               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.12.2020.
            COM(2020) 847 final
            2020/0376(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije o Sektorskom dogovoru o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije o Sektorskom dogovoru o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove („sektorski dogovor o zrakoplovima” ili „SDZ”) u vezi s predviđenim pojedinačnim posebnim dogovorom u skladu s dijelom 4. odjeljkom 3. SDZ-a.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sektorski dogovor o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove

               Sektorskim dogovorom o zrakoplovima nastoji se osigurati okvir za predvidljivo, usklađeno i transparentno korištenje službeno podupiranih izvoznih kredita za prodaju ili najam zrakoplova i povezane robe i usluga navedenih u točki 4. podtočki (a) SDZ-a. Sektorski dogovor stupio je na snagu 1. veljače 2011.

               Sektorski dogovor o zrakoplovima čini Prilog III. Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”), koji je administrativno ugrađen u okvir OECD-a i ima potporu tajništva OECD-a za izvozne kredite. Unatoč tomu, ni Sporazum ni sektorski dogovor o zrakoplovima nisu akti OECD-a
                  1
               .

               Europska unija stranka je Sporazuma i sektorskog dogovora o zrakoplovima te su oba ta akta prenesena u pravnu stečevinu na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011.
                  2
                Stoga su Sporazum i sektorski dogovor o zrakoplovima pravno obvezujući na temelju prava Unije.

               2.2.Sudionice SDZ-a

               Sektorski dogovor o zrakoplovima trenutačno obuhvaća deset sudionica („sudionice SDZ-a”): Australiju, Brazil, Kanadu, Europsku uniju, Japan, Koreju, Novi Zeland, Norvešku, Švicarsku i Sjedinjene Američke Države. Sudionice SDZ-a donose odluke o izmjenama SDZ-a i mogu prihvaćati pojedinačne posebne dogovore u skladu s dijelom 4. odjeljkom 3. SDZ-a. Odluke se donose konsenzusom, pa se stoga odluka o izmjeni SDZ-a ili pojedinačnog posebnog dogovora ne može donijeti ako se tome protivi bilo koja sudionica.

               Europska komisija zastupa Uniju na sastancima sudionica SDZ-a te u pisanim postupcima kojima sudionice donose odluke.

               Pojedinačni posebni dogovor instrument je u okviru SDZ-a koji sudionicama omogućuje da iznimno odstupe od odredbi SDZ-a u pogledu određene transakcije ili privremeno za neodređen broj transakcija. Pojedinačni posebni dogovor može se prihvatiti prešutno u pisanom postupku jer se smatra da je sudionica koja se odluči na šutnju prihvatila prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora. Isto se primjenjuje i ako određena sudionica izrazi da nema stajalište. Odgovori na prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora načelno se šalju u roku od 20 kalendarskih dana (točka 29. SDZ-a). Tajništvo OECD-a za izvozne kredite obavješćuje sudionice o tome je li pojedinačni posebni dogovor prihvaćen te će dogovoreni pojedinačni posebni dogovor početi proizvoditi učinke tri kalendarska dana nakon te objave (točka 32. SDZ-a).

               2.3.Predviđeni akt sudionica SDZ-a

               Predviđena mjera bila bi prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora koji bi se podnio sudionicama SDZ-a u skladu s dijelom 4. odjeljkom 3. SDZ-a. Predloženi pojedinačni posebni dogovor bio bi hitna i izvanredna mjera u cilju odgovora na gospodarski pad prouzročen zdravstvenom krizom izazvanom bolešću COVID-19 i smanjenja teškog učinka te krize na europsku industriju civilnog zrakoplovstva (vidjeti više pojedinosti u odjeljku 3. u nastavku). Predloženim pojedinačnim posebnim dogovorom, ako se postigne dogovor o njemu, privremeno bi se izmijenila odredba SDZ-a kojom se uređuje otplata glavnice (točka 13. SDZ-a), što bi slijedom toga imalo pravne učinke u EU-u na temelju prava Unije (vidjeti prethodno navedeni odjeljak 2.1.).

               S obzirom na hitnu prirodu mjere prijedlog bi trebalo podnijeti što prije te će predviđeni pojedinačni posebni dogovor, ako bude postignut, isto morati što prije postati primjenjiv za sve sudionice. Kao posljedica posebnog 20-dnevnog prešutnog postupka koji je propisan u SDZ-u (vidjeti prethodno navedeni odjeljak 2.2.), sudionice mogu prijedlog Unije o pojedinačnom posebnom dogovoru automatski dogovoriti kao konačnu verziju pojedinačnog posebnog dogovora, pod uvjetom da ne bude protivljenja tomu, te bi trebao stupiti na snagu tri dana od završetka postupka.

               S obzirom na prethodno navedeno, primjereno je da se prijedlog Unije utvrdi kao stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru tijela osnovanog na temelju sporazuma zato što će ta odluka biti obvezujuća za Uniju i utjecat će na pravo Unije, u skladu s člankom 1. Uredbe (EU) br. 1233/2011, u kojem se navodi sljedeće: „Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima (‚Sporazum’) primjenjuju se u Uniji. Tekst Sporazuma priložen je ovoj Uredbi.”

               Očekuje se da će se postupak pojedinačnog posebnog dogovora u sudionicama SDZ-a pokrenuti u siječnju 2021. i završiti u veljači 2021.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Predviđenim pojedinačnim posebnim dogovorom sudionicama SDZ-a dopustilo bi se da privremeno daju potpore svojim proizvođačima civilnih zrakoplova, čije je poslovanje ugroženo kratkoročnim problemima s likvidnošću operatera i kupaca novih zrakoplova i motora uslijed posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19. Trenutačno se većina zračnih prijevoznika, ako ne i svi, suočava sa znatnim smanjenjima prihoda te će ta poduzeća u razdoblju oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i dalje biti u nestabilnom položaju u pogledu likvidnosti jer će se morati nositi s financijskim posljedicama krize i smanjenom potražnjom.

               Konkretno, predloženim pojedinačnim posebnim dogovorom omogućilo bi se kupcima novih zrakoplova i motora da odgode početak otplate glavnice zajma za 12 mjeseci ili, ako se zadovolje određeni uvjeti, za 18 mjeseci nakon isporuke, dok bi se proizvođačima omogućilo primanje plaćanja za nove zrakoplove i motore koje će isporučiti u sljedećih 12 mjeseci. Razdoblje valjanosti pojedinačnog posebnog dogovora je 12 mjeseci.

               Uzimajući u obzir da je svrha predviđenog pojedinačnog posebnog dogovora smanjiti težak učinak zdravstvene krize uzrokovane bolešću COVID-19 na europsku industriju civilnog zrakoplovstva te da Unija predviđa iznošenje prijedloga tog pojedinačnog posebnog dogovora, stajalište koje treba zauzeti u ime Unije trebalo bi biti to da se iznese i podrži nacrt prijedloga iz priloga ovoj Odluci.

               3.1.Postupovna pravna osnova

               3.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               3.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Akt koji će sudionice SDZ-a trebati donijeti jest akt koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt proizvodi pravne učinke na temelju članka 1. Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ, u kojem se navodi sljedeće: „Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima (‚Sporazum’) primjenjuju se u Uniji. Tekst Sporazuma priložen je ovoj Uredbi.”

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               3.2.Materijalna pravna osnova

               3.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije.

               3.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207.

               3.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               4.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom sudionica SDZ-a izmijeniti sektorski dogovor o zrakoplovima, primjereno ga je nakon prihvaćanja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2020/0376 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije o Sektorskom dogovoru o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sektorski dogovor o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove („sektorski dogovor o zrakoplovima” ili „SDZ”), koji čini Prilog III. Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima, prenesen je Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
               , čime je postao pravno obvezujući u Europskoj uniji.

               (2)Sudionice sektorskog dogovora o zrakoplovima („sudionice SDZ-a”) trebaju odlučiti, u pisanom postupku, o prijedlogu Europske unije o pojedinačnom posebnom dogovoru u skladu s dijelom 4. odjeljkom 3. tog sektorskog dogovora kojim će se kupcima novih zrakoplova i motora omogućiti privremena odgoda otplate glavnice s obzirom na trenutačni gospodarski pad prouzročen bolešću COVID-19 koji je još u tijeku.

               (3)Primjereno je da se prijedlog Unije utvrdi kao stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru pisanog postupka sudionica SDZ-a zbog toga što postoji mogućnost da će ta odluka presudno utjecati na sadržaj prava Unije na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ.

               (4)Prijedlogom pojedinačnog posebnog dogovora omogućilo bi se kupcima novih zrakoplova, kako je utvrđeno u točki 8. podtočki (a) 1. SDZ-a, i primateljima potpore za rezervne motore i rezervne dijelove, kako je navedeno u točki 20. podtočkama (a), (b) i (c) SDZ-a, da odgode otplatu glavnice zajma za 12 mjeseci ili, ako se zadovolje određeni uvjeti, za 18 mjeseci od isporuke. Ta izvanredna mjera nužna je kako bi se odgovorilo na gospodarski pad prouzročen zdravstvenom krizom izazvanom bolešću COVID-19 i ublažile teške posljedice te krize na industriju civilnog zrakoplovstva, čije je poslovanje ugroženo kratkoročnim problemima s likvidnošću operatera i kupaca novih zrakoplova i motora.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije o prijedlogu pojedinačnog posebnog dogovora u skladu s dijelom 4. odjeljkom 3. sektorskog dogovora o zrakoplovima temelji se na prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Kako je utvrđeno člankom 5. Konvencije OECD-a.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

                     (3)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (4)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.12.2020.
            COM(2020) 847 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije o Sektorskom dogovoru o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove

               PRILOG

               Prijedlog EU-a o pojedinačnom posebnom dogovoru u skladu s točkom 28. i dalje SDZ-a – odgoda otplate

               1.Referentni broj: EU [•]/2020

               2.Naziv zemlje uvoznice: više od jedne

               3.Opis transakcije: službena potpora za nove zrakoplove i rezervne motore

               4.Prijedlog pojedinačnog posebnog dogovora: privremeno dodavanje dvaju alternativnih načina otplate u točku 13. podtočku (a) SDZ-a

               5.Državna pripadnost i nazivi poznatih podnositelja ponuda: nije primjenjivo

               6.Datum zaključenja natječaja/ponude: nije primjenjivo

               7.Ostale informacije:

               Pozadina:

               EU predlaže privremeni pojedinačni posebni dogovor koji odmah stupa na snagu radi rješavanja kratkoročnih problema s likvidnošću s kojima su suočeni operateri i kupci novih zrakoplova i motora s obzirom na trenutačnu krizu prouzročenu bolešću COVID-19 koja je još u tijeku. Jasno je da se većina zračnih prijevoznika, ako ne i svi, suočava s velikim smanjenjima prihoda te će oni čak i u razdoblju oporavka nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 biti u vrlo nestabilnom položaju u pogledu likvidnosti jer će se nositi s financijskim posljedicama krize te je moguće da će se još neko vrijeme suočavati sa smanjenom potražnjom.

               Predloženim pojedinačnim posebnim dogovorom nastoji se ublažiti potencijalni učinak financijskih posljedica krize na domaće proizvođače tako da se sudionicama omogući da ponude uvjete financiranja koji su u skladu s načelima sektorskog dogovora o zrakoplovima i pritom uzimaju u obzir specifične kratkoročne učinke na likvidnost koji su trenutačno vidljivi.

               ·Opći uvjeti

               Prijedlogom se taj problem nastoji riješiti privremenim omogućivanjem kupcima da odgode otplatu glavnice za 12 ili 18 mjeseci, dok bi se proizvođačima omogućilo primanje plaćanja za nove zrakoplove i motore koje će isporučiti u sljedećih 12 mjeseci.

               ·Razlozi za dodatnu pogodnost povezanu sa zaštitom okoliša

               Zbog izvanrednih okolnosti kupci i korisnici kredita nalaze se u izrazito teškom položaju u pogledu financiranja s obzirom na nagli pad potražnje. U tom kontekstu kupci i korisnici kredita mogu ostvariti pravo na dodatnih šest mjeseci odgode. Zauzvrat ih se potiče na prihvaćanje najbolje prakse u pogledu mjera za praćenje i smanjenje emisija stakleničkih plinova.

               Podložno globalnoj analizi rizika transakcije koju provodi svaka izvozno-kreditna agencija, prvi obrok otplate glavnice uplaćuje se najkasnije 18 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita, a obroci kamata počinju se plaćati najkasnije tri mjeseca – ili najkasnije šest mjeseci uz prethodnu obavijest – od datuma početka roka otplate kredita, ako se plan praćenja i smanjenja ili kompenziranja stakleničkih plinova („plan za emisije stakleničkih plinova”) učini javno dostupnim na godišnjoj osnovi i ako on uključuje:

               i.praćenje emisija stakleničkih plinova primjenom priznate i prihvatljive metodologije;

               i

               ii.kvantitativnu ciljnu vrijednost za emisije stakleničkih plinova i objavljivanje mjera koje se već primjenjuju ili se trebaju provesti u cilju smanjenja ili kompenziranja emisija stakleničkih plinova.

               Ako plan za emisije stakleničkih plinova još nije uspostavljen i javno dostupan, kupci ili korisnici kredita mogu i dalje ostvariti pravo na dodatnih šest mjeseci produljenja, koje je prethodno opisano, ako se u trenutku podnošenja zahtjeva izričito obvežu na donošenje i osiguravanje odgovarajuće objave tog plana u razumnom roku tijekom 12 mjeseci primjene alternativnog načina otplate.

               Ako kupac ili korisnik kredita ne objavi takvo izvješće ili plan tijekom 12 mjeseci primjene alternativnog načina otplate, primjenjuju se opći uvjeti te se prvi obrok otplate glavnice uplaćuje najkasnije 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita.

               Prijedlog:

               predlaže se da se u razdoblju od 12 mjeseci sudionicama omogući primjena alternativnog način otplate na temelju odredbe iz točke 13. podtočke (a) SDZ-a: otplata glavnice i plaćanje kamata primjenom pojedinačnog posebnog dogovora. Dodatni način otplate dostupan sudionici utvrdio bi se kako slijedi:

               13. (a)Sudionice primjenjuju način otplate glavnice i plaćanja kamata utvrđen u podtočkama 1., 2., 3. i 4. u nastavku.

               1.... Kako je navedeno u SDZ-u.

               2.... Kako je navedeno u SDZ-u.

               3.Uz prethodnu obavijest, kombinirana otplata glavnice i plaćanje kamata izvodi se u jednakim obrocima:

               (a)obroci se plaćaju najmanje svaka tri mjeseca pri čemu vrijedi sljedeće:

               i.prvi obrok glavnice uplaćuje se najkasnije 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. Kako bi se izbjegle dvojbe, otplate glavnice koje bi u uobičajenim okolnostima dospjele u prvih 12 mjeseci na temelju podtočaka 1. ili 2. raspodijelit će se razmjerno po obrocima glavnice koji se trebaju platiti na temelju podtočke 3.;

               ii.ili kao alternativa, ako kupac ili korisnik kredita

               –javno objavi godišnje izvješće koje uključuje praćenje emisija stakleničkih plinova i plan za smanjenje ili kompenziranje tih emisija („plan za emisije stakleničkih plinova”),

               ili

               –u trenutku podnošenja zahtjeva službeno se obveže na donošenje i osiguravanje odgovarajuće objave takvog plana u razumnom roku tijekom 12 mjeseci primjene alternativnog načina otplate iz prethodno navedene podtočke 3. (a) i.,

               prvi obrok glavnice uplaćuje se najkasnije 18 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. Kako bi se izbjegle dvojbe, otplate glavnice koje bi u uobičajenim okolnostima dospjele u prvih 18 mjeseci na temelju podtočaka 1. ili 2. raspodijelit će se razmjerno po obrocima glavnice koji se trebaju platiti na temelju podtočke 3.

               Ako kupac ili korisnik kredita ne objavi takvo izvješće ili plan tijekom 12 mjeseci primjene alternativnog načina otplate, prvi obrok otplate glavnice uplaćuje se najkasnije 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita;

               (b)obroci kamata uplaćuju se najmanje svaka tri mjeseca, a prvi se obrok uplaćuje najkasnije tri mjeseca od datuma početka roka otplate kredita;

               (c)kao alternativa, obroci glavnice i kamata mogu se uplaćivati svakih šest mjeseci pri čemu se prvi obrok glavnice uplaćuje najkasnije 12 mjeseci ili najkasnije 18 mjeseci pod uvjetima iz podtočke (a) ii. od datuma početka roka otplate kredita, a obroci kamata počinju se plaćati najkasnije šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. U tom se slučaju na minimalne premijske stope primjenjuje dodatna naknada od 15 % koja se obračunava u skladu s Dodatkom II.;

               (d)u slučaju transakcija s promjenjivom stopom način otplate glavnice za cjelokupni rok otplate kredita utvrđuje se najviše pet radnih dana prije datuma isplate, po promjenjivoj stopi ili stopi kamatne zamjene u tom trenutku.

               4.Uz prethodnu obavijest, glavnica se otplaćuje u jednakim obrocima, dok se kamate plaćaju na opadajući saldo:

               (a)obroci glavnice plaćaju se najmanje svaka tri mjeseca pri čemu vrijedi sljedeće:

               i.prvi obrok uplaćuje se najkasnije 12 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. Kako bi se izbjegle dvojbe, otplate glavnice koje bi u uobičajenim okolnostima dospjele u prvih 12 mjeseci na temelju podtočaka 1. ili 2. raspodijelit će se razmjerno po obrocima glavnice koji se trebaju platiti na temelju podtočke 4.;

               ii.ili kao alternativa, ako kupac ili korisnik kredita:

               –javno objavi godišnje izvješće koje uključuje praćenje emisija stakleničkih plinova i plan za smanjenje ili kompenziranje tih emisija,

               ili

               –u trenutku podnošenja zahtjeva službeno se obveže na donošenje i osiguravanje odgovarajuće objave takvog plana u razumnom roku tijekom 12 mjeseci primjene alternativnog načina otplate iz prethodno navedene podtočke 4. (a) i.,

               prvi obrok glavnice uplaćuje se najkasnije 18 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. Kako bi se izbjegle dvojbe, otplate glavnice koje bi u uobičajenim okolnostima dospjele u prvih 18 mjeseci na temelju podtočaka 1. ili 2. raspodijelit će se razmjerno po obrocima glavnice koji se trebaju platiti na temelju podtočke 4.

               Ako kupac ili korisnik kredita ne objavi takvo izvješće ili plan tijekom 12 mjeseci primjene alternativnog načina otplate, prvi obrok otplate glavnice uplaćuje se najkasnije 18 mjeseci od datuma početka roka otplate kredita;

               (b)obroci kamata uplaćuju se najmanje svaka tri mjeseca, a prvi se obrok uplaćuje najkasnije tri mjeseca od datuma početka roka otplate kredita;

               (c)kao alternativa, obroci glavnice i kamata mogu se uplaćivati svakih šest mjeseci pri čemu se prvi obrok glavnice uplaćuje najkasnije 12 mjeseci ili najkasnije 18 mjeseci pod uvjetima iz podtočke (a) ii. od datuma početka roka otplate kredita, a obroci kamata počinju se plaćati najkasnije šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. U tom se slučaju na minimalne premijske stope primjenjuje dodatna naknada od 15 % koja se obračunava u skladu s Dodatkom II.

               Područje primjene:

               predlaže se sljedeće:

                        i.

                        pojedinačni posebni dogovor primjenjivat će se u razdoblju od dvanaest mjeseci počevši od 1. studenoga 2020.;

                        ii.

                        pojedinačni posebni dogovor primjenjivat će se samo na nove zrakoplove, kako je utvrđeno u točki 8. podtočki (a) 1. SDZ-a, i potporu za rezervne motore i rezervne dijelove, kako je navedeno u točki 20. podtočkama (a), (b) i (c) SDZ-a;

                        iii.

                        pojedinačni posebni dogovor neće se primjenjivati na zrakoplove koji se ne upotrebljavaju za operacije u kojima se ostvaruje prihod bilo prijevozom putnika ili tereta bilo putem operativnog leasinga;

                        iv.

                        pojedinačni posebni dogovor primjenjivat će se samo na novo poslovanje, kako je prethodno utvrđeno u podtočki ii., ako se potpora pruža u razdoblju tijekom kojeg je pojedinačni posebni dogovor na snazi;

                        v.

                        pojedinačni posebni dogovor primjenjivat će se samo na zrakoplove i motore kako je utvrđeno u podtočki ii. naručene na temelju kupoprodajnih ugovora koji su izvršeni najkasnije 11. ožujka 2020.;

                        vi.

                        fleksibilnosti u okviru pojedinačnog posebnog dogovora dopuštaju se za privremena rješenja za financiranje (kako je utvrđeno u točki 8. podtočki (b)) samo ako se isporuka i privremeno rješenje za financiranje provode u razdoblju tijekom kojeg je pojedinačni posebni dogovor na snazi;

                        vii.

                        pojedinačni posebni dogovor bit će dostupan svim kupcima ili korisnicima kredita pod uvjetom da se sudionici dostavi analiza učinka novčanog toka u kojoj se obrazlažu razlozi zbog kojih je potrebna primjena pojedinačnog posebnog dogovora;

                        viii.

                        pojedinačni posebni dogovor bit će primjenjiv na zakašnjelu isporuku pod uvjetom da se stvarna isporuka izvrši najkasnije 90 dana od datuma prestanka valjanosti pojedinačnog posebnog dogovora; i

                        ix.

                        pojedinačni posebni dogovor neće utjecati na primjenu nijednog drugog uvjeta iz SDZ-a, koji se i dalje primjenjuju.

               Kako bi se izbjegle dvojbe, primjenom predloženog pojedinačnog posebnog dogovora ne mijenja se mogućnost sudionica da dogovaraju sve mjere za smanjenje gubitaka u skladu s točkom 7. SDZ-a.

               Zakašnjela isporuka:

               ako je sudionica preuzela obvezu pružanja službene potpore za isporuku u skladu s predloženim pojedinačnim posebnim dogovorom, a predmetna isporuka kasni i nakon datuma prestanka valjanosti pojedinačnog posebnog dogovora, toj će se sudionici dopustiti da poštuje uvjete iz te izvorne obveze pod uvjetom da se stvarna isporuka izvrši najkasnije 90 dana od datuma prestanka valjanosti pojedinačnog posebnog dogovora.

               Sudionica koja namjerava produljiti razdoblje valjanosti uvjeta iz pojedinačnog posebnog dogovora u slučaju zakašnjele isporuke obrazložit će razloge pristajanja na to produljenje u obavijesti nakon preuzimanja obveze.

               Isporuka u razdoblju od 1. studenoga 2020. do datuma prihvaćanja pojedinačnog posebnog dogovora

               Kupci ili korisnici kredita koji preuzmu isporuku zrakoplova sa službenom potporom u razdoblju od 1. studenoga 2020. do datuma prihvaćanja pojedinačnog posebnog dogovora imat će pravo na izmjenu uvjeta transakcije sa službenom potporom tako da se primjenjuju uvjeti iz pojedinačnog posebnog dogovora, što uvijek podliježe pristanku izvozno-kreditnih agencija koje sudjeluju u podupiranju transakcije i plaćanju dodatne premije u skladu s odlomkom u nastavku.

               Minimalne premijske stope:

               pravila o premijskim stopama iz SDZ-a, kako su utvrđena u Dodatku II., i dalje se primjenjuju na sve transakcije koje se podupiru na temelju pojedinačnog posebnog dogovora. Promjena načina otplate u skladu s prethodno opisanim prijedlogom imat će učinak produljenja prosječnog ponderiranog trajanja transakcije, pa će se stoga sudionicama koje premiju naplaćuju unaprijed, a ne kao maržu tijekom razdoblja trajanja kredita, taj iznos nadoknaditi naplaćivanjem više premijske stope ako bi odlučile primjenjivati uvjete predložene na temelju pojedinačnog posebnog dogovora.

               Razvrstavanje prema riziku:

               za kupce ili korisnike kredita čije je razvrstavanje prema riziku u skladu sa SDZ-om prihvaćeno najkasnije 11. ožujka 2020. trebalo bi predložiti ažuriranje razvrstavanja prema riziku primjenom redovnog postupka opisanog u Dodatku II. SDZ-u kako bi se primjenjivali uvjeti iz ovog pojedinačnog posebnog dogovora.

               Obavijesti:

               primjena predloženog pojedinačnog posebnog dogovora od strane sudionica priopćit će se u skladu s postupkom za prethodnu obavijest utvrđenim u SDZ-u samo u informativne svrhe.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.2.2021.
            COM(2021) 64 final
            2021/0034(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Vijeću za partnerstvo osnovanom na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, u pogledu datuma prestanka privremene primjene Sporazuma o trgovini i suradnji

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Komisija predlaže da Vijeće utvrdi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Vijeću za partnerstvo osnovanom na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum o trgovini i suradnji”), u pogledu datuma prestanka privremene primjene Sporazuma o trgovini i suradnji.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o trgovini i suradnji

               Vijeće je 29. prosinca 2020. donijelo Odluku Vijeća (EU) 2020/2252
                  1
                o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane te Sporazuma između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u vezi sa sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka

               Sporazumom o trgovini i suradnji uspostavlja se osnova za širok odnos između Unije i Ujedinjene Kraljevine koji uključuje uzajamna prava i obveze, zajednička djelovanja i posebne postupke.

               Sporazum o sigurnosti podataka dopunski je sporazum Sporazuma o trgovini i suradnji te je s njim neodvojivo povezan osobito u pogledu datumâ početka primjene i prestanka.

               U skladu s člankom 12. stavkom 1. Odluke Vijeća (EU) 2020/2252 i dogovorom stranaka iz članka FINPROV.11. stavka 2. Sporazuma o trgovini i suradnji, Sporazumi se privremeno primjenjuju od 1. siječnja 2021. do završetka postupaka potrebnih za njihovo stupanje na snagu.

               2.2.Predviđena odluka Vijeća za partnerstvo

               U skladu s člankom FINPROV.11. stavkom 2. Sporazuma o trgovini i suradnji privremena primjena prestaje na jedan od sljedećih datuma, ovisno o tome koji je raniji:

               (a) 28. veljače 2021. ili drugi datum o kojem odluči Vijeće za partnerstvo osnovano na temelju članka INST.1. Sporazuma; ili

               (b) prvi dan u mjesecu nakon onog u kojem se stranke međusobno obavijeste o ispunjenju unutarnjih zahtjeva i postupaka za utvrđivanje svoje suglasnosti da budu njime obvezane.

               S obzirom na vrijeme koje je Europskom parlamentu i Vijeću potrebno da na odgovarajući način ispitaju sve 24 vjerodostojne jezične verzije Sporazumâ, Unija neće moći sklopiti Sporazum o trgovini i suradnji prije 28. veljače 2021.

               Stoga bi Vijeće za partnerstvo trebalo kao datum prestanka privremene primjene utvrditi datum koji slijedi nakon 28. veljače 2021., uzimajući u obzir vrijeme potrebno za dovršetak pravno-jezične redakture i provjere vjerodostojnosti svih jezičnih verzija Sporazuma.

               Svrha predviđene odluke Vijeća za partnerstvo za koju treba utvrditi stajalište Unije jest odrediti taj datum.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               S obzirom na predviđeni datum dostupnosti sve 24 vjerodostojne jezične verzije Sporazumâ, datum prestanka privremene primjene trebao bi biti 30. travnja 2021.

               Stajalište Unije stoga bi trebalo biti da podrži donošenje odluke Vijeća za partnerstvo na temelju članka FINPROV.11. stavka 2. točke (a) Sporazuma o trgovini i suradnji o utvrđivanju 30. travnja 2021. kao novog datuma prestanka privremene primjene, u skladu s nacrtom odluke priloženim ovom prijedlogu.

               4.Pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka Vijeća kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Akt koji Vijeće za partnerstvo treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma o trgovini i suradnji.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               Jedini cilj i sadržaj predviđenog akta odnosi se na utvrđivanje stajališta Unije o datumu prestanka privremene primjene. Potpisivanje Sporazuma o trgovini i suradnji temeljilo se na članku 217. UFEU-a.

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi stoga biti članak 217. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da je svrha odluke Vijeća za partnerstvo odgoditi datum prestanka privremene primjene, primjereno je da se odluka Vijeća za partnerstvo nakon donošenja objavi u Službenom listu Europske unije.

               2021/0034 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Vijeću za partnerstvo osnovanom na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, u pogledu datuma prestanka privremene primjene Sporazuma o trgovini i suradnji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 29. prosinca 2020. donijelo Odluku Vijeća (EU) 2020/2252
                  2
                o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane („Sporazum o trgovini i suradnji”) te Sporazuma između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u vezi sa sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka („Sporazum o sigurnosti podataka”) (dalje u tekstu zajednički „Sporazumi”).

               (2)Sporazum o sigurnosti podataka dopunski je sporazum Sporazuma o trgovini i suradnji te je s njim neodvojivo povezan osobito u pogledu datumâ početka primjene i prestanka.

               (3)U skladu s člankom 12. stavkom 1. Odluke (EU) 2020/2252 i dogovorom stranaka iz članka FINPROV.11. stavka 2. Sporazuma o trgovini i suradnji, Sporazumi se privremeno primjenjuju od 1. siječnja 2021. do završetka postupaka potrebnih za njihovo stupanje na snagu.

               (4)U skladu s člankom FINPROV.11. stavkom 2. Sporazuma o trgovini i suradnji privremena primjena prestaje na jedan od sljedećih datuma, ovisno o tome koji je raniji: (a) 28. veljače 2021. ili drugi datum o kojem odluči Vijeće za partnerstvo osnovano na temelju članka INST.1. Sporazuma o trgovini i suradnji; (b) prvi dan u mjesecu nakon onog u kojem se stranke međusobno obavijeste o ispunjenju unutarnjih zahtjeva i postupaka za utvrđivanje svoje suglasnosti da budu njime obvezane.

               (5)S obzirom na vrijeme koje je Europskom parlamentu i Vijeću potrebno da na odgovarajući način ispitaju sve 24 vjerodostojne jezične verzije Sporazumâ, Unija neće moći sklopiti Sporazum o trgovini i suradnji prije 28. veljače 2021.

               (6)Stoga bi Vijeće za partnerstvo trebalo utvrditi kasniji datum prestanka privremene primjene uzimajući u obzir vrijeme potrebno za redakturu i provjeru vjerodostojnosti svih jezičnih verzija. S obzirom na predviđeni datum dostupnosti sve 24 vjerodostojne jezične verzije Sporazumâ, Vijeće za partnerstvo bi kao datum prestanka privremene primjene trebalo odrediti 30. travnja 2021.

               (7)Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Vijeća za partnerstvo.

               (8)Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Odlukom, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan donošenja,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba donijeti u okviru Vijeća za partnerstvo osnovanog člankom INST.1. Sporazuma o trgovini i suradnji, u pogledu odluke koju treba donijeti u skladu s njegovim člankom FINPROV.11. stavkom 2. točkom (a), temelji se na nacrtu odluke Vijeća za partnerstvo priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Odluka Vijeća za partnerstvo objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 444, 31.12.2020., str. 2.

                     (2)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/2252 od 29. prosinca 2020. o potpisivanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, te Sporazuma između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske u vezi sa sigurnosnim postupcima za razmjenu i zaštitu klasificiranih podataka (SL L 444, 31.12.2020, str. 2).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.2.2021.
            COM(2021) 64 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Vijeću za partnerstvo osnovanom na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane, u pogledu datuma prestanka privremene primjene Sporazuma o trgovini i suradnji

               PRILOG

               Odluka br. 1/2021 Vijeća za partnerstvo osnovanog na temelju Sporazuma o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane,

               od …

               u pogledu datuma prestanka privremene primjene Sporazuma o trgovini i suradnji

               VIJEĆE ZA PARTNERSTVO

               uzimajući u obzir Sporazum o trgovini i suradnji između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, s jedne strane, i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske, s druge strane
                  1
                („Sporazum o trgovini i suradnji”), a posebno njegov članak FINPROV.11. stavak 2. točku (a),

               budući da:

               (1)U skladu s člankom FINPROV.11. stavkom 2. Sporazuma o trgovini i suradnji stranke su se usuglasile da se Sporazum privremeno primjenjuje od 1. siječnja 2021. pod uvjetom da su se prije toga dana stranke međusobno obavijestile o ispunjenju unutarnjih zahtjeva i postupaka potrebnih za privremenu primjenu. Privremena primjena prestaje na jedan od sljedećih datuma, ovisno o tome koji je raniji: (a) 28. veljače 2021. ili drugi datum o kojem odluči Vijeće za partnerstvo; (b) prvi dan u mjesecu nakon onog u kojem se stranke međusobno obavijeste o ispunjenju unutarnjih zahtjeva i postupaka za utvrđivanje svoje suglasnosti da budu njime obvezane.

               (2)Budući da Europska unija, zbog unutarnjih postupovnih zahtjeva, neće moći sklopiti Sporazum o trgovini i suradnji do 28. veljače 2021., Vijeće za partnerstvo trebalo bi kao datum prestanka privremene primjene na temelju članka FINPROV.11. stavka 2. točke (a) utvrditi 30. travnja 2021.,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Datum prestanka privremene primjene na temelju članka FINPROV.11. stavka 2. točke (a) Sporazuma o trgovini i suradnji jest 30. travnja 2021.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u …

               Za Vijeće za partnerstvo

               Supredsjednici

                     (1)

                        SL L 444, 31.12.2020., str. 14.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 3.11.2021.
            COM(2021) 671 final
            2021/0352(NLE)

            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodne pomorske organizacije na 32. sjednici Skupštine o donošenju izmjena Smjernica za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na 32. sjednici Skupštine Međunarodne pomorske organizacije (IMO) koja se održava putem interneta od 6. do 15. prosinca 2021.

               Na 32. sjednici Skupštine (A 32) predviđeno je donošenje nacrta Smjernica za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije (HSSC) za 2021. i opoziv Rezolucije Skupštine A.1140(31), na temelju koje je Skupština IMO-a na svojoj 31. sjednici donijela Smjernice za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije (HSSC) za 2019.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji

               Konvencijom o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO) osnovan je IMO. IMO služi kao forum za suradnju u području regulative i praksi u pogledu tehničkih pitanja svih vrsta koja utječu na pomorski promet u međunarodnoj trgovini. Uz to, cilj mu je poticati opće prihvaćanje najviših mogućih standarda u pitanjima pomorske sigurnosti, učinkovitosti navigacije i sprečavanja i kontrole onečišćenja mora s brodova, uz promicanje ravnopravnih uvjeta te rješavati povezana administrativna i pravna pitanja.

               Konvencija je stupila na snagu 17. ožujka 1958.

               Sve države članice stranke su Konvencije.

               2.2.Međunarodna pomorska organizacija

               Međunarodna pomorska organizacija (IMO) specijalizirana je agencija Ujedinjenih naroda nadležna za sigurnost i zaštitu pomorskog prometa te sprečavanje pomorskog onečišćenja s brodova. To je globalna institucija koja postavlja standarde sigurnosti, zaštite i utjecaja na okoliš u međunarodnom pomorskom prometu. Glavna joj je uloga stvaranje pravednog i djelotvornog, univerzalno prihvaćenog i univerzalno primijenjenog regulatornog okvira za pomorski sektor.

               U IMO se mogu učlaniti sve države, a sve države članice EU-a članice su IMO-a. Odnosi između EU-a i IMO-a posebno se temelje na Dogovoru za suradnju i međusobnu pomoć Međuvladine pomorske savjetodavne organizacije (IMCO) i Komisije Europskih zajednica iz 1974.

               Skupština IMO-a je upravljačko tijelo organizacije. Čine je sve države članice IMO-a, sastaje se svake druge godine i može donijeti mjere o kojima su se dogovorili svih pet glavnih odbora IMO-a. Među tih pet odbora su Odbor za pomorsku sigurnost (MSC) i Odbor za zaštitu morskog okoliša (MEPC).

               2.3.Predviđeni akt Skupštine IMO-a

               Tijekom svoje 32. sjednice od 6. do 15. prosinca 2021. Skupština treba donijeti izmjene Smjernica za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije.

               Svrha je predviđenih izmjena ažuriranje Smjernica kako bi odražavale zahtjeve koji proizlaze iz izmjena relevantnih obveznih instrumenata koji stupaju na snagu do 31. prosinca 2021., uključujući taj datum.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               3.1.Donošenje Smjernica za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije (HSSC) za 2021. i opoziv Rezolucije A.1140(31)

               Pododbor za provedbu u državi zastave, prethodnik Pododbora za provedbu instrumenata IMO-a (Pododbor III) postigao je dogovor o kontinuiranom revidiranju Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a. Smjernice za nadzor stoga se ažuriraju na svakoj sjednici Skupštine IMO-a. Najnovija verzija Smjernica za nadzor uključena je u Rezoluciju A.1140(31) i donesena na 31. sjednici Skupštine 2019.

               Na svojoj šestoj sjednici Pododbor III osnovao je Skupinu za korespondenciju o preispitivanju Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a i neiscrpnog popisa obveza u okviru instrumenata relevantnih za Kodeks o provedbi instrumenata IMO-a (Kodeks III) pod koordinacijom Kine. To je učinjeno i na prethodnim sjednicama Pododbora III.

               Od Skupine za korespondenciju zatražen je nastavak rada na izradi nacrta izmjena Smjernica za nadzor. One proizlaze iz izmjena relevantnih obveznih instrumenata koji stupaju na snagu do 31. prosinca 2021., uključujući taj datum, i uzimaju u obzir ishode sjednica MEPC-a i MSC-a. Donošenje ažuriranih Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a i opoziv Rezolucije A.1140(31) koja sadržava sadašnje Smjernice odobrit će se na 104. sjednici MSC-a i 77. sjednici MEPC-a. Nakon odobrenja oba odbora nacrt rezolucije uputit će se Skupštini A 32 na donošenje.

               Redovitim preispitivanjem osigurava se ažurnost Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a. Ažuriranjem koje treba donijeti pojašnjava se, među ostalim, nemogućnost upotrebe primarnih baterija kojima je istekao rok trajanja i koje su bile u skladu sa zahtjevima iz stavka 12.6. Priloga Rezoluciji MSC.149(77) u druge svrhe, osim za ispitivanje i provjeru rada dvosmjernih VHF radiotelefonskih uređaja. Unija bi stoga trebala podržati te izmjene jer će se njima u Smjernicama za nadzor uzeti u obzir novi razvoj događaja.

               3.2.Relevantno zakonodavstvo EU-a i nadležnost EU-a

               Uredbom (EZ) br. 391/2009
                  1
                utvrđuju se zajednička pravila i norme za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova. Kriterijem sadržanim u točki 7.(k) dijelu B Priloga I. te uredbe zahtijeva se da priznata organizacija osigura provođenje statutarnog nadzora i inspekcijskih pregleda u skladu sa smjernicama za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije koje je donio IMO.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  2
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Skupština IMO-a tijelo je osnovano na temelju sporazuma, odnosno Konvencije o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji.

               Akt koji Skupština treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj Uredbe (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova. To je zato jer se njime zahtijeva da priznata organizacija osigura provođenje statutarnog nadzora i inspekcijskih pregleda u skladu sa smjernicama za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije koje je donio IMO.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na pomorski promet. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 100. stavak 2. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 100. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0352 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodne pomorske organizacije na 32. sjednici Skupštine o donošenju izmjena Smjernica za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Konvencija o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji („IMO”) stupila je na snagu 17. ožujka 1958.

               (2)IMO je specijalizirana agencija Ujedinjenih naroda nadležna za sigurnost i zaštitu pomorskog prometa te sprečavanje onečišćenja mora i atmosferskog onečišćenja s brodova. Sve države članice Unije članice su IMO-a. Unija nije članica IMO-a.

               (3)U skladu s člankom 15. stavkom (j) Sporazuma Skupština može donijeti propise i smjernice o pomorskoj sigurnosti, sprečavanju i kontroli onečišćenja mora s brodova te drugim pitanjima koja se odnose na učinak pomorskog prometa na morski okoliš upućene članovima, koji su Organizaciji dodijeljeni međunarodnim instrumentima ili na temelju njih, ili izmjene propisa i smjernica koje se na njih odnose.

               (4)Na svojoj 32. sjednici od 6. do 15. prosinca 2021. Skupština IMO-a treba donijeti Smjernice za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije (HSSC) za 2021. i opozvati rezoluciju Skupštine IMO-a A.1140(31) koja sadržava Smjernice za nadzor na temelju HSSC-a za 2019.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 32. sjednici Skupštine IMO-a jer će izmjene Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, to jest na Uredbu (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova.

               (6)Donošenje Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a za 2021. i opoziv Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a za 2019. dio su redovitog preispitivanja. Unija bi stoga trebala podržati te izmjene jer će se njima osigurati ažurnost Smjernica za nadzor na temelju HSSC-a.

               (7)Stajalište Unije trebaju izraziti države članice Unije koje su članice Skupštine IMO-a, djelujući zajednički,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 32. sjednici Skupštine Međunarodne pomorske organizacije („IMO”) je složiti se s donošenjem izmjena Smjernica za nadzor na temelju usklađenog sustava nadzora i certifikacije za 2021., kako je utvrđeno u dokumentu III 7/17/Add.1 odjeljku 8. i Prilogu 6. i naknadnom opozivu Rezolucije Skupštine IMO-a A.1140(31).

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. izražavaju države članice Unije koje su članice Skupštine IMO-a, djelujući zajednički.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EZ) br. 391/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o zajedničkim pravilima i normama za organizacije koje obavljaju pregled i nadzor brodova; SL L 131, 28.5.2009., str. 11.–23.

                     (2)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 64.

                     (3)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.11.2021.
            COM(2021) 672 final
            2021/0350(NLE)

            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru 12. ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku Vijeća kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru 12. ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije u vezi s predviđenim donošenjem nekoliko odluka. Obuhvaća sljedeća područja:

               1.subvencije za ribarstvo;

               2.trgovina i zdravlje;

               3.mjere povezane s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija;

               4.povećanje transparentnosti u poljoprivredi;

               5.domaće potpore u poljoprivredi;

               6.držanje javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane;

               7.izvozna ograničenja u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja;

               8.izvozna konkurencija u poljoprivredi;

               9.pristup tržištu u poljoprivredi;

               10.posebni zaštitni mehanizam u poljoprivredi;

               11.preispitivanje Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode (Odluka s Balija o carinskim kvotama);

               12.pamuk;

               13.najnerazvijenije zemlje te poseban i različit tretman;

               14.notifikacije;

               15.trgovinska pitanja.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”)

               Sporazumom o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”) nastoje se ostvariti ciljevi navedeni u preambuli tog sporazuma. Sporazum je stupio na snagu 1. siječnja 1995.

               Europska unija (EU) stranka je Sporazuma
                  1
               . Svih 27 država članica EU-a također su stranke Sporazuma. WTO može donositi odluke u skladu s postupcima utvrđenima u Sporazumu o WTO-u.

               2.2.Ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije

               Ministarska konferencija najviše je tijelo za donošenje odluka WTO-a i sastaje se najmanje jedanput svake dvije godine. Odluke se u praksi donose konsenzusom.

               Sljedeći sastanak Ministarske konferencije održat će se u Ženevi od 30. studenoga do 3. prosinca 2021.

               2.3.Predviđeni akti Ministarske konferencije WTO-a

               Očekuje se da će 12. ministarska konferencija WTO-a 3. prosinca donijeti nekoliko odluka o:

               1.subvencijama za ribarstvo;

               2.trgovini i zdravlju;

               3.mjerama povezane s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija;

               4.povećanju transparentnosti u poljoprivredi;

               5.domaćoj potpori u poljoprivredi;

               6.držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane;

               7.izvozna ograničenja u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja;

               8.izvoznoj konkurenciji u poljoprivredi;

               9.pristupu tržištu u poljoprivredi;

               10.posebnom zaštitnom mehanizmu u poljoprivredi;

               11.preispitivanju Odluke s Balija o carinskim kvotama;

               12.pamuku;

               13.najnerazvijenijim zemljama te posebnom i različitom tretmanu;

               14.notifikacijama;

               15.trgovinskim pitanjima.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Cilj je ovog prijedloga omogućiti EU-u da se priključi mogućem konsenzusu u WTO-u o donošenju predviđenih akata na Ministarskoj konferenciji.

               Iako još nije jasno hoće li i u kojoj mjeri članice WTO-a uspjeti postići konsenzus, u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a Vijeće mora unaprijed utvrditi stajalište EU-a koje će se zauzeti na 12. ministarskoj konferenciji
                  2
               .

               Treba napomenuti da stajalište EU-a da se podrži produljenje moratorija na carine na elektroničke prijenose i proširenje moratorija na pritužbe vrsta predviđenih člankom XXIII. stavkom 1. točkama (b) i (c) Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. (pritužbe povezane s nekršenjem i drugim situacijama) neće biti uključeno u ovaj prijedlog jer je Odlukom Vijeća (EU) 2015/2236 od 27. studenoga 2015. omogućena podrška na neodređeno vrijeme.

               Ovaj se prijedlog odnosi na sljedeća pitanja o kojima mogu biti donesene odluke:

               ·Subvencije za ribarstvo: Postizanje multilateralnog sporazuma o pravilima za ukidanje određenih subvencija za ribarstvo predviđeno je u cilju održivog razvoja UN-a 14.6 („SDG 14.6”), koji su dogovorili čelnici država 2015., i u Ministarskoj odluci WTO-a od 13. prosinca 2017. (WT/MIN(17)/64). U tijeku su pregovori i EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.

               ·Trgovina i zdravlje: Rasprave o trgovinskim i zdravstvenim pitanjima započele su 2020. prijedlogom za dogovor o inicijativi za trgovinu i zdravlje kao odgovoru na trenutačne i buduće pandemije koji je 13 zemalja sličnih stajališta („Ottawska skupina”) 24. studenoga 2020. iznijelo u WTO-u (WTO/GC/223). EU je bio među izvornim predlagateljima inicijative, koji su predložili niz koraka povezanih ponajviše s izvoznim ograničenjima, mjerama za olakšavanje trgovine i povećanjem transparentnosti. Prijedlogom se također pozvalo WTO na jaču suradnju s drugim međunarodnim organizacijama u podizanju pripravnosti za krizu. S vremenom se broj supokrovitelja povećao na 26. Revidirani prijedlog nacrta izjave Glavnog vijeća o odgovoru trgovinske politike na pandemiju bolesti COVID-19 i jačanju otpornosti na buduće pandemije podnijet je u WTO-u 15. srpnja 2021. (WT/GC/W/823). EU bi trebao podržati mogući ishod u tom području u pogledu izvoznih ograničenja, mjera za olakšavanje trgovine, povećane transparentnosti i drugih elemenata uključenih u zadnji prijedlog nacrta izjave Glavnog vijeća. To može uključivati i program rada WTO-a za rad nakon 12. ministarske konferencije, čiji bi cilj bio povećati otpornost članica na buduće pandemije.

               ·Mjere povezane s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija: Ti su pregovori dio aktualnih rasprava u WTO-u o tome kako trgovinski sustav može poboljšati globalni pristup cjepivima i terapeuticima za COVID-19. Nekoliko članica WTO-a podnijelo je 21. svibnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS komunikaciju s revidiranim prijedlogom izuzeća od određenih odredaba Sporazuma TRIPS u pogledu sprečavanja, suzbijanja i liječenja bolesti COVID-19 (IP/C/W/669/Rev.1). EU je 4. lipnja 2021. Glavnom vijeću WTO-a dostavio komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (WT/GC/231), a Vijeću WTO-a za TRIPS komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19: intelektualno vlasništvo (IP/C/W/680). EU je 18. lipnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS podnio komunikaciju s nacrtom izjave o Sporazumu TRIPS i javnom zdravlju u okolnostima pandemije (IP/C/W/681). Nacrtom izjave nastoji se pojasniti ili olakšati upotreba sustava obveznog licenciranja omogućenog Sporazumom TRIPS kako bi taj sustav bio što djelotvorniji u okolnostima pandemije. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao podržati ishod u skladu s tim komunikacijama EU-a. Istodobno bi stajalište koje treba zauzeti u ime EU-a trebalo biti dovoljno fleksibilno kako bi se uzela u obzir dinamična priroda tekućeg dopisnog postupka, među ostalim u pogledu instrumenta koji će koristiti Ministarska konferencija. Konkretno, EU bi trebao ostati otvoren za prihvaćanje drugih elemenata koje mogu predložiti druge članice WTO-a s ciljem poboljšanja ili pojednostavnjenja korištenja postojećih fleksibilnih mogućnosti predviđenih Sporazumom TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19, drugih pandemija ili drugih okolnosti iznimne hitnosti povezanih s javnim zdravljem.

               ·Povećanje transparentnosti u poljoprivredi: EU čvrsto vjeruje da bi njegov prijedlog ministarske odluke o povećanju transparentnosti u poljoprivredi pod supokroviteljstvom Kanade, Japana i Sjedinjenih Američkih Država (JOB/AG/213) mogao biti temelj za donošenje odluke na 12. ministarskoj konferenciji. Prijedlog sadržava ideje za povećanje transparentnosti u svim dijelovima poljoprivrede. Za 12. ministarsku konferenciju to je važna inicijativa jer je pandemija ponovno potvrdila važnost veće transparentnosti i predvidljivosti poljoprivrednih potpora i trgovine. Ta bi inicijativa mogla biti vjerodostojan element programa za sigurnost opskrbe hranom, koji je glavni direktor WTO-a naveo kao prioritet za 12. ministarsku konferenciju.

               ·Domaća potpora u poljoprivredi: Pregovori o domaćoj potpori koja narušava trgovinsku razmjenu obuhvaćeni su člankom 20. Sporazuma WTO-a o poljoprivredi i dio su mandata u okviru Razvojnog plana iz Dohe, kako je utvrđeno u Ministarskoj deklaraciji iz Dohe od 14. studenoga 2001. (WT/MIN(01)/DEC/1). S obzirom na razlike u pregovaračkim stajalištima, EU kao mogući ishod vidi program rada nakon 12. ministarske konferencije o reformi domaće potpore koja narušava trgovinsku razmjenu.

               ·Držanje javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane: Cilj je pregovora postići dogovor o „trajnom rješenju” za ostvarenje cilja utvrđenog Ministarskom odlukom s Balija od 7. prosinca 2013. o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kako je protumačena u naknadno donesenoj Odluci Glavnog vijeća od 27. studenoga 2014. (WT/L/939). Taj je cilj ponovljen u Ministarskoj odluci iz Nairobija od 19. prosinca 2015. (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). To pitanje može biti dio programa rada o domaćoj potpori.

               ·Izvozna ograničenja u poljoprivredi: Pregovori o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, pokazali su da velik dio članstva WTO-a podržava obvezu da se takva ograničenja ne uvode na kupnje u humanitarne svrhe. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao nastaviti podržavati prijedlog ministarske odluke o njemu jer bi mogla biti važan element paketa o sigurnosti opskrbe hranom na 12. ministarskoj konferenciji. EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.

               ·Izvozna konkurencija u poljoprivredi: Premda uočavamo potrebu da se pokušaju povećati transparentnost i unaprijediti pravila u području izvozne konkurencije, realnost pregovora pokazuje da je interes tek ograničen. Postoje, međutim, određeni izgledi za napredak u povećanju transparentnosti na 12. ministarskoj konferenciji. EU je u tom pogledu uvrstio nekoliko zamisli u prijedlog pod supokroviteljstvom za ministarsku odluku o povećanju transparentnosti u poljoprivredi (JOB/AG/213). U području izvozne konkurencije u tijeku je i trogodišnje preispitivanje Odluke iz Nairobija o izvoznoj konkurenciji (WT/MIN(15/45)) u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, kako je propisano u stavku 5. te odluke. Svrha je preispitati pravila iz te odluke. Dogovoreno je da se preispitivanje odgodi do sljedećeg sastanka Odbora za poljoprivredu u ožujku 2022. Za takav dogovor može biti potrebna odluka na ministarskoj razini na 12. ministarskoj konferenciji. EU podržava tu odgodu.

               ·Pristup tržištu u poljoprivredi: Rasprave o pregovorima o pristupu tržištu u poljoprivredi pokazale su da nema interesa ni stvarnih izgleda za bilo kakvo ponovno pokretanje pregovora o smanjenju carina u WTO-u u skorije vrijeme. Ipak, određene su članice WTO-a iznijele prijedloge s ciljem pokretanja pregovora nakon 12. ministarske konferencije, uključujući prijedlog u području pojednostavnjenja carina s izračunima ad valorem ekvivalenata (AVE). EU smatra da su jedini mogući ishod u području pristupa tržištu elementi transparentnosti. To bi trebalo uključivati prijedlog (JOB/AG/212) Australije, Brazila, Kanade i Ukrajine o transparentnosti primijenjenih tarifnih promjena i postupanju s robom na putu, što EU podupire. EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.

               ·Posebni zaštitni mehanizam u poljoprivredi: S obzirom na razlike u stajalištima i izostanak angažmana članica, na 12. ministarskoj konferenciji ne očekuje se nikakav ishod. Ipak, u interesu je EU-a osigurati da se o posebnim zaštitnim mehanizmima ne pregovara kao o samostalnom elementu, nego u okviru širih pregovora o pristupu tržištu.

               ·Preispitivanje Odluke s Balija o carinskim kvotama: Rasprave o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39, WT/L/914), trebale bi biti zaključene do 31. prosinca 2021. Trenutačna nejednaka pokrivenost odlukom o izuzimanju SAD-a i zemalja u razvoju iz mehanizma za nedovoljno ispunjavanje kvota nije prihvatljiva. S obzirom na to da se rasprave odvijaju u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, moguće je da se umjesto ministarskog ishoda razmotri ishod na razini Glavnog vijeća. EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.

               ·Pamuk: S obzirom na razlike u stajalištima u pregovorima, najvjerojatniji ishod za 12. ministarsku konferenciju bila bi određena povećanja transparentnosti. EU je jednu zamisao o transparentnosti u području pamuka uvrstio u prijedlog pod supokroviteljstvom za ministarsku odluku o povećanju transparentnosti u poljoprivredi (JOB/AG/213).

               ·Najnerazvijenije zemlje te poseban i različit tretman: Pregovori o odredbama o posebnom i različitom tretmanu dio su Razvojnog plana iz Dohe, a mogućim ishodom na 12. ministarskoj konferenciji mogle bi se razjasniti postojeće odredbe ili bi se mogao odobriti dodatni poseban i različit tretman za najnerazvijenije zemlje, a možda i za druge ranjive članice WTO-a. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.

               ·Notifikacije: Budući da je potrebno povećati transparentnost i usklađenost s postojećim zahtjevima za notifikacije, EU je podnio prijedlog odluke Glavnog vijeća o postupcima za povećanje transparentnosti i usklađenosti sa zahtjevima za notifikacije na temelju sporazumâ WTO-a (JOB/GC/204/Rev.7). Pregovori su u tijeku i EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.

               ·Trgovinska pitanja: U nastojanju da se poveća učinkovitost rada redovnih vijeća i odbora WTO-a, osobito kad je riječ o razmatranju trgovinskih pitanja, EU je WTO-u podnio prijedlog odluke Glavnog vijeća o postupovnim smjernicama za vijeća i odbore WTO-a koji se bave trgovinskim pitanjima (WT/GC/W/777/Rev.6). Pregovori su u tijeku i EU bi trebao podržati dogovoreni ishod.

               Budući da se trenutačno vode pregovori o svim spomenutim elementima, Komisija očekuje da će Vijeće odluku o stajalištu EU-a o ishodu pregovora donijeti kad se situacija u pogledu relevantnih tekstova dovoljno razjasni na samoj ministarskoj konferenciji.

               Inicijativa je potpuno u skladu s postojećim odredbama politike. Slične su odluke bile pripremljene za prijašnje ministarske konferencije WTO-a, među njima i zadnju, 11. ministarsku konferenciju WTO-a 2017.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Ministarska konferencija WTO-a tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o WTO-u, koje je u skladu s člankom IV. stavkom 1. Sporazuma o WTO-u ovlašteno donositi odluke o svim pitanjima obuhvaćenima multilateralnim trgovinskim sporazumima, uključujući odluke koje proizvode pravne učinke.

               Prethodno spomenuti predviđeni akti mogu utjecati na prava i obveze Unije te su stoga akti koji proizvode pravne učinke.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na zajedničku trgovinsku politiku jer ona obuhvaća predviđene moguće odluke o pitanjima u okviru Razvojnog plana iz Dohe.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0350 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru 12. ministarske konferencije Svjetske trgovinske organizacije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je Odlukom Vijeća 94/800/EZ od 22. prosinca 1994. sklopila Sporazum iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”)
                  4
               , koji je stupio na snagu 1. siječnja 1995.

               (2)U skladu s člankom IV. stavkom 1. i člankom IX. stavkom 1. Sporazuma o WTO-u Ministarska konferencija Svjetske trgovinske organizacije („WTO”) može donositi odluke konsenzusom.

               (3)Ministarska konferencija WTO-a na 12. sastanku od 30. studenoga do 3. prosinca 2021. može donijeti odluke o subvencijama za ribarstvo, o trgovini i zdravlju, o mjerama povezanima s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija, o povećanju transparentnosti u poljoprivredi, o domaćoj potpori u poljoprivredi, o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane, o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, što uključuje izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, o izvoznoj konkurenciji u poljoprivredi, o pristupu tržištu u poljoprivredi, o posebnom zaštitnom mehanizmu, o preispitivanju Odluke s Balija o carinskim kvotama, o pamuku, o najnerazvijenijim zemljama te posebnom i različitom tretmanu, o notifikacijama te o trgovinskim pitanjima.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Ministarske konferencije WTO-a jer će te odluke biti obvezujuće za Uniju.

               (5)Pregovori o subvencijama za ribarstvo dio su Razvojnog plana iz Dohe i utvrđeni su kao prioritet u cilju održivog razvoja UN-a 14.6 („SDG 14.6”), koji su dogovorili čelnici država 2015., i u Ministarskoj odluci WTO-a od 13. prosinca 2017. (WT/MIN(17)/64). S obzirom na važnost tog pitanja za trgovinu i održivi razvoj te na to da je Unija jedan od predlagatelja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.

               (6)Rasprave o trgovinskim i zdravstvenim pitanjima započele su 2020. prijedlogom za dogovor o inicijativi za trgovinu i zdravlje kao odgovoru na trenutačne i buduće pandemije koji je 13 zemalja sličnih stajališta (tzv. Ottawska skupina) 24. studenoga 2020. iznijelo u WTO-u (WTO/GC/223). EU je bio jedan od izvornih predlagatelja te inicijative. Revidirani prijedlog nacrta izjave Glavnog vijeća o odgovoru trgovinske politike na pandemiju bolesti COVID-19 i jačanju otpornosti na buduće pandemije podnijet je u WTO-u 15. srpnja 2021. (WT/GC/W/823). S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod u tom području.

               (7)Pregovori o mjerama povezanima s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS, u okolnostima pandemije, uključujući pandemiju bolesti COVID-19, dio su aktualnih rasprava u WTO-u o tome kako trgovinski sustav može poboljšati globalni pristup cjepivima i terapeuticima za COVID-19. Nekoliko članica WTO-a podnijelo je 21. svibnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS komunikaciju s revidiranim prijedlogom izuzeća od određenih odredaba Sporazuma TRIPS u pogledu sprečavanja, suzbijanja i liječenja bolesti COVID-19 (IP/C/W/669/Rev.1). Unija je 4. lipnja 2021. Glavnom vijeću WTO-a dostavila komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 (WT/GC/231), a Vijeću WTO-a za TRIPS Komunikaciju o hitnim odgovorima trgovinske politike na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19: intelektualno vlasništvo (IP/C/W/680). EU je 18. lipnja 2021. Vijeću WTO-a za TRIPS podnio komunikaciju s nacrtom izjave o Sporazumu TRIPS i javnom zdravlju u okolnostima pandemije (IP/C/W/681) kojim se nastoji pojasniti ili olakšati upotrebu sustava obveznog licenciranja omogućenog Sporazumom TRIPS kako bi taj sustav bio što djelotvorniji u okolnostima pandemije. S obzirom na važnost tog pitanja, EU bi trebao podržati ishod u skladu s tim komunikacijama EU-a. Istodobno bi stajalište koje treba zauzeti u ime EU-a trebalo biti dovoljno fleksibilno kako bi se uzela u obzir dinamična priroda tekućeg dopisnog postupka, među ostalim u pogledu instrumenta koji će koristiti Ministarska konferencija. Konkretno, EU bi trebao ostati otvoren za prihvaćanje drugih elemenata koje mogu predložiti druge članice WTO-a s ciljem poboljšanja ili pojednostavnjenja korištenja postojećih fleksibilnih mogućnosti predviđenih Sporazumom TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19, drugih pandemija ili drugih okolnosti iznimne hitnosti povezanih s javnim zdravljem.

               (8)Pregovori o povećanju transparentnosti u poljoprivredi kao međusektorskom pitanju ponovno su privukli pozornost tijekom pandemije bolesti COVID-19 jer transparentnost doprinosi održavanju trgovinskih tokova otvorenima. Transparentnost je ključno obilježje za obveze praćenja na temelju Sporazuma o poljoprivredi, za karakter pregovorâ te za pravedna, djelotvorna i otporna poljoprivredna tržišta i trgovinu. S obzirom na važnost tog pitanja, Unija je zajedno s Kanadom, Japanom i Sjedinjenim Američkim Državama podnijela prijedlog ministarske odluke o povećanju transparentnosti u poljoprivredi (JOB/AG/213), pa bi Unija trebala podržati dogovoreni ishod.

               (9)Pregovori o domaćoj potpori koja narušava trgovinsku razmjenu obuhvaćeni su člankom 20. Sporazuma WTO-a o poljoprivredi i dio su mandata u okviru Razvojnog plana iz Dohe, kako je utvrđeno u Ministarskoj deklaraciji iz Dohe od 14. studenoga 2001 (WT/MIN(01)/DEC/1). S obzirom na razlike u pregovaračkim stajalištima, EU kao mogući ishod vidi program rada nakon 12. ministarske konferencije o reformi domaće potpore koja narušava trgovinsku razmjenu. S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.

               (10)Cilj je pregovora postići dogovor o „trajnom rješenju” za ostvarenje cilja utvrđenog Ministarskom odlukom s Balija od 7. prosinca 2013. o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane (WT/MIN(13)/38-WT/L/913), kako je protumačena u naknadno donesenoj Odluci Glavnog vijeća od 27. studenoga 2014. (WT/L/939). Taj je cilj ponovljen u Ministarskoj odluci iz Nairobija od 19. prosinca 2015. (WT/MIN(15)/44-WT/L/979). S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod. To pitanje može biti dio programa rada o domaćoj potpori.

               (11)Pregovori o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, uključujući izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, pokazali su da velik dio članstva WTO-a podržava obvezu da se takva ograničenja ne uvode na kupnje u humanitarne svrhe. S obzirom na prijedlog ministarske odluke o tom pitanju i činjenicu da je to važan element paketa za sigurnost opskrbe hranom na 12. ministarskoj konferenciji, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.

               (12)U tijeku je trogodišnje preispitivanje pravila iz Odluke iz Nairobija o izvoznoj konkurenciji (WT/MIN(15/45)) u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, kako je propisano u stavku 5. te odluke. Dogovoreno je da se preispitivanje odgodi do sljedećeg sastanka Odbora za poljoprivredu u ožujku 2022. Za takav dogovor može biti potrebna odluka na ministarskoj razini na 12. ministarskoj konferenciji. EU podržava tu odgodu. Usto, članice su u raspravama iskazale određeni interes za povećanje transparentnosti u području izvozne konkurencije. EU je u tom pogledu uvrstio nekoliko zamisli u svoj prijedlog pod supokroviteljstvom (JOB/AG/213) za ministarsku odluku o povećanju transparentnosti u poljoprivredi. S obzirom na to da je Unija jedna od predlagateljica, trebala bi podržati dogovoreni ishod.

               (13)Rasprave o pregovorima o pristupu tržištu u poljoprivredi pokazale su da nema interesa ni stvarnih izgleda za bilo kakvo ponovno pokretanje pregovora o smanjenju carina u WTO-u u skorije vrijeme. Ipak, određene su članice WTO-a iznijele prijedloge s ciljem pokretanja pregovora nakon 12. ministarske konferencije, uključujući prijedlog u području pojednostavnjenja carina s izračunima ad valorem ekvivalenata (AVE). EU smatra da su jedini mogući ishod u području pristupa tržištu elementi transparentnosti. To bi trebalo uključivati prijedlog (JOB/AG/212) Australije, Brazila, Kanade i Ukrajine o transparentnosti primijenjenih tarifnih promjena i postupanju s robom na putu, što EU podupire. Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.

               (14)Rasprave o posebnom zaštitnom mehanizmu u poljoprivredi nastavljene su u skladu s prijedlozima i Ministarskom odlukom iz Nairobija (WT/MIN(15)/43–WT/L/978). S obzirom na razlike u stajalištima i izostanak angažmana članica, na 12. ministarskoj konferenciji ne očekuje se nikakav ishod. Ipak, u interesu je EU-a osigurati da se o posebnom zaštitnom mehanizmu ne pregovara kao o samostalnom elementu. Unija bi stoga trebala podržati ishod u pogledu posebnog zaštitnog mehanizma samo ako je on dio širih pregovora o pristupu tržištu.

               (15)Rasprave o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39, WT/L/914), trebale bi biti zaključene do 31. prosinca 2021. Trenutačna nejednaka pokrivenost odlukom o izuzimanju SAD-a i zemalja u razvoju iz mehanizma za nedovoljno ispunjavanje kvota nije prihvatljiva. S obzirom na to da se rasprave odvijaju u okviru redovitog Odbora za poljoprivredu, moguće je da se umjesto ministarskog ishoda razmotri ishod na razini Glavnog vijeća. Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.

               (16)Rasprave o pamuku nastavljene su unutar okvira utvrđenog u stavcima 5., 6. i 7. Ministarske odluke s Balija o pamuku (WT/MIN(13)/41–WT/L/916) te u stavku 14. Ministarske odluke iz Nairobija o pamuku (WT/MIN(15)/46–WT/L/981). S obzirom na razlike u stajalištima u pregovorima, najvjerojatniji ishod na 12. ministarskoj konferenciji mogla bi biti određena povećanja transparentnosti. Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.

               (17)Pregovori o odredbama o posebnom i različitom tretmanu dio su Razvojnog plana iz Dohe, a mogućim ishodom na 12. ministarskoj konferenciji mogle bi se razjasniti postojeće odredbe ili bi se mogao odobriti dodatni poseban i različit tretman za najnerazvijenije zemlje, a možda i za druge ranjive članice WTO-a. S obzirom na važnost tog pitanja, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod.

               (18)U Glavnom vijeću u tijeku su rasprave o prijedlozima odluke Glavnog vijeća o postupcima za povećanje transparentnosti i usklađenosti sa zahtjevima za notifikacije na temelju sporazumâ WTO-a (JOB/GC/204/Rev.7). S obzirom na važnost povećanja transparentnosti i usklađenosti s postojećim zahtjevima za notifikacije te ulogu Unije kao jedne od predlagateljica prijedloga, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod u tom području.

               (19)Kad je riječ o trgovinskim pitanjima, u Glavnom vijeću u tijeku su rasprave o Odluci o postupovnim smjernicama za vijeća i odbore WTO-a koji se bave trgovinskim pitanjima (WT/GC/W/777/Rev.6). S obzirom na važnost povećanja učinkovitosti rada redovitih vijeća i odbora WTO-a, osobito kad je riječ o razmatranju trgovinskih pitanja, te ulogu Unije kao jedne od predlagateljica prijedloga, Unija bi trebala podržati dogovoreni ishod u tom području.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 12. zasjedanju Ministarske konferencije WTO-a jest:

               priključiti se konsenzusu koji postignu članice WTO-a s ciljem donošenja odluka o subvencijama za ribarstvo, o trgovini i zdravlju, o mjerama povezanima s intelektualnim vlasništvom, kako je uređeno u Sporazumu TRIPS u okolnostima pandemije bolesti COVID-19 i drugih pandemija, o povećanju transparentnosti u poljoprivredi, o domaćoj potpori u poljoprivredi, o držanju javnih robnih zaliha radi osiguranja dovoljnih količina hrane, o izvoznim ograničenjima u poljoprivredi, što uključuje izuzeće Svjetskog programa za hranu iz izvoznih ograničenja, o izvoznoj konkurenciji u poljoprivredi, o pristupu tržištu u poljoprivredi, o posebnom zaštitnom mehanizmu, o preispitivanju Odluke s Balija o carinskim kvotama
                  5
               , o pamuku, o najnerazvijenijim zemljama te posebnom i različitom tretmanu, o notifikacijama te o trgovinskim pitanjima.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća
                  94/800/EZ
                   od 22. prosinca 1994. o sklapanju u ime Europske zajednice, s obzirom na pitanja iz njezine nadležnosti, sporazuma postignutih u Urugvajskom krugu multilateralnih pregovora (1986.–1994.) (SL L 336, 23.12.1994., str. 1.).

                     (2)

                        Ako bi se, protivno trenutačnim očekivanjima, konsenzus formalizirao međunarodnim sporazumom kojim se izmjenjuje Sporazum o WTO-u ili multilateralnim međunarodnim sporazumom među određenim članicama WTO-a, Komisija bi izradila potrebne prijedloge u skladu s člankom 218. stavkom 6. UFEU-a nakon što 12. ministarska konferencija ili predmetne države članice WTO-a na 12. ministarskoj konferenciji donesu tekstove i otvore ih za prihvaćanje.

                     (3)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (4)

                        SL L 336, 23.12.1994., str. 1.

                     (5)

                        S obzirom na drugu rečenicu članka IV. stavka 2. Sporazuma o WTO-u, to uključuje mogući konsenzus članica WTO-a o donošenju odluke o preispitivanju Dogovora o upravljanju carinskim kvotama za poljoprivredne proizvode, kako su definirani u članku 2. Sporazuma o poljoprivredi (WT/MIN(13)/39, WT/L/914) (Odluka s Balija o carinskim kvotama), na sastanku Glavnog vijeća.