Stručna skupina osoba za kontakt EGF-a, s po
jednim članom iz svake države članice, održat će dva sastanka
(krajem 2015. / u prvoj polovini 2016.), čiji se troškovi zajedno
procjenjuju na 70 000 EUR.
6.           Osim toga, Komisija će
organizirati umrežavanje država članica, što uključuje organizaciju
dvaju seminara o provedbenim tijelima EGF-a iz država članica na približno
iste datume, s naglaskom na pitanjima o praktičnoj provedbi Uredbe o EGF-u
na najnižoj razini. Procijenjeni trošak tih stavki iznosi
120 000 EUR.
7.           Evaluacija:
Budući da javna nabava za srednjoročnu evaluaciju počinje 2015.,
za ovu je svrhu potreban iznos od 300 000 EUR kako bi se evaluacija
završila do 30. lipnja 2017., kako je propisano u
članku 20. stavku 1. točki (a) Uredbe o EGF-u.
 Stavke || Procijenjeni broj || Procijenjeni trošak po stavci (u EUR) || Ukupni troškovi (u EUR)
 Praćenje i prikupljanje podataka || različito || različito || 20 000
 Aktivnosti informiranja || različito || različito || 20 000
 Stvaranje baze znanja / sučelja za zahtjeve || različito || različito || 100 000
 Administrativna i tehnička pomoć: Sastanci stručne skupine osoba za kontakt EGF-a || 2 || 35 000 || 70 000
 Administrativna i tehnička pomoć: Seminari za umrežavanje na temu provedbe EGF-a: || 2 || 60 000 || 120 000
 Evaluacija || 1 || 300 000 || 300 000
 Ukupni predviđeni troškovi ||   || 630 000
Financiranje
8.           Najviši raspoloživi godišnji
proračun EGF-a 2015. iznosi 150 milijuna EUR (u cijenama iz
2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU,
Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja
višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[3]
9.           U članku 11. stavku 1.
Uredbe o EGF-u navodi se da se svake godine na inicijativu Komisije može za
tehničku pomoć upotrijebiti 0,5 % tog iznosa (tj.
811 825 EUR u cijenama iz 2015.). Trenutačno je na raspolaganju
čitav iznos za 2015.; za tehničku pomoć još nisu dodijeljena
nikakva sredstva. Predloženi iznos čini oko 0,39 % najvišega
godišnjeg proračuna dostupnog za EGF u 2015.
10.         Predloženu će odluku o
mobilizaciji EGF-a zajednički donijeti Europski parlament i Vijeće,
kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma
od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i
Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima
i dobrom financijskom upravljanju.[4].
Povezani akti
11.         Istodobno s podnošenjem ovog
prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će Europskom parlamentu i
Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 630 000 EUR u
odgovarajuću proračunsku liniju.
Izvor odobrenih sredstava za
plaćanje
12.         Odobrena sredstva iz
proračunske linije EGF-a upotrijebit će se za pokrivanje iznosa od
630 000 EUR potrebnog za tehničku pomoć.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu
globalizaciji (EGF/2015/000 TA 2015 – Tehnička pomoć na inicijativu
Komisije)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU)
br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca
2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i
stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 1927/2006[5],
a posebno njezin članak 11. stavak 2.,
uzimajući u obzir
Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o
suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom
upravljanju[6],
a posebno njegovu točku 13.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
1.         Europski fond za prilagodbu
globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora radnicima koji su
proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojim
djelatnostima zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine
uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske
krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009[7]
ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo
da se ponovno uključe na tržište rada.
2.         EGF ne premašuje najviši
godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), u skladu s
člankom 12. Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013.
 3.        Uredbom (EU) br. 1309/2013
određeno je da se svake godine na inicijativu Komisije može za
tehničku pomoć upotrijebiti najviše 0,5 % najvišeg godišnjeg iznosa
EGF-a. Komisija stoga predlaže upotrebu iznosa od 630 000 EUR.
4.         Stoga bi trebalo mobilizirati
EGF kako bi se na inicijativu Komisije pružila tehnička pomoć,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U okviru općeg proračuna Europske
unije za financijsku godinu 2015. mobilizira se Europski fond za prilagodbu
globalizaciji (EGF) kako bi se osigurao iznos od 630 000 EUR u obliku
odobrenih sredstava za preuzete obveze i za plaćanje.
Članak 2.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu
Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[2]               http://ec.europa.eu/egf

[3]               SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[4]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[5]               SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[6]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[7]               SL L 167, 29.6.2009., str. 26.


				|

		52014PC0729

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje Unija treba zauzeti u Pododboru za SPS, Carinskom pododboru i Pododboru za oznake zemljopisnog podrijetla koji su osnovani na temelju Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, o donošenju poslovnikâ Pododbora za SPS, Carinskog pododbora i Pododbora za oznake zemljopisnog podrijetla /* COM/2014/0729 final - 2014/0350 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.         KONTEKST PRIJEDLOGA/POZADINA
Priloženi prijedlog pravni je instrument za
odobravanje stajališta koje Unija treba zauzeti u Pododboru
za sanitarne i fitosanitarne mjere (dalje u tekstu „Pododbor za SPS”),
Carinskom pododboru i Pododboru za oznake zemljopisnog podrijetla (dalje u
tekstu „Pododbor za OZP”) koji su osnovani Sporazumom o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje
u tekstu „Sporazum”), o donošenju poslovnikâ Pododbora
za SPS, Carinskog pododbora i Pododbora za OZP.
Vijeće je
16. lipnja 2014. donijelo Odluku[1]
o potpisivanju, u ime Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i
njihovih država članica, i privremenoj primjeni određenih odredaba
Sporazuma, uključujući njegov dio o području produbljene i
sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA). Sporazum je potpisan u Bruxellesu
27. lipnja 2014. na rubu Europskog vijeća.
Republika Moldova
ratificirala je Sporazum 2. srpnja 2014. te tijekom srpnja dovršila,
istovremeno kad i Europska unija, potrebne postupke obavješćivanja. Stoga
se, u skladu s člankom 464. Sporazuma, od 1. rujna 2014.
privremeno primjenjuju određene odredbe tog Sporazuma (utvrđene u
članku 3. Odluke Vijeća od 16. lipnja 2014. o potpisivanju
i privremenoj primjeni Sporazuma s Republikom Moldovom) dok ga ne ratificiraju
države članice EU-a.
Sporazumom se osnivaju
Sanitarni i fitosanitarni pododbor, Carinski pododbor i Pododbor za oznake
zemljopisnog podrijetla. Zadaća je tih pododbora praćenje provedbe
dijela Sporazuma o DCFTA-u i rješavanje povezanih pitanja. Pododbori moraju
donijeti svoje poslovnike. Očekuje se da će se prvi sastanci
pododborâ održati početkom 2015. Poslovnici tih pododbora, priloženi ovom
prijedlogu, temelje se na poslovniku Odbora za pridruživanje.
2.         REZULTATI PREGOVORA
Člankom 191.
Sporazuma s Republikom Moldovom predviđa se da Pododbor za SPS na svojem
prvom sastanku donese poslovnik. Sastanak Pododbora za SPS održat će se
početkom 2015. Za prvi je sastanak potrebno pripremiti stajalište Unije o
nacrtu poslovnika navedenog Pododbora. Nacrt poslovnika u prilogu nastao je kao
rezultat pregovora s Republikom Moldovom.
Člankom 200.
Sporazuma osniva se Carinski pododbor i predviđa se da on donese svoj
poslovnik. Očekuje se da će se prvi sastanak održati početkom
2015. Stoga je potrebno pripremiti stajalište Unije o poslovniku tog Pododbora.
Nacrt poslovnika u prilogu nastao je kao rezultat pregovora s Republikom
Moldovom.
Člankom 306.
Sporazuma osniva se Pododbor za OZP i predviđa se da on donese svoj
poslovnik. Očekuje se da će se prvi sastanak održati početkom
2015. Stoga je potrebno pripremiti stajalište Unije o poslovniku tog Pododbora.
Nacrt poslovnika u prilogu nastao je kao rezultat pregovora s Republikom
Moldovom.
3.         PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna
osnova Unije za odobravanje
stajališta koje Unija treba zauzeti u pododborima osnovanima na temelju
Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Republike Moldove jest Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. u vezi s
člankom 218. stavkom 9.
U
svjetlu navedenih rezultata pregovora, na temelju članka 207.
stavka 4. i članka 218. stavka 9. UFEU-a, Europska komisija
predlaže da Vijeće donese Odluku o odobravanju stajališta koje Unija treba
zauzeti na prvim sastancima Pododbora EU-a i Republike Moldove za SPS,
Carinskog pododbora EU-a i Republike Moldove te Pododbora EU-a i Republike
Moldove za OZP u pogledu njihovih poslovnika.
2014/0350 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje Unija treba zauzeti u
Pododboru za SPS, Carinskom pododboru i Pododboru za oznake zemljopisnog
podrijetla koji su osnovani na temelju Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, o donošenju
poslovnikâ Pododbora za SPS, Carinskog pododbora i Pododbora za oznake
zemljopisnog podrijetla
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u
vezi s člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Člankom 464.
stavcima 3. i 4. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i
Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne
strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”)
predviđa se privremena primjena dijela Sporazuma.
(2)       U članku 3. Odluke
Vijeća 2014/492/EU[2]
utvrđuju se odredbe Sporazuma koje će se privremeno primjenjivati,
uključujući odredbe o osnivanju i radu Sanitarnog i fitosanitarnog
pododbora (dalje u tekstu „Pododbor za SPS”), Carinskog pododbora i Pododbora
za oznake zemljopisnog podrijetla (dalje u tekstu „Pododbor za OZP”).
(3)       Člankom 191.
Sporazuma predviđa se da bi Pododbor za SPS na svojem prvom sastanku
trebao utvrditi poslovnik.
(4)       Člankom 200.
stavkom 3. Sporazuma predviđa se da bi Carinski pododbor trebao
utvrditi svoj poslovnik.
(5)       Člankom 306.
stavkom 3. Sporazuma predviđa se da bi Pododbor za OZP trebao
utvrditi svoj poslovnik.
(6)       Stoga je primjereno utvrditi
stajalište Unije povezano s poslovnicima koje će donijeti navedeni
pododbori,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.           Stajalište koje Unija treba
zauzeti u Pododboru za SPS uspostavljenom člankom 191. Sporazuma o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane,
povezano s donošenjem poslovnika Pododbora za SPS mora se temeljiti na nacrtu
Odluke tog Pododbora priloženom ovoj Odluci.
2.           Predstavnici Unije u
Pododboru za SPS mogu dogovoriti manje izmjene nacrta Odluke bez daljnje odluke
Vijeća.
Članak 2.
1.           Stajalište koje Unija treba
zauzeti u Carinskom pododboru uspostavljenom člankom 200. Sporazuma o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s
druge strane, povezano s donošenjem poslovnika Carinskog pododbora mora se
temeljiti na nacrtu Odluke tog Pododbora priloženom ovoj Odluci.
2.           Predstavnici Unije u
Carinskom pododboru mogu dogovoriti manje izmjene nacrta Odluke bez daljnje
odluke Vijeća.
Članak 3.
1.           Stajalište koje Unija treba
zauzeti u Pododboru za OZP uspostavljenom člankom 306. Sporazuma o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s
druge strane, povezano s donošenjem poslovnika Pododbora za OZP mora se
temeljiti na nacrtu Odluke tog Pododbora priloženom ovoj Odluci.
2.           Predstavnici Unije u
Pododboru za OZP mogu dogovoriti manje izmjene nacrta Odluke bez daljnje odluke
Vijeća.
Članak 4.
Ova odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 260, 30.8.2014., str. 1.
[2]               Odluka Vijeća od 16. lipnja 2014. o
potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s
druge strane (SL L 260, 30.8.2014., str. 1.).

PRILOG
NACRT
ODLUKA
br. 1/2015 SANITARNOG I FITOSANITARNOG PODODBORA EU-a i REPUBLIKE MOLDOVE
od
... 2015.
o donošenju Poslovnika
SANITARNI I
FITOSANITARNI PODODBOR EU-a I REPUBLIKE MOLDOVE,
uzimajući u obzir Sporazum o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s
druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 191.,
budući da:
(1)       U skladu s njegovim
člankom 464., dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od
1. rujna 2014.
(2)       Člankom 191.
Sporazuma predviđa se da bi Sanitarni i fitosanitarni pododbor (dalje u
tekstu „Pododbor za SPS”) trebao razmotriti sva pitanja povezana s provedbom
poglavlja 4. (Sanitarne i fitosanitarne mjere) glave V. (Trgovina i
pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma.
(3)       Člankom 191.
stavkom 5. Sporazuma predviđa se da bi Pododbor za SPS trebao
donijeti svoj poslovnik,
ODLUČIO JE:
Članak 1.
Ovime se donosi Poslovnik Pododbora za SPS
kako je utvrđen u Dodatku.
Članak 2.
Ova Odluka stupa
na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u … …
   || Za Pododbor za SPS
   || Predsjednik
Dodatak
Poslovnik Pododbora EU-a i Republike Moldove za
sanitarne i fitosanitarne mjere
Članak 1.
Opće
odredbe
1.           Pododbor za sanitarne i fitosanitarne
mjere (dalje u tekstu „Pododbor za SPS”), osnovan u skladu s
člankom 191. stavkom 1. Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje u
tekstu „Sporazum”), pomaže Odboru za pridruživanje koji se sastaje u sastavu
zaduženom za trgovinu, kako je predviđeno člankom 438.
stavkom 4. glave V. Sporazuma, pri obavljanju njegovih dužnosti.
2.           Pododbor za SPS obavlja
zadaće utvrđene u članku 191. stavku 2. Sporazuma u
svjetlu ciljeva poglavlja 4. glave V. utvrđenih u
članku 176. Sporazuma.
3.           Pododbor za SPS sastavljen je
od predstavnikâ Europske komisije i Republike Moldove nadležnih za sanitarne i
fitosanitarne mjere.
4.           Predstavnik Europske komisije
ili Republike Moldove nadležan za sanitarna i fitosanitarna pitanja djeluje kao
predsjednik u skladu s člankom 2. u nastavku.
5.           Stranke ovog Poslovnika
utvrđuju se kako je predviđeno člankom 461. Sporazuma.
Članak 2.
Predsjedanje
Stranke naizmjenično predsjedaju
Pododborom za SPS u razdobljima od 12 mjeseci. Prvo razdoblje započinje na
datum prvog sastanka Vijeća za pridruživanje, a završava 31. prosinca
iste godine.
Članak 3.
Sastanci
1.           Osim ako stranke dogovore
drugačije, Pododbor za SPS sastaje se u roku od tri mjeseca od stupanja na
snagu Sporazuma, na zahtjev jedne od stranaka ili najmanje jednom godišnje.
2.           Sve sastanke Pododbora za SPS
saziva predsjednik u vrijeme i na mjestu o kojima su se složile obje stranke.
Predsjednik Pododbora za SPS izdaje obavijest o sazivanju sastanka najkasnije
28 kalendarskih dana prije početka sastanka osim ako stranke dogovore
drugačije.
3.           Kad god je to moguće,
redoviti sastanak Pododbora za SPS saziva se pravovremeno prije redovitog
sastanka Odbora za pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za
trgovinu.
4.           Sastanci Pododbora za SPS
mogu se održavati s pomoću svih dogovorenih tehnoloških sredstava, poput
videokonferencija ili audiokonferencija.
5.           Pododbor za SPS može dopisnim
putem razmatrati pitanja i izvan sastanka.
Članak 4.
Delegacije
Prije svakog sastanka Tajništvo
obavješćuje stranke o predviđenom sastavu delegacija koje će sa
svake strane prisustvovati sastanku.
Članak 5.
Tajništvo
1.           Dužnosnik Europske komisije i
dužnosnik Republike Moldove djeluju zajednički kao tajnici Pododbora za
SPS i zajednički obavljaju tajničke zadaće u duhu obostranog
povjerenja i suradnje.
2.           Tajništvo Odbora za
pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu obavješćuje
se o svim odlukama, mišljenjima, preporukama, izvješćima i ostalim
dogovorenim mjerama Pododbora za SPS.
Članak 6.
Korespondencija
1.           Korespondencija naslovljena
na Pododbor za SPS šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim
obavijestiti drugog tajnika.
2.           Tajništvo osigurava da se
korespondencija naslovljena na Pododbor za SPS prosljeđuje predsjedniku
Pododbora za SPS i da se, prema potrebi, prosljeđuje kao dokumentacija iz
članka 7. Poslovnika.
3.           Korespondenciju predsjednika
Pododbora za SPS strankama u njegovo ime šalje Tajništvo Pododbora za SPS.
Takva korespondencija prosljeđuje se, prema potrebi, kako je
predviđeno člankom 7. ovog Poslovnika.
Članak 7.
Dokumentacija
1.           Dokumentacija se
prosljeđuje preko tajnikâ Pododbora za SPS.
2.           Svaka stranka svoju dokumentaciju
šalje svojem tajniku. Tajnik tu dokumentaciju prosljeđuje tajniku druge
stranke.
3.           Tajnik Unije dokumentaciju
prosljeđuje nadležnim predstavnicima Unije te u takvu korespondenciju
sustavno uključuje tajnika Republike Moldove i tajnike Odbora za pridruživanje
koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu.
4.           Tajnik Republike Moldove
dokumentaciju prosljeđuje nadležnim predstavnicima Republike Moldove te u
takvu korespondenciju sustavno uključuje tajnika Unije i tajnike Odbora za
pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu.
5.           Tajnici Pododbora za SPS
služe kao kontaktne točke za razmjenu informacija predviđene
člankom 184. Sporazuma.
Članak 8.
Povjerljivost
Osim ako su stranke odlučile
drugačije, sastanci Pododbora za SPS nisu javni. Ako jedna stranka
Pododboru za SPS dostavi informacije označene kao povjerljive, druga
stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sastanaka
1.           Tajništvo Pododbora za SPS na
temelju prijedloga stranaka sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak te
nacrt operativnih zaključaka, kako je predviđeno
člankom 10. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je
Tajništvo Pododbora za SPS od jedne od stranaka najkasnije 21 kalendarski dan
prije datuma sastanka zaprimilo zahtjev za uključivanje u dnevni red,
popraćen odgovarajućom dokumentacijom.
2.           Okvirni dnevni red, zajedno s
odgovarajućom dokumentacijom, prosljeđuje se kako je predviđeno
člankom 7. najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka
sastanka.
3.           Pododbor za SPS donosi dnevni
red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uključiti
točke koje se ne nalaze na okvirnom dnevnom redu ako se stranke tako
dogovore.
4.           Predsjedatelj sastanka
Pododbora za SPS može, nakon dogovora s drugom strankom, ad hoc pozvati
predstavnike drugih tijela stranaka ili neovisne stručnjake za predmetno
područje da sudjeluju na sastancima kako bi dali informacije o
određenim pitanjima. Stranke osiguravaju da ti promatrači ili
stručnjaci poštuju zahtjeve u pogledu povjerljivosti.
5.           Predsjednik Pododbora za SPS
u dogovoru sa strankama može skratiti rokove utvrđene u stavcima 1. i
2. kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti.
Članak 10.
Zapisnik i operativni zaključci
1.           Nacrt zapisnika svakog
sastanka zajednički sastavljaju dvojica tajnika.
2.           U pravilu se u zapisniku u
pogledu svake točke dnevnog reda navodi sljedeće:
(a)     sudionici sastanka, dužnosnici u pratnji
i svi promatrači ili stručnjaci koji su prisustvovali sastanku;
(b)     dokumentacija dostavljena Pododboru za
SPS;
(c)     izjave čije je uključivanje u
zapisnik zatražio Pododbor za SPS; i
(d)     operativni zaključci sa sastanka,
kako je predviđeno stavkom 4.
3.           Nacrt zapisnika podnosi se na
odobrenje Pododboru za SPS. Odobrava se u roku od 28 kalendarskih dana nakon
svakog sastanka Pododbora za SPS. Primjerak se šalje svim primateljima iz
članka 7. ovog Poslovnika.
4.           Nacrt operativnih
zaključaka svakog sastanka sastavlja tajnik Pododbora za SPS iz stranke
koja njime predsjeda te se on prosljeđuje strankama zajedno s dnevnim
redom, u pravilu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka sastanka.
Taj se nacrt ažurira tijekom sastanka te Pododbor za SPS na kraju sastanka,
osim ako se stranke dogovore drugačije, donosi operativne zaključke u
koje su uključene popratne mjere koje su stranke dogovorile. Nakon
dogovora operativni zaključi prilažu se zapisniku i njihova se provedba
preispituje na svakom sljedećem sastanku Pododbora za SPS. U tu svrhu
Pododbor za SPS donosi predložak kojim se omogućuje praćenje svake
mjere u odnosu na poseban rok.
Članak 11.
Odluke
i preporuke
1.           Pododbor za SPS donosi
odluke, mišljenja, preporuke, izvješća i zajednička djelovanja kako
je predviđeno člankom 191. Sporazuma. Te odluke, mišljenja,
preporuke, izvješća i zajednička djelovanja stranke donose konsenzusom
nakon dovršetka odgovarajućih unutarnjih postupaka za njihovo donošenje.
Odluke su za stranke obvezujuće i one poduzimaju odgovarajuće mjere
za njihovu provedbu.
2.           Predsjednik potpisuje sve
odluke, mišljenja, preporuke ili izvješća, a njihovu vjerodostojnost
potvrđuju dva tajnika. Ne dovodeći u pitanje stavak 3.,
predsjednik potpisuje te dokumente tijekom sastanka na kojem su donesene
odgovarajuće odluke, mišljenja, preporuke ili izvješća.
3.           Pododbor za SPS može donositi
odluke, preporuke, mišljenja ili izvješća pismenim postupkom nakon
dovršetka odgovarajućih unutarnjih postupaka za njihovo donošenje ako se
stranke tako dogovore. Pismeni postupak sastoji se od razmjene nota između
dvaju tajnika, koji djeluju u dogovoru sa strankama. U tu svrhu tekst prijedloga
prosljeđuje se u skladu s člankom 7. s rokom od najmanje 21
kalendarskog dana za iznošenje mogućih zadrški ili izmjena. U dogovoru sa
strankama predsjednik Pododbora za SPS može skratiti rokove navedene u ovom
stavku kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti. Nakon što se dogovori tekst
akta, predsjednik potpisuje odluku, mišljenje, preporuku ili izvješće, a
njihovu vjerodostojnost potvrđuju dva tajnika.
4.           Akti Pododbora za SPS
naslovljuju se kao „Odluka”, „Mišljenje”, „Preporuka” ili „Izvješće”.
Svaka odluka stupa na snagu na dan njezina donošenja osim ako je njome
predviđeno drugačije.
5.           Odluke, mišljenja, preporuke
i izvješća prosljeđuju se objema strankama.
6.           Svaka stranka može
odlučiti o objavi odluka, mišljenja i preporuka Pododbora za SPS u svojim
službenim publikacijama.
Članak 12.
Izvješća
Pododbor za SPS podnosi izvješće o svojim
aktivnostima i izvješća tehničkih radnih skupina ili ad hoc
skupina koje je osnovao Pododbor za SPS Odbora za pridruživanje koji se sastaje
u sastavu zaduženom za trgovinu. Izvješće se podnosi 25 dana prije
redovitog godišnjeg sastanka Odbora za pridruživanje koji se sastaje u sastavu
zaduženom za trgovinu.
Članak 13.
Jezici

1.           Radni su jezici Pododbora za
SPS engleski i rumunjski.
2.           Osim ako je odlučeno drugačije,
Pododbor za SPS svoje rasprave temelji na dokumentaciji pripremljenoj na tim
jezicima.
Članak 14.
Troškovi
1.           Svaka stranka snosi sve svoje
troškove nastale sudjelovanjem na sastancima Pododbora za SPS povezane s
osobljem, putovanjima i dnevnicama te poštanskim i telekomunikacijskim
izdatcima.
2.           Troškove povezane s
organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je
domaćin sastanka.
3.           Troškove povezane s usmenim
prevođenjem na sastancima te pismenim prevođenjem dokumenata na
engleski i rumunjski ili s engleskog i rumunjskog, kako je navedeno u
članku 13. stavku 1. ovog Poslovnika, snosi stranka koja je
domaćin sastanka.
Troškove usmenog i pismenog prevođenja na
druge jezike ili s njih izravno snosi stranka koja to zatraži.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Ovaj se Poslovnik može izmijeniti odlukom
Pododbora za SPS u skladu s člankom 191. stavkom 5. Sporazuma.
Članak 16.
Tehničke
radne skupine i ad hoc skupine
1.           Pododbor za SPS može u skladu
s člankom 191. stavkom 6. Sporazuma donijeti odluku o osnivanju
ili raspuštanju, prema potrebi, tehničkih radnih skupina ili ad hoc
radnih skupina, uključujući znanstvene skupine i skupine
stručnjaka.
2.           Članstvo u ad hoc
radnim skupinama ne mora se ograničiti na predstavnike stranaka. Stranke
osiguravaju da članovi svih skupina koje je osnovao Pododbor za SPS
poštuju sve odgovarajuće zahtjeve u pogledu povjerljivosti.
3.           Osim ako je određeno
drugačije, skupine koje je osnovao Pododbor za SPS djeluju u nadležnosti
Pododbora za SPS kojem odgovaraju.
4.           Sastanci radnih skupina mogu
se održavati kad to bude potrebno, okupljanjem na jednom mjestu,
videokonferencijom ili audiokonferencijom.
5.           Tajništvo Pododbora za SPS
obavješćuje se o cjelokupnoj relevantnoj korespondenciji, dokumentima i
komunikaciji o aktivnostima radnih skupina.
6.           Radne skupine ovlaštene su
Pododboru za SPS podnositi pisane preporuke. Preporuke se donose konsenzusom i
podnose predsjedniku Pododbora za SPS koji ih prosljeđuje kako je
predviđeno člankom 7.
7.           Ovaj Poslovnik primjenjuje se
mutatis mutandis na sve tehničke radne skupine ili ad hoc
radne skupine koje je osnovao Pododbor za SPS osim ako je u ovom članku
određeno drugačije. Upućivanja na Odbor za pridruživanje koji se
sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu smatrat će se upućivanjima na
Pododbor za SPS.
NACRT
ODLUKA
br. 1/2015 CARINSKOG PODODBORA EU-a i REPUBLIKE MOLDOVE
od
... 2015.
o donošenju Poslovnika
CARINSKI PODODBOR EU-a I REPUBLIKE MOLDOVE,
uzimajući u
obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice
za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike
Moldove, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 200.,
budući da:
(1)       U skladu s njegovim
člankom 464., dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od
1. rujna 2014.
(2)       Člankom 200. Sporazuma
predviđa se da Carinski pododbor prati provedbu poglavlja 5. (Carinski
režim i olakšavanje trgovine) glave V. (Trgovina i pitanja povezana s
trgovinom) Sporazuma i upravljanje njime.
(3)       Člankom 200.
stavkom 3. točkom (e) Sporazuma predviđa se da bi Carinski
pododbor trebao donijeti svoj poslovnik,
ODLUČIO JE:
Članak 1.
Ovime se donosi Poslovnik Carinskog pododbora
kako je utvrđen u Dodatku.
Članak
2.
Ova Odluka stupa
na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u … …
   || Za Carinski pododbor
   || Predsjednik
Dodatak
Poslovnik Carinskog pododbora EU-a i Republike Moldove

Članak 1.
Opće
odredbe
1.           Carinski pododbor, osnovan u
skladu s člankom 200. stavkom 1. Sporazuma o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje
u tekstu „Sporazum”), izvršava svoje zadaće kako je predviđeno
člankom 200. stavcima 2. i 3. Sporazuma.
2.           Carinski pododbor sastavljen
je od predstavnikâ Europske komisije i Republike Moldove nadležnih za carinska
i povezana pitanja.
3.           Predstavnik Europske komisije
ili Republike Moldove nadležan za carinska i povezana pitanja djeluje kao
predsjednik u skladu s člankom 2. u nastavku.
4.           Stranke ovog Poslovnika
utvrđuju se kako je predviđeno člankom 461. Sporazuma.
Članak 2.
Predsjedanje
Stranke naizmjenično predsjedaju
Carinskim pododborom u razdobljima od 12 mjeseci. Prvo razdoblje započinje
na datum prvog sastanka Vijeća za pridruživanje, a završava
31. prosinca iste godine.
Članak 3.
Sastanci
1.           Osim ako stranke dogovore
drugačije, Carinski pododbor sastaje se jednom godišnje ili na zahtjev
jedne od stranaka.
2.           Sve sastanke Carinskog
pododbora saziva predsjednik u vrijeme i na mjestu o kojima su se složile obje
stranke. Predsjednik Carinskog pododbora izdaje obavijest o sazivanju sastanka
najkasnije 28 kalendarskih dana prije početka sastanka osim ako
stranke dogovore drugačije.
3.           Sastanci Carinskog pododbora
mogu se održavati s pomoću svih dogovorenih tehnoloških sredstava, poput
videokonferencija ili audiokonferencija.
5.           Carinski pododbor može
dopisnim putem razmatrati pitanja i izvan sastanka.
Članak 4.
Delegacije
Prije svakog sastanka Tajništvo
obavješćuje stranke o predviđenom sastavu delegacija koje će sa
svake strane prisustvovati sastanku.
Članak 5.
Tajništvo
1.           Dužnosnik Europske komisije i
dužnosnik Republike Moldove nadležni za carinska i povezana pitanja djeluju
zajednički kao tajnici Carinskog pododbora i zajednički obavljaju
tajničke zadaće u duhu obostranog povjerenja i suradnje.
2.           Tajništvo Odbora za
pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu obavješćuje
se o svim odlukama, mišljenjima, preporukama, izvješćima i ostalim dogovorenim
mjerama Carinskog pododbora.
Članak 6.
Korespondencija
1.           Korespondencija naslovljena
na Carinski pododbor šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim
obavijestiti drugog tajnika.
2.           Tajništvo osigurava da se
korespondencija naslovljena na Carinski pododbor prosljeđuje predsjedniku
Carinskog pododbora i da se, prema potrebi, prosljeđuje kao dokumentacija
iz članka 7. Poslovnika.
3.           Korespondenciju predsjednika
Carinskog pododbora strankama u njegovo ime šalje Tajništvo Carinskog
pododbora. Takva korespondencija prosljeđuje se, prema potrebi, kako je
predviđeno člankom 7. ovog Poslovnika.
Članak 7.
Dokumentacija
1.           Dokumentacija se
prosljeđuje preko tajnikâ Carinskog pododbora.
2.           Svaka stranka svoju
dokumentaciju šalje svojem tajniku. Tajnik tu dokumentaciju prosljeđuje
tajniku druge stranke.
3.           Tajnik Unije dokumentaciju
prosljeđuje nadležnim predstavnicima Unije te u takvu korespondenciju
sustavno uključuje tajnika Republike Moldove. Tajnik Unije šalje primjerak
završnih dokumenata tajnicima Odbora za pridruživanje koji se sastaje u sastavu
zaduženom za trgovinu.
4.           Tajnik Republike Moldove
dokumentaciju prosljeđuje nadležnim predstavnicima Republike Moldove te u
takvu korespondenciju sustavno uključuje tajnika Unije. Tajnik Republike
Moldove šalje primjerak završnih dokumenata tajnicima Odbora za pridruživanje
koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu.
Članak 8.
Povjerljivost
Osim ako su stranke odlučile
drugačije, sastanci Carinskog pododbora nisu javni. Ako jedna stranka
Carinskog pododboru dostavi informacije označene kao povjerljive, druga
stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sastanaka
1.           Tajništvo Carinskog pododbora
na temelju prijedloga stranaka sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak.
Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je Tajništvo Carinskog
pododbora od jedne od stranaka najkasnije 21 kalendarski dan prije datuma
sastanka zaprimilo zahtjev za uključivanje u dnevni red, popraćen
odgovarajućom dokumentacijom.
2.           Okvirni dnevni red, zajedno s
odgovarajućom dokumentacijom, prosljeđuje se kako je predviđeno
člankom 7. najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka
sastanka.
3.           Carinski pododbor donosi
dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je
uključiti točke koje se ne nalaze na okvirnom dnevnom redu ako se
stranke tako dogovore.
4.           Predsjedatelj sastanka
Carinskog pododbora može, nakon dogovora s drugom strankom, ad hoc
pozvati predstavnike drugih tijela stranaka ili neovisne stručnjake za
predmetno područje da sudjeluju na sastancima kako bi dali informacije o
određenim pitanjima. Stranke osiguravaju da ti promatrači ili
stručnjaci poštuju zahtjeve u pogledu povjerljivosti.
5.           Predsjednik Carinskog pododbora
u dogovoru sa strankama može skratiti rokove utvrđene u stavcima 1. i
2. kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti.
Članak 10.
Zapisnik i operativni zaključci
1.           Tajnik Carinskog pododbora iz
stranke koja njime predsjeda sastavlja nacrt zapisnika svakog sastanka,
uključujući operativne zaključke.
2.           Nacrt zapisnika,
uključujući operativne zaključke, podnosi se na odobrenje
Carinskom pododboru. Odobrava se u roku od 28 kalendarskih dana nakon svakog
sastanka Carinskog pododbora. Primjerak se šalje svim primateljima iz
članka 7. ovog Poslovnika.
Članak 11.
Odluke
i preporuke
1.           Carinski pododbor donosi
praktične aranžmane, mjere, odluke i preporuke kako je predviđeno
člankom 200. Sporazuma. Stranke ih donose konsenzusom nakon dovršetka
odgovarajućih unutarnjih postupaka za njihovo donošenje. Odluke su za
stranke obvezujuće i one poduzimaju odgovarajuće mjere za njihovu
provedbu.
2.           Predsjednik potpisuje sve
odluke ili preporuke, a njihovu vjerodostojnost potvrđuju dva tajnika. Ne
dovodeći u pitanje stavak 3., predsjednik potpisuje te dokumente
tijekom sastanka na kojem je donesena odgovarajuća odluka ili preporuka.
3.           Carinski pododbor može
donositi odluke ili preporuke pismenim postupkom nakon dovršetka
odgovarajućih unutarnjih postupaka za njihovo donošenje ako se stranke
tako dogovore. Pismeni postupak sastoji se od razmjene nota između dvaju
tajnika, koji djeluju u dogovoru sa strankama. U tu svrhu tekst prijedloga
prosljeđuje se u skladu s člankom 7. s rokom od najmanje 21 kalendarskog
dana za iznošenje mogućih zadrški ili izmjena. U dogovoru sa strankama
predsjednik Carinskog pododbora može skratiti rokove navedene u ovom stavku
kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti. Nakon što se dogovori tekst akta,
predsjednik potpisuje odluku ili preporuku, a njihovu vjerodostojnost
potvrđuju dva tajnika.
4.           Akti Carinskog pododbora
naslovljuju se kao „Odluka” ili „Preporuka”. Svaka odluka stupa na snagu na dan
njezina donošenja osim ako je njome predviđeno drugačije.
5.           Odluke i preporuke
prosljeđuju se objema strankama.
6.           Svaka stranka može
odlučiti o objavi odluka i preporuka Carinskog pododbora u svojim
službenim publikacijama.
Članak 12.
Izvješća
Carinski pododbor podnosi izvješće Odboru
za pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu na svakom
redovitom godišnjem sastanku Odbora za pridruživanje koji se sastaje u sastavu
zaduženom za trgovinu.
Članak 13.
Jezici

1.           Radni su jezici Carinskog
pododbora engleski i rumunjski.
2.           Osim ako je odlučeno
drugačije, Carinski pododbor svoje rasprave temelji na dokumentaciji
pripremljenoj na tim jezicima.
Članak 14.
Troškovi
1.           Svaka stranka snosi sve svoje
troškove nastale sudjelovanjem na sastancima Carinskog pododbora povezane s
osobljem, putovanjima i dnevnicama te poštanskim i telekomunikacijskim
izdatcima.
2.           Troškove povezane s
organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je
domaćin sastanka.
3.           Troškove povezane s usmenim
prevođenjem na sastancima te pismenim prevođenjem dokumenata na
engleski i rumunjski ili s engleskog i rumunjskog, kako je navedeno u
članku 13. stavku 1. ovog Poslovnika, snosi stranka koja je
domaćin sastanka.
Troškove usmenog i pismenog prevođenja na
druge jezike ili s njih izravno snosi stranka koja to zatraži.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Ovaj se Poslovnik može izmijeniti odlukom
Carinskog pododbora u skladu s člankom 200. stavkom 3.
točkom (e) Sporazuma.
NACRT
ODLUKA
br. 1/2015 PODODBORA EU-a i REPUBLIKE MOLDOVE ZA OZNAKE ZEMLJOPISNOG
PODRIJETLA
od
... 2015.
o donošenju Poslovnika
PODODBOR EU-a I REPUBLIKE MOLDOVE ZA OZNAKE ZEMLJOPISNOG PODRIJETLA,
uzimajući u obzir Sporazum o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s
druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 306.,
budući da:
(1)       U skladu s njegovim
člankom 465., dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od
1. rujna 2014.
(2)       Člankom 306.
Sporazuma predviđeno je da Pododbor za oznake zemljopisnog podrijetla (dalje
u tekstu „Pododbor za OZP) prati razvoj Sporazuma u području oznaka
zemljopisnog podrijetla i da služi kao forum sa suradnju i dijalog o oznakama
zemljopisnog podrijetla.
(3)       Člankom 306.
stavkom 3. Sporazuma predviđa se da bi Pododbor za OZP trebao
donijeti svoj poslovnik,
ODLUČIO JE:
Članak 1.
Ovime se donosi Poslovnik Pododbora za OZP
kako je utvrđen u Dodatku.
Članak 2.
Ova Odluka stupa
na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u
   || Za Pododbor za OZP
   || Predsjednik
Dodatak
Poslovnik Pododbora EU-a i Republike Moldove za oznake
zemljopisnog podrijetla
Članak 1.
Opće
odredbe
1.           Pododbor za oznake
zemljopisnog podrijetla (dalje u tekstu „Pododbor za OZP”), osnovan u skladu s
člankom 306. Sporazuma o pridruživanju između Europske unije i
Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne
strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), pomaže
Odboru za pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu, kako
je utvrđeno u članku 438. stavku 4. glave V.
Sporazuma, pri obavljanju njegovih dužnosti.
2.           Pododbor za OZP obavlja
zadaće utvrđene u članku 306. Sporazuma.
3.           Pododbor za OZP sastavljen je
od dužnosnikâ Europske komisije i Republike Moldove nadležnih za oznake
zemljopisnog podrijetla.
4.           Svaka od stranaka imenuje
šefa delegacije koji će biti osoba za kontakt za sva pitanja povezana s
Pododborom za OZP.
5.           Šef delegacije djeluje kao
predsjednik u skladu s člankom 2. u nastavku.
6.           Svaki šef delegacije može
delegirati sve zadaće ili neke od zadaća šefa delegacije imenovanom
zamjeniku te se u tom slučaju sva upućivanja na šefa delegacije u
daljnjem tekstu jednako primjenjuju na imenovanog zamjenika.
7.           Stranke ovog Poslovnika
utvrđuju se kako je predviđeno člankom 461. Sporazuma.
Članak 2.
Predsjedanje
Stranke naizmjenično predsjedaju
Pododborom za OZP u razdobljima od 12 mjeseci. Prvo razdoblje započinje na
datum prvog sastanka Vijeća za pridruživanje, a završava 31. prosinca
iste godine.
Članak 3.
Sastanci
1.           Osim ako stranke dogovore
drugačije, Pododbor za OZP sastaje se na zahtjev bilo koje od stranaka,
naizmjenično u EU-u i Republici Moldovi, te u svakom slučaju
najkasnije u roku od 90 dana od podnošenja zahtjeva.
2.           Sve sastanke Pododbora za OZP
saziva predsjednik u vrijeme i na mjestu o kojima su se složile obje stranke.
Predsjednik Pododbora za OZP izdaje obavijest o sazivanju sastanka  najkasnije
28 kalendarskih dana prije početka sastanka osim ako stranke dogovore
drugačije.
3.           Kad god je to moguće,
redoviti sastanak Pododbora za OZP saziva se pravovremeno prije redovitog
sastanka Odbora za pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za
trgovinu.
4.           Iznimno, sastanci Pododbora
za OZP mogu se održati s pomoću svih tehnoloških sredstava,
uključujući videokonferencije.
Članak 4.
Delegacije
Prije svakog sastanka Tajništvo
obavješćuje stranke o predviđenom sastavu delegacija koje će sa
svake strane prisustvovati sastanku.
Članak 5.
Tajništvo
1.           Predstavnik Europske komisije
i predstavnik Republike Moldove djeluju zajednički kao tajnici Pododbora
za OZP, nakon što ih imenuju šefovi delegacija, i zajednički obavljaju
tajničke zadaće u duhu obostranog povjerenja i suradnje.
2.           Tajništvo Odbora za
pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu obavješćuje
se o svim odlukama, izvješćima i ostalim dogovorenim mjerama Pododbora za
OZP.
Članak 6.
Korespondencija
1.           Korespondencija naslovljena
na Pododbor za OZP šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim
obavijestiti drugog tajnika.
2.           Tajništvo osigurava da se
korespondencija naslovljena na Pododbor za OZP prosljeđuje predsjedniku
Pododbora za OZP i da se, prema potrebi, prosljeđuje kao dokumentacija iz
članka 7. Poslovnika.
3.           Korespondenciju predsjednika
Pododbora za OZP strankama u njegovo ime šalje Tajništvo Pododbora za OZP.
Takva korespondencija prosljeđuje se, prema potrebi, kako je
predviđeno člankom 7. ovog Poslovnika.
Članak 7.
Dokumentacija
1.           Dokumentacija se
prosljeđuje preko tajnikâ Pododbora za OZP.
2.           Svaka stranka svoju
dokumentaciju šalje svojem tajniku. Tajnik tu dokumentaciju prosljeđuje
tajniku druge stranke.
3.           Tajnik Unije dokumentaciju
prosljeđuje nadležnim predstavnicima Unije te u takvu korespondenciju
sustavno uključuje tajnika Republike Moldove i tajnike Odbora za
pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu.
4.           Tajnik Republike Moldove
dokumentaciju prosljeđuje nadležnim predstavnicima Republike Moldove te u
takvu korespondenciju sustavno uključuje tajnika Unije i tajnike Odbora za
pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za trgovinu.
Članak 8.
Povjerljivost
Osim ako su stranke odlučile
drugačije, sastanci Pododbora za OZP nisu javni. Ako jedna stranka
Pododboru za OZP dostavi informacije označene kao povjerljive, druga
stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sastanaka
1.           Tajništvo Pododbora za OZP na
temelju prijedloga stranaka sastavlja okvirni dnevni red za svaki sastanak te
nacrt operativnih zaključaka, kako je predviđeno
člankom 10. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je
Tajništvo Pododbora za OZP od jedne od stranaka najkasnije 21 kalendarski dan
prije datuma sastanka zaprimilo zahtjev za uključivanje u dnevni red,
popraćen odgovarajućom dokumentacijom.
2.           Okvirni dnevni red, zajedno s
odgovarajućom dokumentacijom, prosljeđuje se kako je predviđeno
člankom 7. najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka
sastanka.
3.           Predsjednik i drugi šef
delegacije donose dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red
moguće je uključiti točke koje se ne nalaze na okvirnom dnevnom
redu ako se stranke tako dogovore.
4.           Predsjedatelj sastanka
Pododbora za OZP može, nakon dogovora s drugom strankom, ad hoc pozvati
predstavnike drugih tijela stranaka ili neovisne stručnjake za predmetno
područje da sudjeluju na sastancima kako bi dali informacije o
određenim pitanjima. Stranke osiguravaju da ti promatrači ili
stručnjaci poštuju zahtjeve u pogledu povjerljivosti.
5.           Predsjednik Pododbora za OZP
u dogovoru sa strankama može skratiti rokove utvrđene u stavcima 1. i
2. kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti.
Članak 10.
Zapisnik i operativni zaključci
1.           Nacrt zapisnika svakog
sastanka zajednički sastavljaju dvojica tajnika.
2.           U pravilu se u zapisniku u
pogledu svake točke dnevnog reda navodi sljedeće:
(a)     sudionici sastanka, dužnosnici u pratnji
i svi promatrači ili stručnjaci koji su prisustvovali sastanku;
(b)     dokumentacija dostavljena Pododboru za
OZP;
(c)     izjave čije je uključivanje u
zapisnik zatražio Pododbor za OZP; i
(d)     prema potrebi operativni zaključci
sa sastanka, kako je predviđeno stavkom 4.
3.           Nacrt zapisnika podnosi se na
odobrenje Pododboru za OZP. Odobrava se u roku od 28 kalendarskih dana nakon
svakog sastanka Pododbora za OZP. Primjerak se šalje svim primateljima iz
članka 7. ovog Poslovnika.
4.           Nacrt operativnih
zaključaka svakog sastanka sastavlja tajnik Pododbora za OZP iz stranke
koja njime predsjeda te se on prosljeđuje strankama zajedno s dnevnim
redom, u pravilu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka sastanka.
Taj se nacrt ažurira tijekom sastanka te Pododbor za OZP na kraju sastanka,
osim ako se stranke dogovore drugačije, donosi operativne zaključke u
koje su uključene popratne mjere koje su stranke dogovorile. Nakon
dogovora operativni zaključi prilažu se zapisniku i njihova se provedba
preispituje na svakom sljedećem sastanku Pododbora za OZP. U tu svrhu
Pododbor za OZP donosi predložak kojim se omogućuje praćenje svake
mjere u odnosu na poseban rok.
Članak 11.
Odluke
1.           Pododbor za OZP ima ovlasti donositi odluke u
slučajevima predviđenima člankom 306. stavkom 4.
Sporazuma. Stranke ih donose konsenzusom nakon dovršetka odgovarajućih
unutarnjih postupaka za njihovo donošenje. Odluke su za stranke obvezujuće
i one poduzimaju odgovarajuće mjere za njihovu provedbu.
2.           Predsjednik potpisuje sve
odluke, a njihovu vjerodostojnost potvrđuju dva tajnika. Ne dovodeći
u pitanje stavak 4., predstavnici potpisuju te dokumente tijekom sastanka
na kojem je donesena odgovarajuća odluka.
3.           Pododbor za OZP može donositi
odluke ili izvješća pismenim postupkom nakon dovršetka odgovarajućih
unutarnjih postupaka za njihovo donošenje ako se stranke tako dogovore. Pismeni
postupak sastoji se od razmjene nota između dvaju tajnika, koji djeluju u
dogovoru sa strankama. U tu svrhu tekst prijedloga prosljeđuje se u skladu
s člankom 7. s rokom od najmanje 21 kalendarskog dana za iznošenje
mogućih zadrški ili izmjena. U dogovoru sa strankama predsjednik Pododbora
za OZP može skratiti rokove navedene u ovom stavku kako bi se u obzir uzele
posebne okolnosti. Nakon što se dogovori tekst akta, predsjednik potpisuje
odluku ili izvješće, a njihovu vjerodostojnost potvrđuju dva tajnika.
4.           Akti Pododbora za OZP
naslovljuju se kao „Odluka” ili „Izvješće”. Svaka odluka stupa na snagu na
dan njezina donošenja osim ako je njome predviđeno drugačije.
5.           Odluke se prosljeđuju
objema strankama.
6.           Svaka stranka može
odlučiti o objavi odluka Pododbora za OZP u svojim službenim
publikacijama.
Članak 12.
Izvješća
Pododbor za OZP podnosi izvješće o svojim
aktivnostima Odboru za pridruživanje koji se sastaje u sastavu zaduženom za
trgovinu na svakom redovitom sastanku Odbora.
Članak 13.
Jezici

1.           Radni su jezici Pododbora za
OZP engleski i rumunjski.
2.           Osim ako je odlučeno
drugačije, Pododbor za OZP svoje rasprave temelji na dokumentaciji
pripremljenoj na tim jezicima.
Članak 14.
Troškovi
1.           Svaka stranka snosi sve svoje
troškove nastale sudjelovanjem na sastancima Pododbora za OZP povezane s
osobljem, putovanjima i dnevnicama te poštanskim i telekomunikacijskim
izdatcima.
2.           Troškove povezane s organizacijom
sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je domaćin
sastanka.
3.           Troškove povezane s usmenim
prevođenjem na sastancima te pismenim prevođenjem dokumenata na
engleski i rumunjski ili s engleskog i rumunjskog, kako je navedeno u članku 13.
stavku 1. ovog Poslovnika, snosi stranka koja je domaćin sastanka.
Troškove usmenog i pismenog prevođenja na
druge jezike ili s njih izravno snosi stranka koja to zatraži.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Ovaj se Poslovnik može izmijeniti odlukom Pododbora
za OZP u skladu s člankom 306. stavkom 3. Sporazuma.