               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.5.2017.
            COM(2017) 277 final
            2017/0122(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa
            {SWD(2017) 184 final}{SWD(2017) 185 final}{SWD(2017) 186 final}{SWD(2017) 187 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Vremena vožnje i vremena odmora za vozače uređuju u skladu s pravom EU-a od 1969. Trenutačno se Uredbom (EZ) br. 561/2006
                     1
                   („Uredba o vremenima vožnje”) utvrđuju minimalni zahtjevi u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora. U skladu s Uredbom zahtijeva se i upotreba tahografa kao glavnog alata za provjeru usklađenosti s tim zahtjevima. Donesen je niz uredaba radi prilagodbe tahografa tehnološkom razvoju, a najnovija je od njih Uredba (EU) 165/2014 o tahografima u cestovnom prometu („Uredba o tahografima”). Njome je uveden „pametni tahograf” koji je povezan s uslugom pozicioniranja na temelju satelitskog navigacijskog sustava.

                  Uredba o vremenima vožnje kao i Uredba o tahografima dio su sveobuhvatnijih napora radi poboljšanja uvjeta rada za vozače, osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja među prijevoznicima i poboljšanja sigurnosti cestovnog prometa na europskim cestama. Stroži zahtjevi u pogledu upotrebe tahografa postupno su pridonijeli učinkovitijoj i dosljednijoj provedbi na čitavom području EU-a.

                  Ex post evaluacijom socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet provedenom od 2015. do 2017.
                     2
                   u okviru programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) utvrdilo se da je Uredba o vremenima vožnje tek djelomično učinkovita u pogledu poboljšanja uvjeta rada za vozače i osiguravanja poštenog tržišnog natjecanja među prijevoznicima. Sigurnost cestovnog prometa tijekom tog se razdoblja poboljšala, no ta se poboljšanja, naravno, ne mogu isključivo pripisati provedbi predmetne Uredbe.

                  Glavne utvrđene poteškoće povezane su s nedostacima samih pravila, ali i s nedovoljnom provedbom te nemogućnošću rješavanja novih socijalnih i tržišnih izazova s kojima se sektor suočava. Cilj ovog prijedloga, inicijative u okviru programa REFIT
                     3
                  , ispravljanje je utvrđenih nedostataka i pružanje pomoći u poboljšanju uvjeta rada i poslovanja u sektoru. To će se postići pojašnjenjem i ažuriranjem određenih odredaba i daljnjim unaprjeđenjem upotrebe postojećih i budućih tahografa kako bi se omogućila isplativija provedba.

               •Dosljednost u odnosu na druge predviđene inicijative u sektoru cestovnog prometa

                  Ovaj Prijedlog dio je opsežnije revizije zakonodavstva Unije u području cestovnog prometa koja je u tijeku. Blisko je povezan s inicijativom za poboljšanje provedbe pravila u pogledu vremena vožnje i vremena odmora te uspostavljanje posebnih sektorskih kriterija za upućivanje radnika u cestovnom prijevozu. Blisko je povezan i s trenutačnom revizijom tržišnih pravila koja se odnose na: pristup djelatnosti cestovnog prijevoznika (Uredba (EZ) br. 1071/2009), pristup međunarodnom tržištu prijevoza tereta (Uredba (EZ) br. 1072/2009) i pristup međunarodnom tržištu prijevoza putnika (Uredba (EZ) br. 1073/2009).

                  Socijalna i tržišna pravila čine sveobuhvatan i koherentan pravni okvir, a njihova provedba na dosljedan i učinkovit način ključna je za stvaranje poštenog, sigurnog te okolišno i socijalno održivog sektora cestovnog prometa. Ni jednom od tih inicijativa samom po sebi ne mogu se učinkovito riješiti trenutačni socijalni i tržišni izazovi.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prijedlog pridonosi dvama prioritetima Komisije, posebice stvaranju „snažnijeg i poštenijeg unutarnjeg tržišta” te „otvaranju radnih mjesta, rastu i ulaganjima”. Dosljedan je u odnosu na djelovanje usmjereno na borbu protiv socijalne nepravednosti i nepoštenog tržišnog natjecanja te na stvaranje socijalnog okvira za nove prilike zapošljavanja i poštene uvjete poslovanja.

                  Odgovara ciljevima socijalnog plana Komisije s obzirom na to da je jedan od njegovih ciljeva osiguravanje primjerenih uvjeta rada i odgovarajuće socijalne zaštite te inicijativi za stvaranje europskog stupa socijalnih prava. Usklađen je i s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, čijim se člankom 31. posebice predviđa pravo na dnevna i tjedna razdoblja odmora. Odredbe o tjednom odmoru sadržane u ovom Prijedlogu namijenjene su poboljšanju prilagodljivosti prijevoznika čime se radnicima omogućuje da zadrže pravo na odgovarajuća razdoblja odmora i daje prednost mogućnosti da taj odmor iskoriste kod kuće ili u prikladnom smještaju.

                  Pojašnjenjem i prilagodbom određenih socijalnih odredaba i omogućivanjem veće isplativosti njihove provedbe ovim se Prijedlogom pridonosi programu REFIT.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Ovim se Prijedlogom mijenjaju uredbe (EZ) br. 561/2006 i (EU) 165/2014 te se stoga temelji na istoj pravnoj osnovi, odnosno članku 91. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost

               U skladu s člankom 4. stavkom 2. točkom (g) UFEU-a, nadležnost za uređivanje u području prometa Unija dijeli s državama članicama. Međutim, postojeća pravila može izmijeniti isključivo zakonodavac Unije.

                  Nedostaci u pogledu trenutačnog zakonodavstva ukazuju na to da države članice socijalna pravila EU-a primjenjuju i provode na različite načine. Smjernice Komisije ili samoupravljanje država članica nisu prikladni za osiguranje dosljedne primjene i provedbe socijalnih pravila koja se odnose na cestovni promet na području čitave Unije. Djelovanje na razini Unije stoga je opravdano.

               U skladu s člankom 154. UFEU-a u kojem je riječ o organizacijama socijalnih partnera na europskoj razini s kojima bi se trebalo savjetovati u vezi s pitanjima povezanima sa zapošljavanjem i socijalnim problemima utvrđenima u članku 153. Ugovora, Komisija će pokrenuti postupak savjetovanja kako bi zatražila mišljenja socijalnih partnera o mogućem smjeru djelovanja Unije u pogledu Direktive 2002/15/EZ kojom se nadopunjuju odredbe Uredbe (EZ) br. 561/2006.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za rješavanje utvrđenih problema povezanih s neprimjerenim uvjetima rada za vozače i narušavanjem tržišnog natjecanja među prijevoznicima.

                  Kako je navedeno u odjeljku 7.2. procjene učinka, u Prijedlogu se iznosi mogućnost politike koja se smatra najprikladnijim i najproporcionalnijim rješenjem. Tim se rješenjem osigurava ravnoteža između poboljšanja uvjeta rada i odmora za vozače te se pritom omogućuje prijevoznicima da što učinkovitije organiziraju prijevoz i da se postojeća pravila učinkovito i dosljedno provode preko granica.

                  Prijedlog je usmjeren na pojednostavnjenje i pojašnjenje postojećih pravila te prilagodbu određenih pravila potrebama sektora. Time će se omogućiti lakše usklađivanje s pravilima i njihovo dosljedno provođenje na području čitave Unije. Prijedlogom će se smanjiti administrativno opterećenje za prijevoznike i osigurati da su zahtjevi za administrativnu suradnju i uzajamnu pomoć između država članica proporcionalni s utvrđenim problemima. U okviru procjene učinka utvrđeno je da predviđene mjere u sklopu politike neće imati neproporcionalan učinak na srednja i mala poduzeća (MSP).

               •Odabir instrumenta

                  Budući da se Prijedlogom uvodi ograničen broj izmjena dviju međusobno povezanih uredaba, odabrani je instrument također uredba. S obzirom na ograničen broj predloženih izmjena čini se da dvije uredbe nije potrebno preinačiti.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINAKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Od 2015. do 2017. Uredba o vremenima vožnje bila je predmet sveobuhvatne ex post evaluacije u okviru programa REFIT
                     4
                   kojom su obuhvaćene i Direktiva 2002/15/EZ o organizaciji radnog vremena te Direktiva 2006/22/EZ o provedbi socijalnog zakonodavstva. Ex post evaluacija potkrijepljena je vanjskom popratnom studijom.

                  Glavna pitanja koja se konkretno odnose na Uredbu o vremenima vožnje bila su:

                  – različita tumačenja i provedba odredaba o redovnom tjednom odmoru što dovodi do neusklađenih nacionalnih mjera i nejednakog postupanja prema vozačima i prijevoznicima,

                  – neprestana zloupotreba pravila o vremenima vožnje, stankama i razdobljima odmora zbog nedostatka prilagodljivosti u pogledu njihove primjene, posebno u nepredviđenim okolnostima,

                  – nedostatak jasnoće pojma „nekomercijalnog” prijevoza i prijevoza u privatne svrhe što dovodi do različitih tumačenja i nejednakog postupanja prema vozačima i prijevoznicima,

                  – odredba o stankama neprimjerena za vožnju s više vozača (višečlana posada) što dovodi do različitih praksi provedbe,

                  – slaba administrativna suradnja i uzajamna pomoć među državama članicama koja ometa učinkovitu i dosljednu prekograničnu provedbu.

                  Ta pitanja imaju negativne učinke na uvjete rada i uvjete tržišnog natjecanja te neizravno otežavaju daljnja poboljšanja sigurnosti cestovnog prometa.

                  Uredba o tahografima nije bila dio te ex post evaluacije u okviru programa REFIT. Međutim, evaluacijom se pokazalo da je jedan od nedostataka sustava provedbe neujednačena i neučinkovita upotreba alata nadzora i sustava razmjene podataka, uključujući tahografe. Dok se ne postave i počnu više upotrebljavati pametni tahografi, funkcionalnosti postojećih tahografa mogle bi se bolje iskorištavati.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Kako bi se izradio ovaj Prijedlog, provedena su opsežna savjetovanja s dionicima u skladu s minimalnim standardima u vezi sa savjetovanjem sa zainteresiranim stranama utvrđenima u Komunikaciji Komisije od 11. prosinca 2002. (COM(2002) 704 final).

                  Postupak savjetovanja uključivao je prikupljanje mišljenja i podataka. Doprinos postupku savjetovanja zatražen je od svih važnih skupina dionika: nacionalnih ministarstava prometa, nacionalnih provedbenih tijela, udruženja koja zastupaju prijevozna poduzeća za cestovni prijevoz tereta i prijevozna poduzeća za putnički prijevoz, špediterskih poduzeća, otpremnika, MSP-ova, sindikata, vozača i drugih radnika u sektoru cestovnog prometa.

                  Tijekom čitava postupka posebno je provedeno opsežno savjetovanje s europskim socijalnim partnerima. Upotrijebljen je niz različitih otvorenih i ciljanih metoda savjetovanja:

                  –
                        na konferenciji na visokoj razini o temi „Socijalni program za promet”, održanoj 4. lipnja 2015., pokrenuta je opsežna rasprava o socijalnim aspektima u području cestovnog prometa. Na njoj je sudjelovalo otprilike 350 sudionika, uglavnom donositelji odluka, stručnjaci za promet i socijalni partneri;

                  –
                        posebni seminari održani krajem 2015. na kojima su se okupili dionici iz sektora, predstavnici država članica i europski socijalni partneri. Rasprave su bile usmjerene na funkcioniranje socijalnog zakonodavstva i zakonodavstva o unutarnjem tržištu u području cestovnog prometa;

                  –
                        konferencija o cestovnom prometu održana 19. travnja 2016. Jedna od radionica bila je posvećena unutarnjem tržištu i socijalnim aspektima cestovnog prometa. Na njoj je sudjelovalo otprilike 400 sudionika, ponajprije predstavnika država članica, zastupnika Europskog parlamenta i ključnih dionika koji su raspravljali o ciljevima i području primjene predviđenih inicijativa u području cestovnog prometa;

                  –
                        započeto je pet prilagođenih istraživanja kako bi se prikupila mišljenja nacionalnih ministarstava prometa (u središtu su se nalazili provedba i tumačenje pravila), provedbenih tijela (u središtu su se nalazile prakse, troškovi i prednosti provedbe), poduzeća (u središtu se nalazio učinak zakonodavstva na prijevoznike na tržištu), sindikata (u središtu se nalazio učinak zakonodavstva na vozače) i drugih dionika kao što su sektorska udruženja (u središtu su se nalazila međusektorska mišljenja o učincima zakonodavstva). Primljen je ukupno 1 441 odgovor (od čega 1 269 odgovora cestovnih prijevoznika);

                  –
                        razgovori s 90 dionika (od čega 37 s vozačima) kako bi se prikupile informacije o iskustvima dionika s načinom na koji nacionalna tijela provode zakonodavstvo EU-a u području cestovnog prometa, učinkovitošću provedbe i svim izazovima u pogledu usklađenosti;

                  –
                        javno savjetovanje
                     5
                   održano od 5. rujna do 11. prosinca 2016. usmjereno na potvrđivanje problema utvrđenih tijekom ex post evaluacije i pronalaženje mogućih rješenja za te probleme. Od 1 378 primljenih odgovora ukupno 1 209 dostavili su vozači, prijevoznici, otpremnici, špediterska poduzeća i građani, a ukupno 169 dostavila su nacionalna tijela, provedbena tijela, organizacije radnika i sektorska udruženja;

                  –
                        istraživanje odbora za MSP-ove provedeno od 4. studenoga 2016. do 4. siječnja 2017. Ukupno 109 ispitanika iznijelo je svoja mišljenja o ciljevima revizije pravnog okvira i mogućim rješenjima;

                  –
                        internetska anketa vozača (dostavljeno je 345 odgovora u kojima su iznesena mišljenja o mogućim mjerama. Međutim, ta mišljenja nisu u potpunosti reprezentativna s obzirom na to da je 140 odgovora dostavila Nizozemska, a 127 Ujedinjena Kraljevina);

                  –
                        Komisija je pokrenula i anketu nacionalnih tijela i nacionalnih provedbenih tijela (41 odgovor dostavilo je 27 država članica EU-a te Norveška i Švicarska) te anketu prijevoznika (dostavljena su 73 odgovora, međutim i dalje nisu potpuno reprezentativni jer je 58 odgovora dostavila Mađarska) i

                  –
                         razgovori sa sedam društava za prijevoz, devet nacionalnih sektorskih udruženja, devet nacionalnih tijela, četiri nacionalna radnička sindikata i šest europskih socijalnih partnera.

                  Europske socijalne partnere u sektoru cestovnog prometa redovito se obavješćivalo i s njima se savjetovalo tijekom nekoliko bilateralnih sastanaka s Komisijom i na redovitim sastancima Odbora za cestovni promet zaduženog za sektorski socijalni dijalog i radne skupine socijalnih partnera.

                  Tijekom aktivnosti savjetovanja potvrdilo se da su glavni problemi sljedeći:

                  1. neprimjereni uvjeti rada za vozače;

                  2. narušavanje tržišnog natjecanja između prijevoznika; i

                  3. regulatorna opterećenja za prijevoznike i države članice.

                  Utvrđena su i glavna pravna pitanja zbog kojih su se pojavili ti izazovi, odnosno nejasna ili neprikladna socijalna pravila, različita tumačenja pravila, nedosljedna i neučinkovita provedba te slaba administrativna suradnja među državama članicama.

                  S obzirom na nacrt mjera u okviru politike svi dionici izrazili su snažnu potporu jačanju provedbe i suradnje između provedbenih tijela, a neka nacionalna provedbena tijela izrazila su zabrinutost zbog mogućih dodatnih troškova provedbe.

                  Sindikati, nacionalna tijela, vozači, prijevoznici i udruženja koja zastupaju prijevoznike istaknuli su problem odgovarajućih objekata za odmor tijekom redovnog tjednog odmora.

                  Mišljenja su bila podijeljena kada je riječ o nacrtu mjera za izračun prosječnog trajanja tjednog odmora i omogućivanju dodatne prilagodljivosti u primjeni pravila o vremenu vožnje i odmora kako bi se vozačima omogućilo da stignu kući gdje će iskoristiti svoje pravo na redovni tjedni odmor. Prijevoznici i vozači podržali su te mjere, dok sindikati nisu iskazali podršku, a nacionalna provedbena tijela izrazila su zabrinutost u pogledu učinkovitog praćenja usklađenosti.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Vanjski izvođači pomogli su Komisiji izradom popratne studije za ex post evaluaciju u lipnju 2016.
                     6
                   i zasebne studije za procjenu učinka koja je dovršena u svibnju 2017.

               •Procjena učinka

                  Taj je prijedlog potkrijepljen procjenom učinka o kojoj je Odbor za regulatorni nadzor dao pozitivno mišljenje s preporukama. Sve glavne primjedbe Odbora razmotrene su u revidiranoj verziji procjene učinka (vidjeti Prilog 1. izvješću o procjeni učinka).

                  Tijekom procjene učinka razmatrale su se četiri mogućnosti politike. Prve su tri mogućnosti kumulativne u pogledu povećanja razine regulatorne intervencije i očekivanih učinaka, dok je četvrta mogućnost horizontalna, a njezine mjere mogle bi se kombinirati s bilo kojom od prvih triju opcija.

                  Prva mogućnost politike usmjerena je na pojašnjavanje pravnog okvira i poboljšanje suradnje provedbenih tijela. Druga mogućnost usmjerena je na jačanje provedbe. U okviru trećeg paketa mjera predložene su znatne promjene pravila, posebice u vezi s visine plaćom na temelju radne učinkovitosti i odstupanjima za domaći i međunarodni autobusni putnički prijevoz. U okviru četvrte mogućnosti politike uspostavljena su sektorska pravila za upućivanje radnika u cestovnom prometu i predviđene posebne provedbene mjere. Njome su obuhvaćene tri varijante na temelju triju vremenskih okvira.

                  Mogućnost politike 1 pokazala se najmanje učinkovitom u rješavanju pravne nesigurnosti i nejednakosti vozača i prijevoznika. Razlog tomu ponajprije je činjenica da bi se mjere primjenjivale dobrovoljno, odnosno države članice mogle bi odabrati hoće li ih uvesti. Tim dobrovoljnim pristupom pridonijelo bi se širenju nacionalnih mjera koje bi morali poštovati vozači i prijevoznici.

                  Mogućnost politike 3 mogla bi imati određene negativne učinke u pogledu uvjeta rada za vozače u putničkom prijevozu. Razlog tome činjenica je da bi se mjerom o odgodi tjednog odmora indeks umora mogao povećati za 20 – 33 %, a rizici u pogledu sigurnosti cestovnog prometa za 4 – 5 %. Unatoč tim povećanim indeksima umora i rizika troškovi usklađivanja za prijevoznike smanjili bi se za 3 – 5 %.

                  Najpoželjnija mogućnost kombinacija je mogućnosti politike 2 i mogućnosti politike 4. Učincima mogućnosti politike 4 jačaju se očekivani rezultati mogućnosti politike 2 poboljšanjem uvjeta rada i odmora za vozače (smanjenjem indeksa umora za 28 %, a u razdobljima boravka daleko od kuće za 43 % za vozače iz skupine EU-13, te za 16 % za vozače iz skupine EU-15). Kombiniranje mogućnosti politike 2 i 4 rezultirat će povećanjem sinergije zbog učinkovitog praćenja pravila o upućivanju, a time i smanjenjem troškova za prijevoznike.

                  Općenito, kombiniranje mogućnosti politike 2 i 4 najučinkovitiji je način rješavanja problema utvrđenih tijekom procjene učinka. Procjenjuje se da bi mogućnost politike 4 dovela do smanjenja troškova za prijevoznike koji pružaju usluge prekograničnog cestovnog prijevoza za oko 785 milijuna EUR godišnje u pogledu administrativnih troškova. Uštedu na temelju mjera u okviru mogućnosti 2 nije bilo moguće izračunati. Međutim, očekuje se da će se njome smanjiti broj slučajeva povrede i time umanjiti znatan dio troškova koji nastaju zbog neusklađenosti. Osim toga, uz mogućnost politike 2 osigurat će se učinkovitiji prijevoz i potaknuti češći povratak vozača kući. Ipak, obje mogućnosti politike pridonijet će neznatnom povećanju troškova provedbe za nacionalna tijela (od 1,3 % do 8 %) tijekom prijelaznog razdoblja u kojem će se uvesti revidirana pravila. Objema mogućnostima neznatno će se povećati troškovi usklađivanja za određene prijevoznike jer će se u okviru njih od prijevoznika zahtijevati da plate smještaj za redovni tjedni odmor koji će se provesti izvan vozila (približno 50 – 160 EUR za svako putovanje).

                  Taj je prijedlog u skladu s najpoželjnijom mogućnošću u okviru procjene učinka.

               •Primjerenost propisa i pojednostavnjenje

                  Prijedlogom se nastoji ostvariti cilj programa REFIT u pogledu povećanja učinkovitosti zakonodavstva i smanjenja regulatornog opterećenja za poduzeća. To se postiže pojednostavnjenjem i prilagodbom pravila potrebama sektora i poboljšanjem upotrebe digitalne opreme za bilježenje (tahografa) radi učinkovitijih provjera. Iako se očekuje neznatno povećanje troškova za nacionalna tijela, to se povećanje opravdava poboljšanim uvjetima rada za vozače i uvjetima poslovanja za prijevoznike. To će pridonijeti smanjenju troškova koji nastaju zbog neusklađenosti. Prijedlogom će se osigurati i učinkovitija provedba, primjerice poboljšanjem značajki budućeg „pametnog” tahografa. Prijedlogom se ne izuzimaju mikropoduzeća jer bi se time prouzročio rizik od nejednakih uvjeta tržišnog natjecanja i nejednakih uvjeta rada.

               Temeljna prava

                  Prijedlog pridonosi ciljevima Povelje o temeljnim pravima, a posebice članku 31. kojim se predviđa pravo na poštene i pravedne uvjete rada.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog neće utjecati na proračun Unije.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Zbivanja u pogledu broja, vrste i učestalosti kršenja socijalnih pravila pratit će se kombiniranjem nacionalnih izvješća o provedbi i analiziranjem podataka provedbenih organizacija EU-a. Pitanja u vezi s primjenom i provedbom redovito će pratiti i ocjenjivati Odbor za cestovni promet.

                  Ostala zbivanja na tržištu i njihovi mogući učinci na uvjete rada i tržišnog natjecanja ocjenjivat će se na temelju relevantnih podataka prikupljenih za druge inicijative, posebno reviziju Uredbe o pristupu međunarodnom tržištu prijevoza tereta (Uredba (EZ) br. 1072/2009) i Uredbe o pristupu djelatnosti cestovnog prijevoznika (Uredba (EZ) br. 1071/2009).

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Glavni su elementi prijedloga sljedeći:

                  Uredba (EZ) br. 561/2006

                  Članak 3.

                  Članak 3. točka (h) mijenja se kako bi se, u skladu s odlukom Suda Europske unije u predmetu C-317/12 Lundberg, pojasnilo da privatne osobe koje upotrebljavaju vozila obuhvaćena područjem primjene Uredbe (EZ) br. 561/2006 za prijevoz privatne imovine u osobne svrhe nisu obvezne bilježiti vremena vožnje i razdoblja odmora te stoga nisu obvezne posjedovati ili upotrebljavati tahograf ili vozačku karticu.

                  Članak 4.

                  Članak 4. točka (r) dodaje se kako bi se definirao pojam „nekomercijalnog” prijevoza koji se često upotrebljava u ovoj Uredbi s obzirom na to da se zbog nedostatka jedinstvene definicije mogu pojaviti nejasnoće i nejednakosti u tumačenju.

                  Članak 6.

                  Članak 6. stavak 5. mijenja se kako bi se pojasnila obveza i uskladila praksa bilježenja drugih poslova vozača osim vožnje i razdoblja raspoloživosti. Potpuna evidencija o svim aktivnostima vozača, a ne samo o vožnji koja se automatski bilježi tahografom važna je za učinkovito praćenje radnih obrazaca vozača koji mogu dovesti do pojave umora i nastanka rizika za sigurnost cestovnog prometa.

                  Članak 7.

                  Članku 7. dodaje se treći stavak kako bi se pojasnilo da vozači koji voze u timu mogu iskoristiti svoj obvezni odmor u vozilu kojim upravlja drugi vozač. To je već postojeća praksa nakon donošenja neobvezujućih smjernica Komisije.

                  Članak 8.

                  Članak 8. mijenja se kako bi se zahtjevi u pogledu tjednog odmora pojasnili i prilagodili potrebama sektora i stvarnoj praksi u području organizacije rasporeda vožnji, posebice u vezi s prijevozom na duge relacije. Cilj je poboljšati uvjete odmora za vozače i olakšati provedbu, posebno u pogledu provjere nadoknada koje treba osigurati vozaču za skraćeno tjedno razdoblje odmora

                  Članak 8. stavak 6. mijenja se kako bi se pojasnilo da vozači mogu fleksibilnije organizirati svoja tjedna razdoblja odmora tijekom razdoblja od četiri uzastopna tjedna i pritom osiguralo da se u roku od tri tjedna s redovnim tjednim odmorom iskoristi nadoknada skraćenog tjednog razdoblja odmora. Tom se izmjenom ne mijenjaju trenutačni zahtjevi u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje.

                  Članak 8. stavak 7. mijenja se kako bi se utvrdilo da je svaku nadoknadu za skraćeno tjedno razdoblje odmora potrebno dodati redovnom tjednom odmoru od najmanje 45 sati. Time će se olakšati provjera razdoblja odmora koja se iskorištavaju u okviru nadoknade i omogućiti vozačima da iskoriste prednosti akumuliranih tjednih razdoblja odmora.

                  Članak 8. stavak 8. točka (a) dodaje se kako bi se pojasnilo da tjedni odmor od 45 sati ili više vozač ne smije iskoristiti u vozilu, a poslodavac je vozaču dužan osigurati prikladan smještaj s odgovarajućim mjestom za odmor i sanitarnim čvorovima ako vozač tjedni odmor ne može iskoristiti u privatnom prostoru prema vlastitu izboru.

                  Članak 8. stavak 8. točka (b) dodaje se kako bi se dodatno utvrdila obveza prijevoznika u pogledu organizacije rada vozača kako bi se najmanje jednom u tri uzastopna tjedna mogli vratiti kući i iskoristiti tjedni odmor.

                  Članak 9.

                  Članak 9. mijenja se kako bi se prilagodila trenutačna praksa iskorištavanja razdoblja odmora na trajektu ili u vlaku. Trenutačnim pravilima ne dopušta se bilježenje razdoblja odmora od 24 sata i duljih razdoblja iskorištenih djelomično na trajektu ili u vlaku kao skraćenog tjednog razdoblja odmora. Time se stvara nepotrebno opterećenje za vozače i prijevoznike. U izmjeni se stoga utvrđuje da vozač koji prati vozilo koje se prevozi trajektom ili vlakom može na trajektu ili u vlaku iskoristiti i skraćeno tjedno razdoblje odmora.

                  Članak 12.

                  Članak 12. stavak 2. dodaje se kako bi se vozačima pomoglo u suočavanju s nepredviđenim okolnostima zbog kojih dolazi do odgode prijevoza ili zbog kojih se vozačima onemogućuje da stignu kući kako bi iskoristili tjedni odmor. Njime se utvrđuje da vozači mogu odgoditi početak svojeg tjednog odmora kako bi stigli kući uz uvjet da se pridržavaju ograničenja dnevnih i tjednih vremena vožnje te potrebnog minimalnog trajanja tjednog razdoblja odmora.

                  Članak 14.

                  Članak 14. mijenja se kako bi se utvrdilo da se privremene iznimke od općih pravila koja države članice odobravaju u hitnim slučajevima moraju na odgovarajući način opravdati ukazivanjem na iznimne okolnosti i hitnost njihova rješavanja.

                  Članak 15.

                  Člankom 15. dodaje se obveza državama članicama u pogledu obavješćivanja Komisije o nacionalnim pravilima u vezi s vremenima vožnje, stankama i razdobljima odmora koja se primjenjuju na vozače autobusa izuzete iz primjene Uredbe.

                  Članak 19.

                  Članak 19. mijenja se kako bi se utvrdilo da nacionalne kazne koje se nameću zbog povrede odredaba Uredbe trebaju biti proporcionalne ozbiljnosti povrede kako je navedeno u mjerodavnom zakonodavstvu Unije. Dodaje se i da bi o svakoj promjeni nacionalnog sustava kazni trebalo obavijestiti Komisiju.

                  Članak 22.

                  Članak 22. mijenja se kako bi se produbila administrativna suradnja te razmjena podataka i informacija među državama članicama. Cilj je osigurati dosljedniju i učinkovitiju primjenu odredaba ove Uredbe i prekograničnu provedbu.

                  Članak 22. stavak 1. mijenja se kako bi se utvrdilo da je uzajamnu pomoć među državama članicama potrebno pružiti odmah, u okviru jasno utvrđenih rokova u skladu s Direktivom 2006/22/EZ.

                  Članak 22. stavak 2. točka (c) dodaje se kako bi se pojasnilo da su razmjenom informacija obuhvaćeni i podaci o klasifikaciji rizika poduzeća te ostale informacije potrebne za osiguravanje učinkovite i djelotvorne provedbe.

                  Člankom 22. stavkom 3. točkom (a) utvrđuje se da su tijela ovlaštena za povezivanje unutar zajednice odgovorna za neometanu razmjenu informacija.

                  Članak 22. stavak 3. točka (b) dodaje se kao bi se pojasnilo da je uzajamna pomoć besplatna.

                  Članak 25.

                  Članak 25. stavak 2. mijenja se kako bi se utvrdilo da će u slučajevima u kojima to bude potrebno Komisija donijeti provedbene akte kako bi pojasnila svaku od odredaba ove Uredbe. Tim aktima trebalo bi osigurati jedinstvenu primjenu i provedbu Uredbe.

                  Uredba (EU) 165/2014

                  Članak 8.

                  Članak 8. mijenja se kako bi se dodatno poboljšale značajke „pametnih” tahografa i omogućilo preciznije pozicioniranje vozila koja se upotrebljavaju za prekogranični prijevoz. Time se olakšava provedba socijalnih pravila.

                  Članak 34.

                  Člankom 34. dodaje se obveza za vozače u pogledu bilježenja tahografom položaja vozila nakon prelaska granice na najbližem prikladnom zaustavnom mjestu. Time će se olakšati praćenje usklađenosti sa socijalnim pravilima. Ta se obveza ne primjenjuje na vozače koji upotrebljavaju „pametne” tahografe kojima se automatski bilježe prijelazi granice.

               2017/0122 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 s obzirom na minimalne zahtjeve u pogledu maksimalnih dnevnih i tjednih vremena vožnje, minimalnih stanki te dnevnih i tjednih razdoblja odmora i Uredbe (EU) 165/2014 s obzirom na pozicioniranje s pomoću tahografa

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  7
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  8
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Dobri uvjeti rada za vozače i pošteni uvjeti poslovanja za cestovne prijevoznike od ključne su važnosti za stvaranje sigurnog, učinkovitog i društveno odgovornog sektora cestovnog prometa. Kako bi se taj postupak olakšao, ključno je da socijalna pravila Unije u području cestovnog prometa budu jasna, svrsishodna, jednostavna za primjenu i provedbu te da se učinkovito i dosljedno provode na području čitave Unije.

               (2)Nakon ocjenjivanja učinkovitosti i djelotvornosti provedbe postojećeg skupa socijalnih pravila Unije u području cestovnog prometa, a posebno Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
                  9
               , u postojećem pravnom okviru utvrđeni su određeni nedostaci. Zbog nejasnih i neprimjerenih pravila o tjednom odmoru, objektima za odmor, stankama u slučaju višečlane posade i nepostojanja pravila o povratku vozača kući dolazi do različitih tumačenja i praksi provedbe u državama članicama. Nekoliko država članica nedavno je donijelo jednostrane mjere kojima se dodatno povećala pravna nesigurnost te nejednako postupanje prema vozačima i prijevoznicima.

               (3)Ex post evaluacijom Uredbe (EZ) br. 561/2006 potvrdilo se da je nedosljedna i neučinkovita provedba socijalnih prava Unije uglavnom posljedica nejasnih pravila, neučinkovite upotrebe alata nadzora i nedovoljne administrativne suradnje među državama članicama.

               (4)Jasna, primjerena i jednakomjerno provedena pravila ključna su i za postizanje ciljeva politike u pogledu poboljšanja uvjeta rada za vozače, a posebice u pogledu osiguravanja nenarušenog tržišnog natjecanja među prijevoznicima i doprinosa sigurnosti cestovnog prometa za sve sudionike u prometu.

               (5)Postojeći zahtjev u pogledu stanki pokazao se neprimjerenim i nepraktičnim za vozače koji su dio posade. Stoga bi zahtjev u pogledu bilježenja stanki trebalo prilagoditi posebnostima prijevoza koji obavljaju vozači koji voze u posadi.

               (6)Vozači koji obavljaju međunarodni prijevoz na duge relacije provode dulja razdoblja daleko od kuće. Trenutačnim zahtjevima u pogledu redovnog tjednog odmora ta se razdoblja nepotrebno produljuju. Stoga je odredbe o redovnom tjednom odmoru poželjno prilagoditi tako da vozači mogu lakše obavljati prijevoz u skladu s pravilima i stići kući kako bi iskoristili redovni tjedni odmor te kako bi im se osigurala potpuna nadoknada svih skraćenih tjednih razdoblja odmora. Važno je i osigurati da prijevoznici organiziraju rad vozača tako da razdoblja koja provode daleko od kuće ne budu preduga.

               (7)Postoje razlike između država članica kada je riječ o tumačenju i primjeni zahtjeva u pogledu tjednog odmora s obzirom na mjesto na kojem bi trebalo iskoristiti tjedni odmor. Stoga bi taj zahtjev trebalo pojasniti kako bi se zajamčilo da se vozačima osigura prikladan smještaj tijekom redovnih tjednih razdoblja odmora ako se ta razdoblja iskorištavaju daleko od kuće.

               (8)Vozači se često suočavaju s nepredviđenim okolnostima zbog kojih ne mogu stići na željeno odredište kako bi iskoristili tjedni odmor a da pritom ne prekrše pravila Unije. Trebalo bi olakšati vozačima da se nose s tim okolnostima i omogućiti im da stignu na odredišta kako bi iskoristili tjedni odmor a da pritom ne prekrše zahtjeve u pogledu maksimalnih vremena vožnje.

               (9)Kako bi se smanjila i spriječila pojava različitih praksi provedbe te dodatno poboljšale učinkovitost i djelotvornost prekogranične provedbe, ključno je uspostaviti jasna pravila za redovitu administrativnu suradnju među državama članicama.

               (10)Radi osiguravanja jedinstvenih uvjeta provedbe Uredbe (EZ) br. 561/2006 Komisiji bi trebalo prenijeti provedbene ovlasti kako bi se pojasnile sve odredbe te Uredbe i uspostavili zajednički pristupi za njihovu primjenu i provedbu. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011
                  10
               .

               (11)Kako bi se poboljšala isplativost provedbe socijalnih pravila, trebalo bi u potpunosti iskoristiti potencijal postojećih i budućih sustava tahografa. Stoga bi trebalo unaprijediti funkcionalnosti tahografa kako bi se omogućilo preciznije pozicioniranje, posebice tijekom obavljanja međunarodnog prijevoza.

               (12)Uredbe (EZ) br. 561/2006 i (EU) 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  11
                trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EZ) br. 561/2006 mijenja se kako slijedi:

               (1)u članku 3. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

               „(h)
                     vozila ili kombinacije vozila koje se upotrebljavaju za nekomercijalni prijevoz tereta;”;

               (2)u članku 4. dodaje se sljedeća točka (r):

               „(r)
                     „nekomercijalni prijevoz” znači svaki cestovni prijevoz, osim prijevoza za račun drugoga ili vlastiti račun, za koji se ne prima naknada za rad i kojim se ne ostvaruje prihod.”;

               (3)u članku 6. stavku 5. prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Vozač evidentira kao ostale poslove svako vrijeme provedeno na način opisan u članku 4. točki (e) kao i svako vrijeme provedeno u upravljanju vozilom koje se upotrebljava za komercijalne djelatnosti koje nisu obuhvaćene područjem primjene ove Uredbe, te evidentira sva razdoblja raspoloživosti kako je utvrđeno u članku 3. točki (b) Direktive 2002/15/EZ, u skladu s člankom 34. stavkom 5. točkom (b) podtočkom iii. Uredbe (EU) br. 165/2014. Ta se evidencija unosi ili ručno na evidencijskom listu, ispisu ili upotrebom opcije ručnog unosa uređaja za bilježenje.”;

               (4)u članku 7. dodaje se sljedeći treći stavak:

               „Vozač koji je dio višečlane posade može odlučiti uzeti stanku od 45 minuta u vozilu kojim upravlja drugi vozač uz uvjet da vozač koji uzima stanku ne pruža pomoć vozaču koji upravlja vozilom.”;

               (5)članak 8. mijenja se kako slijedi:

               (a)u stavku 6. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „6.
                     U bilo koja četiri uzastopna tjedna vozač uzima najmanje:

               (a)
                     četiri redovna tjedna razdoblja odmora, ili

               (b)
                     dva redovna tjedna razdoblja odmora od najmanje 45 sati i dva skraćena tjedna razdoblja odmora od najmanje 24 sata.

               U smislu točke (b) skraćena tjedna razdoblja odmora nadoknađuju se istovjetnim razdobljem odmora koje se uzima u komadu (en bloc) prije isteka trećeg tjedna nakon tjedna na koji se to odnosi.”;

               (b)stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

               „7. Svaki odmor koji se uzima kao nadoknada skraćenog tjednog razdoblja odmora neposredno prethodi redovnom tjednom razdoblju odmora od najmanje 45 sati ili slijedi nakon njega.”;

               (c)umeću se sljedeći stavci 8.a i 8.b:

               „8.a
                     Redovna tjedna razdoblja odmora i svako tjedno razdoblje odmora dulje od 45 sati koje se uzima kao nadoknada prethodnog skraćenog tjednog razdoblja odmora ne uzimaju se u vozilu. Uzimaju se u prikladnom smještaju s odgovarajućim mjestom za odmor i sanitarnim čvorovima:

                      (a)  koji osigurava ili plaća poslodavac, ili

                      (b)  kod kuće ili na drugom privatnome mjestu koje odabere vozač.

               8.b
                     Prijevoznik organizira rad vozača tako da vozači tijekom svakog razdoblja od tri uzastopna tjedna kod kuće mogu provesti najmanje jedno redovno tjedno razdoblje odmora ili tjedno razdoblje odmora dulje od 45 sati koje se uzima kao nadoknada skraćenog tjednog razdoblja odmora.”;

               (6)u članku 9. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „9.
                     Odstupajući od članka 8., kada vozač prati vozilo koje se prevozi trajektom ili vlakom te uzima redovno dnevno razdoblje odmora ili skraćeno tjedno razdoblje odmora, to se razdoblje može prekinuti najviše dva puta drugim aktivnostima koje ukupno ne traju dulje od jednog sata. Tijekom takvog redovnog dnevnog razdoblja ili skraćenog tjednog razdoblja odmora vozač ima pristup kabini ili ležaju.”;

               (7)u članku 12. dodaje se sljedeći drugi stavak:

               „Uz uvjet da cestovna sigurnost nije ugrožena, vozač može odstupiti od članka 8. stavka 2. i članka 8. stavka 6. drugog podstavka kako bi mogao stići u prikladan smještaj iz članka 8. stavka 8.a i ondje uzeti dnevni ili tjedni odmor. Tim odstupanjem ne smiju se prekoračiti dnevne ili tjedne vremena vožnje ili skratiti dnevna ili tjedna razdoblja odmora. Vozač naznačuje razlog tog odstupanja ručno na obrascu evidencije ili ispisu uređaja za bilježenje ili na rasporedu dužnosti, najkasnije pri dolasku u prikladni smještaj.”;

               (8)u članku 14. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2.
                     U izvanrednim slučajevima države članice u iznimnim okolnostima mogu odobriti privremenu iznimku na razdoblje od najviše 30 dana koja mora biti opravdana i o njoj odmah obavješćuju Komisiju.”;

               (9)članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 15.

               Države članice osiguravaju da vozači vozila iz članka 3. točke (a) poštuju nacionalna pravila kojima se osigurava odgovarajuća zaštita u pogledu dozvoljenih vremena vožnje te obveznih stanki i razdoblja odmora. Države članice obavješćuju Komisiju o mjerodavnim nacionalnim pravilima koja se primjenjuju na te vozače.”;

               (10)u članku 19. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1.
                     Države članice utvrđuju pravila sankcioniranja koja se primjenjuju na kršenja ove Uredbe i Uredbe (EU) br. 165/2014 te poduzimaju mjere potrebne za osiguranje njihove provedbe. Te su sankcije učinkovite, proporcionalne svojoj težini kako je utvrđeno u skladu s Prilogom III. Direktivi 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  12
               , odvraćajuće i nediskriminirajuće. Svako kršenje ove Uredbe i Uredbe (EU) br. 165/2014 podliježe samo jednoj sankciji ili postupku. Države članice obavješćuju Komisiju o tim mjerama i pravilima sankcioniranja do datuma koji je određen u članku 29. drugom podstavku. One bez odgode obavješćuju o svim naknadnim izmjenama tih mjera i pravila. Komisija o tome obavješćuje države članice.”;

               (11)članak 22. mijenja se kako slijedi:

               (a)
                     stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1.
                     Države članice blisko surađuju i uzajamno si pomažu bez nepotrebnog odgađanja kako bi olakšale dosljednu primjenu ove Uredbe i njezinu učinkovitu provedbu u skladu sa zahtjevima utvrđenima u članku 8. Direktive 2006/22/EZ.”;

               (b)u stavku 2. dodaje se sljedeća točka (c):

               „(c)
                     ostale posebne informacije, uključujući o klasifikaciji rizika poduzeća, koje mogu utjecati na usklađenost s odredbama ove Uredbe.”;

               (c)umeću se sljedeći stavci 3.a i 3.b:

               „3a.
                     U svrhu razmjene informacija u okviru ove Uredbe države članice koriste se tijelima za povezivanje unutar zajednice ovlaštena u skladu s člankom 7. Direktive 2006/22/EZ.”;

               „3b.
                     Uzajamna administrativna suradnja i pomoć pružaju se bez naknade.”;

               (12)u članku 25. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2.
                     U slučajevima iz stavka 1. Komisija donosi provedbene akte u kojima se utvrđuju zajednički pristupi u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 24. stavka 2.”

               Članak 2.

               Uredba (EU) br. 165/2014 mijenja se kako slijedi:

               (1)u članku 8. stavku 1. druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

               „–
                     svaka tri sata akumuliranog vremena vožnje i svaki put kada vozilo prijeđe granicu,”;

               (2)u članku 34. stavku 7. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „7.
                     Vozač nakon dolaska na prikladno zaustavno mjesto unosi u digitalni tahograf simbole zemalja u kojima je započeto i završeno dnevno radno vrijeme te mjesto na kojem i vrijeme u koje je prešao granicu u vozilu. Države članice mogu od vozača vozila koji obavljaju prijevoz unutar njihova područja zahtijevati unošenje detaljnijih zemljopisnih specifikacija uz simbol zemlje, uz uvjet da su države članice te detaljnije zemljopisne oznake priopćile Komisiji prije 1. travnja 1998.”

               Članak 3.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  SL L 102, 11.4.2006, str. 1.

                     (2)
                  Ex post evaluacijom obuhvaćene su Uredba (EZ) br. 561/2006, Direktiva 2006/22/EZ o provedbi odredaba Uredbe i Direktiva 2002/15/EZ o organizaciji radnog vremena mobilnih radnika u cestovnom prijevozu.

                     (3)
                  Inicijativa br. 11 iz priloga 2. Komisijinu Programu rada za 2017.

                     (4)

                     https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/facts-fundings/evaluations/doc/2016-ex-post-eval-road-transport-social-legislation-final-report.pdf

                     (5)
                  Sažetak zaključaka:

                     http://ec.europa.eu/transport/modes/road/consultations/2016-social-legislation-road_en

                     (6)
                  Završno izvješće

                     https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/facts-fundings/evaluations/doc/2016-ex-post-eval-road-transport-social-legislation-final-report.pdf

                     (7)
                  SL C , , str. .

                     (8)
                  SL C , , str. .

                     (9)
                  Uredba (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet i o izmjeni uredbi Vijeća (EEZ) br. 3821/85 i (EZ) br. 2135/98 te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3820/85 (SL L 102, 11.4.2006., str. 1.).

                     (10)
                  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

                     (11)
                  Uredba (EU) br. 165/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. veljače 2014. o tahografima u cestovnom prometu, stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3821/85 o tahografu u cestovnom prometu i izmjeni Uredbe (EZ) br. 561/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju određenog socijalnog zakonodavstva koje se odnosi na cestovni promet (SL L 60, 28.2.2014., str. 1.).

                     (12)
                  Direktiva 2006/22/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o minimalnim uvjetima za provedbu uredbi Vijeća (EEZ) br. 3820/85 i (EEZ) br. 3821/85 o socijalnom zakonodavstvu koje se odnosi na aktivnosti cestovnog prijevoza i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 88/599/EEZ (SL L 102, 11.4.2006., str. 35.).


				|

		52014PC0594

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o otvaranju određenih carinskih kvota Unije za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodifikacija) /* COM/2014/0594 final - 2014/0276 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           U kontekstu
Europe građana Komisija veliku važnost pridaje pojednostavnjenju i
objašnjenju prava Unije kako bi ono bilo jasnije i pristupačnije
građanima te kako bi se građanima dala mogućnost i prilika da
ostvare svoja posebna prava koja su im njime dana.
Taj cilj ne može se ostvariti
sve dok brojne odredbe koje su nekoliko puta izmijenjene, često i znatno,
ostaju razasute u različitim aktima, pa se moraju tražiti dijelom u
izvornom aktu, a dijelom u aktima o izmjenama. Kako bi se pronašla pravila na
snazi, potreban je opsežan istraživački rad i usporedba mnogih
različitih akata.
Zbog toga je od ključne važnosti i
kodifikacija pravila koja su često mijenjana kako bi pravo bilo jasno i
transparentno.
2.           Komisija je
1. travnja 1987. donijela odluku[1] da
će svojem osoblju dati uputu o tome da bi sve akte trebalo kodificirati
nakon najviše deset izmjena, naglasivši kako je riječ o
minimalnom zahtjevu te da bi odjeli morali nastojati kodificirati tekstove za
koje su nadležni i u kraćim razmacima kako bi se osiguralo da su odredbe
jasno i lako razumljive.
3.           To je potvrđeno u Zaključcima predsjedništva
Europskog vijeća u Edinburghu (u prosincu 1992.)[2] te je naglašena važnost kodifikacije jer se njome osigurava
izvjesnost u pogledu prava koje se primjenjuje na određeni predmet u određeno vrijeme.
Kodifikacija se mora obaviti u cijelosti u skladu s uobičajenim postupkom za
donošenje akata Unije.
Budući da se akti koji se kodificiraju
sadržajno ne izmjenjuju, Europski parlament, Vijeće i Komisija sporazumjeli su se u
međuinstitucijskom sporazumu od 20. Prosinca 1994. da se za brzo
donošenje kodificiranih akata može primijeniti ubrzani postupak.
4.           Svrha je ovog prijedloga kodificirati Uredbu Vijeća
(EZ) br. 774/94 od 29. ožujka 1994.
o otvaranju određenih carinskih kvota Zajednice za visokokvalitetno
goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i
ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama[3]. Novom
uredbom nadomjestit će se razni akti koji su u nju ugrađeni[4]; u ovaj se prijedlog u cijelosti prenosi sadržaj akata koji se
kodificiraju te se njime oni objedinjuju u jedan akt samo uz one formalne
izmjene koje su potrebne za kodifikaciju.
5.           Prijedlog kodifikacije izrađen je na temelju privremene
konsolidacije, na 23 službena jezika, Uredbe (EZ) br. 774/94 i akta o njezinoj izmjeni,
koju je obavio Ured za publikacije Europske unije s pomoću sustava za obradu podataka. U slučajevima
kada su člancima dani novi brojevi, korelacija između starih i novih
brojeva prikazana je u tablici u Prilogu II. kodificiranoj Uredbi.
ê 774/94
(prilagođeno)
2014/0276 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o otvaranju određenih carinskih kvota Ö Unije Õ za visokokvalitetno
goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i suražicu te posije i
ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (kodifikacija)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE
UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor Ö o
funkcioniranju Europske unije Õ, a posebno njegov
članak Ö 207. stavak 2. Õ,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[5],
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
ê
(1)       Uredba Vijeća (EZ) br. 774/94[6]
znatno je izmijenjena više puta[7]. Radi jasnoće i preglednosti tu je Uredbu potrebno kodificirati.
ê 774/94 uvodna
izjava 1 (prilagođeno) i 2198/95 uvodna izjava 1 (prilagođeno)
(2)       Ö Unija Õ je u pregovorima
utvrdila carinske Ö koncesije Õ u smislu članka XXVIII.
Ö Općeg
sporazuma o carinama i trgovini Õ GATT-a Ö i Urugvajskog kruga
multilateralnih trgovinskih pregovora Õ. Ti pregovori su doveli
do sporazuma Ö koji Õ su odobreni Odlukom
Vijeća 94/87/EZ[8]
Ö i Odlukom
Vijeća 94/800/EZ[9] Õ.
ê 774/94 uvodna
izjava 2 (prilagođeno)
(3)       Predmetni sporazumi
predviđaju, pod određenim uvjetima, otvaranje godišnjih carinskih
kvota za visokokvalitetno goveđe meso obuhvaćeno oznakama KN 0201 30 00,
0202 30 90, 0206 10 95 i 0206 29 91, svinjsko
meso obuhvaćeno oznakama KN 0203 19 13 i 0203 29 15,
meso od peradi obuhvaćeno oznakama KN Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ, Ö 0207 14 70 Õ, Ö 0207 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ i Ö 0207 27 80 Õ, pšenicu i suražicu
obuhvaćene oznakama KN Ö 1001 11 00 Õ, Ö 1001 19 00 Õ i Ö 1001 99 00 Õ te za posije i
ostale ostatke obuhvaćene oznakama KN 2302 30 10, 2302 30 90,
Ö 2302 40 10 Õ i Ö 2302 40 90 Õ.
ê 774/94 uvodna
izjava 3 (prilagođeno)
(4)       Ö Takvi Õ sporazumi pokrivaju
neodređeno razdoblje. Stoga se u interesu racionalizacije i
učinkovitosti te kvote moraju otvoriti na višegodišnjoj osnovi.
ê 774/94 uvodna
izjava 4 (prilagođeno)
(5)       Sustav koji jamči Ö prirodu Õ, podrijetlo Ö i izvor Õ proizvoda se može
pokazati prikladnim. U tu svrhu uvoz u okviru Ö dogovorenih Õ carinskih Ö koncesija Õ treba biti podložan,
kada je to prikladno, predočenju potvrde o Ö autentičnosti Õ robe.
ê 774/94 uvodna
izjava 5 (prilagođeno)
(6)       Raspoređivanje Ö takvog Õ uvoza kroz cijelu
godinu se na temelju potreba tržišta Ö Unije Õ može pokazati
prikladnim. U tu svrhu se može pokazati prikladnim sustav korištenja kvota
zasnovan na predočenju uvozne dozvole.
ê 252/2014 uvodna
izjava 3 (prilagođeno)
(7)       Kako bi se dopunili ili izmijenili
neki dijelovi Ö te Õ Uredbe koji nisu ključni,
Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom
290. Ö Ugovora Õ u vezi s donošenjem izmjena
te Uredbe, ako bi došlo do prilagodbe opsega i drugih uvjeta propisa o kvotama,
posebno Ö kao posljedica Õ odluke Vijeća Ö o sklapanju Õ sporazuma s jednom ili
više trećih zemalja. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog
rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na razini
stručnjaka. Prilikom pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala
osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno,
na vrijeme i na primjeren način.
ê 252/2014 uvodna
izjava 4 (prilagođeno)
(8)       Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta
za provedbu Ö ove Õ Uredbe u vezi s pravilima
koja su potrebna za upravljanje Ö kvotnim Õ režimom iz Ö ove Õ Uredbe, Komisiji bi trebalo
dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s
Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća[10],
ê 2198/1995 čl.
1. (prilagođeno)
Ö DONIJELI
SU Õ OVU UREDBU:
Članak. 1.
Otvara se godišnja carinska kvota Ö Unije Õ ukupnog opsega 20 000
tona, izražena u masi proizvoda, za visokokvalitetno svježe, hlađeno ili
smrznuto goveđe meso obuhvaćeno oznakama KN 0201 i 0202 i za
proizvode obuhvaćene oznakama KN 0206 10 95 i 0206 29 91.
Carinska stopa Zajedničke carinske tarife
koja se primjenjuje na tu kvotu iznosi 20 %.
Članak 2.
Otvara se godišnja carinska kvota Ö Unije Õ ukupnog opsega 7 000
tona za svježe, hlađeno ili smrznuto svinjsko meso obuhvaćeno oznakama
KN 0203 19 13 i 0203 29 15.
Carinska stopa Zajedničke carinske tarife
koja se primjenjuje na tu kvotu iznosi 0 %.
Članak 3.
Otvara se godišnja carinska kvota Ö Unije Õ ukupnog opsega 15 500
tona za meso od peradi obuhvaćeno oznakama KN Ö 0207 14 10 Õ, Ö 0207 14 50 Õ i Ö 0207 14 70 Õ.
Carinska stopa Zajedničke carinske tarife
koja se primjenjuje na tu kvotu iznosi 0 %.
Članak 4.
Otvara se godišnja carinska kvota Ö Unije Õ ukupnog opsega 2 500
tona za pureće meso obuhvaćeno oznakama KN Ö 0207 27 10 Õ, Ö 0207 27 20 Õ i Ö 0207 27 80 Õ.
Carinska stopa Zajedničke carinske tarife
koja se primjenjuje na tu kvotu iznosi 0 %.
Članak 5.
Otvara se godišnja carinska kvota Ö Unije Õ ukupnog opsega 300 000
tona za kvalitetnu pšenicu obuhvaćenu oznakama KN Ö 1001 11 00 Õ,Ö 1001 19 00 Õ i Ö 1001 99 00 Õ.
Carinska stopa Zajedničke carinske tarife
koja se primjenjuje na tu kvotu iznosi 0 %.
Članak 6.
Otvara se godišnja carinska kvota Ö Unije Õ ukupnog opsega 475 000
tona za posije i ostale ostatke od pšenice i drugih žitarica osim kukuruza i
riže, obuhvaćene oznakama KN 2302 30 10, 2302 30 90,
2302 40 10 i 2302 40 90.
Carinska stopa Zajedničke carinske tarife
koja se primjenjuje na tu kvotu iznosi 30,60 Ö EUR-a Õ po toni proizvoda
obuhvaćenih oznakama KN 2302 30 10 i 2302 40 10 i
62,25 Ö EUR-a Õ po toni proizvoda
obuhvaćenih oznakama KN 2302 30 90 i 2302 40 90.
ê 252/2014 čl.
1. st. 1 (prilagođeno)
Članak 7.
Radi ispunjavanja međunarodnih obveza i u
slučaju kad Europski parlament i Vijeće ili Vijeće
prilagođavaju opseg i druge uvjete propisa o kvotama iz ove Uredbe,
posebno odlukom Vijeća o sklapanju sporazuma s jednom ili više trećih
zemalja, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom
9. u odnosu na izmjene koje iz toga proizlaze za ovu Uredbu.
Članak 8.
Komisija putem provedbenih akata donosi
pravila koja su potrebna za upravljanje propisima o kvotama iz ove Uredbe te,
prema potrebi Ö, odredbe Õ :
(a)          kojima se jamči priroda,
podrijetlo i izvor proizvoda;
(b)          koje se odnose na priznavanje
dokumenta koji omogućava provjeru jamstava iz točke (a); i
(c)          o izdavanju i Ö razdoblju Õ važenja uvoznih
dozvola.
Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom
ispitivanja iz članka 10 stavka 2.
ê 252/2014 čl.
1. st. 2
Članak 9
1. Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje
se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
2. Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka
7. dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od 9. travnja
2014. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije
devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno
se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament
ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja
svakog razdoblja.
3. Europski parlament ili Vijeće u svakom
trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 7. Odlukom o opozivu
prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi
učinke dan nakon objave odluke u Službenom listu Europske unije ili
na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost
delegiranih akata koji su već na snazi.
4. Čim donese delegirani akt, Komisija ga
istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
5. Delegirani akt donesen na temelju
članka 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u
roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i
Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka
i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti
prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog
parlamenta ili Vijeća.
Članak 10
1. Komisiji pomaže Odbor za zajedničku
organizaciju tržišta poljoprivrednih proizvoda koji je uspostavljen
člankom 229. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[11]. Taj Odbor je odbor u
smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 .
2. Kod upućivanja na ovaj stavak
primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
3. Ako se mišljenje odbora mora dobiti na
temelju pisanog postupka, taj se postupak zaključuje bez rezultata kada to
unutar roka za davanje mišljenja odluči predsjednik odbora ili to
zahtijeva najmanje četvrtina članova odbora.
ê
Članak 11.
Uredba (EZ) br. 774/94 stavlja se izvan
snage.
Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan
snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i čitaju se u skladu s
korelacijskom tablicom u Prilogu II.
ê 774/94
(prilagođeno)
Članak 12.
Ova Uredba stupa na snagu Ö dvadesetog dana
od dana Õ objave u Službenom
listu Ö Europske unije Õ.
ê 774/94
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s
Ugovorima.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik/Predsjednica                              Predsjednik/Predsjednica
[1]               COM(87) 868 PV.
[2]               Vidi Prilog 3. dijelu A. Zaključaka.
[3]               Unesena u zakonodavni program za 2014.
[4]               Vidi Prilog I. ovom prijedlogu.
[5]               SL C […], […], str. […].
[6]               Uredba Vijeća (EZ) br.
774/94 od 29. ožujka 1994. o otvaranju određenih carinskih kvota Zajednice
za visokokvalitetno goveđe meso, za svinjsko meso, meso peradi, pšenicu i
suražicu te posije i ostale ostatke te o upravljanju tim kvotama (SL
L 91, 8.4.1994, str. 1).
[7]               Vidi Prilog I.
[8]               Odluka Vijeća 94/87/EZ od 20. prosinca 1993. o
sklapanju sporazuma u obliku usuglašenog zapisnika u vezi određenog
uljanog sjemena između Europske zajednice i Argentine, Brazila, Kanade,
Poljske, Švedske i Urugvaja na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma
o carinama i trgovini (GATT-a) (SL L 47, 18.2.1994., str. 1.).
[9]               Odluka Vijeća 94/800/EZ od
22. prosinca 1994. o sklapanju u ime Europske zajednice, s obzirom na pitanja
iz njezine nadležnosti, sporazuma postignutih u Urugvajskom krugu
multilateralnih pregovora (1986. – 1994.) (SL L 336, 23.12.1994., str.
1.).
[10]             Uredba (EZ) br. 182/2011
Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o
utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora
država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije
(SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
[11]             Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije
tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća
(EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL
L 347, 20.12.2013., str. 671.).
é
PRILOG I.
Uredba
stavljena izvan snage s popisom njezinih uzastopnih izmjena
 Uredba Vijeća (EZ) br. 774/94 (SL L 91, 8.4.1994., str. 1.) ||   ||
 || Uredba Komisije (EZ) br. 2198/95 (SL L 221, 19.9.1995., str. 3.) ||
 || Uredba (EU) br. 252/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 84, 20.3.2014., str. 35.) ||
_____________
PRILOG II.
Korelacijska
tablica
 Uredba (EZ) br. 774/94 || Ova Uredba
 Članak 1. stavak 1. || Članak 1. prvi stavak
 Članak 1. stavak 2. || Članak 1. drugi stavak
 Članak 2. stavak 1. || Članak 2. prvi stavak
 Članak 2. stavak 2. || Članak 2. drugi stavak
 Članak 3. stavak 1. || Članak 3. prvi stavak
 Članak 3. stavak 2. || Članak 3. drugi stavak
 Članak 4. stavak 1. || Članak 4. prvi stavak
 Članak 4. stavak 2. || Članak 4. drugi stavak
 Članak 5. stavak 1. || Članak 5. prvi stavak
 Članak 5. stavak 2. || Članak 5. drugi stavak
 Članak 6. stavak 1. || Članak 6. prvi stavak
 Članak 6. stavak 2. || Članak 6. drugi stavak
 Članak 7. || Članak 8.
 Članak 8. || Članak 7.
 Članak 8.a || Članak 9.
 Članak 8.b || Članak 10.
 Članak 9. || -
 Članak 10. || Članak 12.
 - || Članak 11.
 - || Prilog I.
 - || Prilog II.
_____________


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2016.
            COM(2016) 299 final
            2016/0153(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 1388/2013 o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima

               OBRAZLOŽENJE

               1.
                     KONTEKST PRIJEDLOGA

               •
                     Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Autonomne carinske kvote potrebne su za određene proizvode koji se u Uniji ne proizvode u dostatnim količinama da se ispune potrebe prerađivačke industrije Unije. Carinske kvote Unije trebale bi se za odgovarajuće količine otvoriti po nultoj stopi ili sniženim carinskim stopama, a da se pritom ne naruše tržišta takvih proizvoda.

                  Vijeće je 17. prosinca 2013. donijelo Uredbu (EU) br. 1388/2013 o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima kako bi se pod najpovoljnijim uvjetima ispunile potrebe Unije za dotičnim proizvodima.

                  Uredba se ažurira svakih pola godine u cilju prilagođavanja potrebama industrije EU-a. Komisija je uz pomoć Skupine za gospodarska tarifna pitanja preispitala sve zahtjeve za autonomne carinske kvote koje su joj poslale države članice.

                  Na temelju tog preispitivanja Komisija smatra opravdanim otvaranje autonomnih carinskih kvota za određene nove proizvode koji trenutačno nisu navedeni u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EU) br. 1388/2013. U pogledu nekih drugih proizvoda nužno je izmijeniti tekst njihovih opisa, trebalo bi im dodijeliti nove oznake TARIC, dodati krajnji datum, ili je postalo nužno da se poveća početna količina kvote. Predlaže se brisanje proizvoda za koje carinska kvota više nije u gospodarskom interesu Unije.

               •
                     Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području politike

                  Ovaj prijedlog nije na štetu država koje imaju povlaštene trgovinske sporazume s EU-om (npr. države korisnice općeg režima povlastica (OSP), države iz režima AKP-a, države s kojima je sklopljen sporazum o slobodnoj trgovini, države kandidatkinje i potencijalne države kandidatkinje).

               •
                     Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prijedlog je u skladu s politikama u području poljoprivrede, trgovine, poduzetništva, razvoja i vanjskih odnosa.

               2.
                     PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •
                     Pravna osnova

                  Pravna je osnova ovog prijedloga članak 31. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •
                     Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.

               •
                     Razmjernost

                  Prijedlog je usklađen s načelom proporcionalnosti jer je ovaj skup mjera u skladu s načelima utvrđenima radi pojednostavnjenja postupaka za subjekte koji se bave vanjskom trgovinom te s Komunikacijom Komisije o autonomnim tarifnim suspenzijama i kvotama (C 363, 13.12.2011., str. 6.). Ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za postizanje ciljeva članka 5. stavka 4. Ugovora o Europskoj uniji.

               •
                     Odabir instrumenta

               U skladu s člankom 31. UFEU-a autonomne tarifne suspenzije i carinske kvote utvrđuje Vijeće odlučujući kvalificiranom većinom na temelju prijedloga Komisije; uredba je stoga primjeren instrument.

               3.
                     REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINAKA

               •
                     Ex post evaluacije / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Evaluacijskom studijom autonomnih tarifnih suspenzija provedenom 2013. godine obuhvaćen je i režim autonomnih carinskih kvota jer su autonomne kvote mjere slične autonomnim suspenzijama, a razlikuju se u tome što kvote imaju ograničene uvozne količine. Evaluacijom je potvrđeno da je temeljno obrazloženje tog režima i dalje valjano. Uštede za poduzeća iz EU-a koja uvoze robu u okviru režima mogu biti znatne. Tim uštedama mogu se ostvariti šire koristi (poput veće konkurentnosti, učinkovitijih proizvodnih metoda, otvaranja ili očuvanja radnih mjesta u EU-u itd.), ovisno o predmetnom proizvodu, poduzeću ili sektoru.

               •
                     Savjetovanja s dionicima

               Ovaj je prijedlog procijenjen uz potporu Skupine za gospodarska tarifna pitanja u čijem radu sudjeluju predstavnici svih država članica i predstavnici Turske. Prije postizanja dogovora o izmjenama iz ovog prijedloga ta se skupina sastala tri puta.

               Skupina je pažljivo procijenila svaki zahtjev (novi ili izmijenjeni). Pri ispitivanju svakog slučaja posebno se u obzir uzimaju sprječavanje bilo kakve štete za proizvođače iz EU-a te jačanje i konsolidacija konkurentnosti proizvodnje EU-a. Sve navedene kvote u skladu su s dogovorima ili kompromisima postignutima na temelju rasprave u Skupini za gospodarska tarifna pitanja i savjetovanjima koja su države članice provele s predmetnim industrijama, udruženjima, gospodarskim komorama i ostalim uključenim dionicima.

               Skupina za gospodarska tarifna pitanja postigla je dogovor ili kompromis o svim navedenim kvotama. Nisu navedeni mogući ozbiljni rizici s nepopravljivim posljedicama.

               •
                     Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Nije primjenjivo

               •
                     Procjena učinka

               Predložene izmjene tehničke su prirode i obuhvaćaju samo kvote navedene u Prilogu. U pogledu ostalog teksta Uredba ostaje istovjetna važećoj Uredbi Vijeća. Stoga procjena učinka za ovaj prijedlog nije provedena.

               •
                     Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje

                  Nije primjenjivo

               •
                     Temeljna prava

                  Prijedlogom se ne utječe na temeljna prava.

               4.
                     UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ovaj prijedlog nema financijski utjecaj na rashode, ali ima financijski utjecaj na prihode zbog kojeg nastaju nenaplaćene carine u ukupnom iznosu od približno 2,8 milijuna EUR godišnje. Učinak na tradicionalna vlastita proračunska sredstva iznosi – 2 773 841 EUR godišnje (75 % x 3 698 455 EUR godišnje).

               Gubitak prihoda u tradicionalnim vlastitim sredstvima nadoknađuje se doprinosima država članica na temelju BND-a.

               5.
                     OSTALI DIJELOVI

               •
                     Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Predložene mjere uređuju se u okviru integrirane tarife Europske unije (TARIC – Tarif intégré de l’Union européenne) i primjenjuju ih carinske uprave država članica.

                  Provjere krajnje uporabe pojedinih proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom Vijeća provest će se u skladu s člankom 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije.

               •
                     Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo

               •
                     Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Nije primjenjivo

               2016/0153 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) br. 1388/2013 o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 31.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Kako bi se osigurala dostatna i neprekinuta opskrba određenom robom koja se u Uniji ne proizvodi u dostatnim količinama te kako bi se izbjegli poremećaji na tržištu određenih poljoprivrednih i industrijskih proizvoda, Uredbom Vijeća (EU) br. 1388/2013
                  1
                otvorene su autonomne carinske kvote. Proizvodi u okviru tih carinskih kvota u Uniju se mogu uvoziti po sniženim carinskim stopama ili po nultoj carinskoj stopi. Iz navedenih je razloga za odgovarajuće količine devet novih proizvoda potrebno otvoriti carinske kvote po nultoj carinskoj stopi s učinkom od 1. srpnja 2016.

               (2)Nadalje, u određenim bi slučajevima trebalo prilagoditi postojeće autonomne carinske kvote Unije. U slučaju jednog proizvoda potrebno je izmijeniti opis proizvoda radi jasnoće. U slučaju tri druga proizvoda trebalo bi povećati količine kvota jer je to povećanje u interesu gospodarskih subjekata i Unije.

               (3)Na kraju, u slučaju jednog proizvoda potrebno je zatvoriti autonomne carinske kvote Unije s učinkom od 1. srpnja 2016. jer od tog datuma nadalje njihovo odobravanje nije u interesu Unije.

               (4)Uredbu (EU) br. 1388/2013 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)Budući da se izmjene suspenzija za predmetne proizvode predviđene ovom Uredbom moraju primjenjivati od 1. srpnja 2016., ova bi Uredba trebala odmah stupiti na snagu,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Prilog Uredbi (EU) br. 1388/2013 mijenja se kako slijedi:

               (a)umeću se retci za carinske kvote s rednim brojevima 09.2691, 09.2692, 09.2693, 09.2696, 09.2697, 09.2698, 09.2699, 09.2694 i 09.2695 iz Priloga I. ovoj Uredbi u skladu s redoslijedom oznaka KN iz drugog stupca tablice u Prilogu Uredbi (EU) br. 1388/2013;

               (b)
                     retci za carinske kvote s rednim brojevima 09.2637, 09.2703, 09.2683 i 09.2659 zamjenjuju se retcima iz Priloga II. ovoj Uredbi;

               (c)
                     briše se redak za carinsku kvotu s rednim brojem 09.2689.

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. srpnja 2016.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.
                     NAZIV PRIJEDLOGA:

               Uredba Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1388/2013 o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima

               2.
                     PRORAČUNSKE LINIJE

               Poglavlje i članak: poglavlje 12. članak 120.

               Iznos predviđen u proračunu za 2016. godinu: 18 465 300 000 EUR (proračun za 2016.)

               3.
                     FINANCIJSKI UČINAK

               ◻
                     Prijedlog nema financijski učinak

               X
                     Prijedlog nema financijski učinak na rashode, ali ima financijski učinak na prihode. Učinak je sljedeći:

               (u milijunima EUR, do 1 decimalnog mjesta)

                        Proračunska linija

                        Prihodi
                           2

                        Šestomjesečno razdoblje, počevši od dd/mm/gggg

                        [Godina: 2/2016.]

                        Članak 120.

                        Učinak na vlastita sredstva

                        1.7.2016.

                        – 1,4

               (u milijunima EUR, do 1 decimalnog mjesta)

                        Stanje nakon djelovanja

                        [2017. i sljedećih godina]

                        Članak 120.

                        – 2,8 godišnje

               Uzimajući u obzir prethodno navedeno, učinak gubitka prihoda na temelju ove Uredbe procjenjuje se na 2,8 milijuna EUR godišnje od 1. siječnja 2017. nadalje (bruto iznos 3,7 milijuna EUR x 0,75) i 1,4 milijuna EUR za razdoblje od 1. srpnja 2016. do 31. prosinca 2016.

               Gubitak prihoda u tradicionalnim vlastitim sredstvima mora biti nadoknađen doprinosima država članica na temelju BND-a.

               4.
                     Mjere za borbu protiv prijevara

               Provjere krajnje uporabe nekih proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom Vijeća provest će se u skladu s člankom 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije.

                     (1)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 1388/2013 od 17. prosinca 2013. o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 7/2010 (SL L 354, 28.12.2013., str. 319.).

                     (2)
                  Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine za poljoprivredne proizvode, pristojbe na šećer, carine) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, koji odgovaraju bruto iznosima umanjenima za 25 % troškova naplate.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2016.
            COM(2016) 299 final
            PRILOZI
            prijedlogu uredbe Vijeća
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 1388/2013 o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene poljoprivredne i industrijske proizvode i upravljanju njima

               PRILOG I.

                        Redni broj

                        Oznaka KN

                        TARIC

                        Opis

                        Kvotno razdoblje

                        Opseg kvote

                        Carina unutar kvote (%)

                        09.2691

                        ex 2914 70 00

                        45

                        1-(1-Klorociklopropil)etanon (CAS RN 63141-09-3)

                        01.07-31.12

                        400 tona

                        0 %

                        09.2692

                        ex 2914 70 00

                        55

                        2-Kloro-1-(1-klorociklopropil)etanon (CAS RN 120983-72-4)

                        01.07-31.12

                        1 200 tona

                        0 %

                        09.2693

                        ex 2930 90 99

                        28

                        Flubendiamid (ISO) (CAS RN 272451-65-7)

                        01.07-31.12

                        100 tona

                        0 %

                        09.2696

                        ex 2932 20 90

                        25

                        Dekan-5-olid (CAS RN 705-86-2)

                        01.07-31.12

                        2 430 kg

                        0 %

                        09.2697

                        ex 2932 20 90

                        30

                        Dodekan-5-olid (CAS RN 713-95-1)

                        01.07-31.12

                        2 080 kg

                        0 %

                        09.2698

                        ex 3204 17 00

                        30

                        Bojilo „C.I. Pigment Red 4” (CAS RN 2814-77-9) i pripravci na njegovoj osnovi s masenim udjelom bojila „C.I. Pigment Red 4” 60 % ili većim

                        01.07-31.12

                        75 tona

                        0 %

                        09.2699

                        ex 8526 91 20

                        ex 8527 29 00

                        80

                        10

                        Integrirani audio modul (IAM) s digitalnim video izlazom za spajanje na LCD zaslon na dodir povezan s mrežom MOST (Media Oriented Systems Tansport) i prenesen protokolom MOST koji osigurava visoku kakvoću, sa ili bez:

                        s

                        za uporabu u proizvodnji vozila iz poglavlja 87

                         (1)

                        01.07-31.12.2016

                        500 000 komada

                        0 %

                        09.2694

                        ex 8714 10 90

                        30

                        Stege i kućišta za osovine, mostovi vilice i dijelovi za stezanje od aluminijske legure kakva se upotrebljava za motocikle

                        01.07-31.12

                        500 000 komada

                        0 %

                        09.2695

                        ex 8714 10 90

                        40

                        Klipovi za amortizere upravljača od sinteriranog čelika u skladu s normom ISO P2054 kakav se upotrebljava za motocikle

                        01.07-31.12

                        1 000 000 komada

                        0 %

               PRILOG II.

                        Redni broj

                        Oznaka KN

                        TARIC

                        Opis

                        Kvotno razdoblje

                        Opseg kvote

                        Carina unutar kvote (%)

                        09.2637

                        ex 0710 40 00

                        ex 2005 80 00

                        20

                        30

                        Klipovi kukuruza (Zea Mays Saccharata), izrezani ili neizrezani, promjera 10 mm ili većeg, ali ne većeg od 20 mm, za uporabu u proizvodnji prehrambenih proizvoda za obradu različitu od jednostavnog prepakiranja

                         (1)(2)(3)

                        01.01-31.12

                        550 tona

                        0 %

                        09.2703

                        ex 2825 30 00

                        10

                        Vanadijevi oksidi i hidroksidi  za uporabu isključivo u slitinama

                         (1)

                        01.01-31.12

                        20 000 tona

                        0 %

                        09.2683

                        ex 2914 19 90

                        50

                        Kalcijev acetilacetonat (CAS RN 19372-44-2) za uporabu u proizvodnji stabilizatora u obliku tableta

                         (1)

                        01.01-31.12

                        150 tona

                        0 %

                        09.2659

                        ex 3802 90 00

                        19

                        Dijatometrijska zemlja kalcinirana otopinom natrijevog karbonata

                        01.01-31.12

                        35 000 tona

                        0 %

                        (1)

                        Suspenzija carina podliježe carinskom nadzoru uporabe u posebne svrhe u skladu s člankom 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.)

                        (2)

                        Međutim, suspenzija carinskih tarifa ne primjenjuje se ako preradu obavljaju poduzeća koja se bave maloprodajom ili ugostiteljstvom.

                        (3)

                        Suspendira se samo carina ad valorem. Posebna se carina i dalje primjenjuje.