               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.10.2017.
            COM(2017) 563 final
            2017/0244(NLE)
            Prijedlog
            PREPORUKE VIJEĆA
            o Europskom okviru zakvalitetna i učinkovita naukovanja
            {SWD(2017) 322 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Predloženi Europski okvir za kvalitetna i učinkovita naukovanja pridonosi prioritetima EU-a u pogledu rasta, radnih mjesta i ulaganja. Nadovezuje se na Novi program vještina za Europu iz 2016. i njegovu svrhu – poboljšanje kvalitete i relevantnosti razvoja vještina – te na Komunikaciju o ulaganju u mlade u Europi objavljenu 2016., u kojoj se poziva na jačanje potpore mladima pri stjecanju znanja, vještina i iskustva koji će ih pripremiti za prvi posao, izgradnju uspješne karijere i aktivan građanski život.

               Naukovanje je naročito učinkovit oblik učenja kroz rad u okviru strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji olakšava prelazak u svijet rada. Tijekom naukovanja mladi stječu vještine koje poslodavci traže te pridonose povećanju produktivnosti i konkurentnosti poduzeća i svojih radnih mjesta. Iako su mnogi naučnici mladi, naukovanje se sve više nudi i starijim radnicima kako bi povećali svoju zapošljivost stjecanjem kvalifikacija koje im mogu omogućiti razvoj karijere.

               Budući da dokazano olakšava pristup tržištu rada i otvara mogućnosti za pronalazak posla, naukovanje je politički prioritet EU-a, s obzirom na nezaposlenost mladih u EU-u koja je u srpnju 2017. iznosila 16,9 %, dvostruko više od ukupne stope nezaposlenosti (7,7 % u srpnju 2017.).

               Iz podataka Cedefopa i europskog semestra vidljivo je da većina država članica provodi opsežne reforme u pogledu naukovanja, a velik je i poticaj za povećanje broja ponuda za naukovanje.

               Pozitivan učinak naukovanja na uvjete na tržištu rada i zapošljivost mladih ovisi o njegovoj kvaliteti. Naukovanje je rašireno u EU-u, ali su programi različito organizirani. OECD je naglasio da su potrebni visoki standardi kako bi se izbjeglo da naukovanja uključuju samo radna mjesta za niskokvalificirane radnike. Čak i malen broj ponuda naukovanja za niskokvalificirane radnike može narušiti cjelokupnu popularnost naukovanja
                  1
               .

               Ova se Preporuka temelji na najnovijim dokazima u tom području i daje smjernice za uspostavljanje učinkovitih programa naukovanja kojima će i naučnici i poslodavci ostvariti pozitivne rezultate.

               Nadalje, uzajamno povjerenje koje se stvara na temelju zajednički dogovorenih kriterija može pozitivno utjecati na mobilnost naučnika.

               Ovom se Preporukom dopunjuju inicijative Unije za lakši prelazak mladih u svijet rada, posebice Preporuka Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo.

               Opći je cilj poboljšati zapošljivost i osobni razvoj naučnika te pridonijeti razvoju visokokvalificirane radne snage koja odgovara potrebama tržišta rada.

               Konkretan je cilj stvoriti usklađen okvir za naukovanje koji se temelji na zajedničkom shvaćanju kvalitete i učinkovitosti, uzimajući u obzir raznolikost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama.

               Njime će se poduprijeti reforme sustava naukovanja u državama članicama kako bi se poboljšala njihova kvaliteta i učinkovitost.

               •Područje primjene prijedloga

                  Ovom se Preporukom države članice potiču na primjenu sveobuhvatnog i usklađenog skupa kriterija za kvalitetno i učinkovito naukovanje. Za potrebe ove Preporuke naukovanje se definira na sljedeći način:

               formalni program strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji povezuje konkretno učenje na radu u poduzećima i na drugim radnim mjestima s učenjem u ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, a kojim se stječu nacionalno priznate kvalifikacije. Obilježava ga ugovorni odnos naučnika, poslodavca i/ili ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, pri čemu naučnik dobiva plaću ili naknadu za svoj rad.

               Ta je definicija dovoljno široka da obuhvati različite oblike naukovanja koji postoje u državama članicama, a razrađena je i primjenjuje se u kontekstu Europskog saveza za naukovanje.

               •Politički kontekst

               Rimskom deklaracijom
                  2
                od 25. ožujka 2017. europski su se čelnici obvezali da će raditi na „Uniji u kojoj se mladima pruža najbolje obrazovanje i osposobljavanje te u kojoj oni mogu studirati i pronaći posao diljem kontinenta”. Kvalitetna i učinkovita naukovanja bitna su sastavnica te obveze jer mladima pružaju vještine za lakši pristup tržištu rada.

               Europski stup socijalnih prava
                  3
               , predstavljen 26. travnja 2017., obuhvaća 20 ključnih načela i prava kojima se podupiru pravedna i funkcionalna tržišta rada i sustavi socijalne skrbi. Ta su načela i prava strukturirana u tri kategorije važne za osiguranje kvalitetnih i učinkovitih naukovanja: 1. jednake mogućnosti i pristup tržištu rada; 2. pravedni radni uvjeti; 3. socijalna zaštita i uključenost. Prvo je načelo da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno se kretati na tržištu rada.

               •Naukovanje u političkom programu

               U lipnju 2016. u Novom programu vještina za Europu
                  4
                istaknuto je da bi poduzeća i socijalni partneri trebali sudjelovati u oblikovanju i pružanju strukovnog obrazovanja i osposobljavanja utemeljenih na radu te naukovanja. Komisija je najavila da namjerava poduprijeti prilike za više učenja kroz rad, razviti niz pomoćnih službi za razmjenu znanja, umrežavanje i suradnju u naukovanju te pružati potporu socijalnim partnerima u primjeni rezultata zajedničkog rada u obliku kvalitativnog okvira za naukovanje. Ta je obveza potvrđena u Komunikaciji o ulaganju u mlade u Europi objavljenoj u prosincu 2016., u kojoj je izložena planirana inicijativa za promicanje kvalitete, ponude, privlačnosti i uključivosti naukovanja
                  5
               .

               Novi program vještina temelji se na prethodnim inicijativama poput Europskog saveza za naukovanje, koji je osnovan 2013. radi unapređenja kvalitete i ponude naukovanja, predodžbe o njemu te (nedavno) mobilnosti naučnika. Pristupilo mu je 27 država članica
                  6
                preuzevši nacionalne obveze, a više od 200 poduzeća, socijalnih partnera, pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te drugih dionika preuzelo je dodatne obveze. Zahvaljujući tomu ponuđeno je više od 700 000 mjesta za naukovanje, pripravništvo ili prvih radnih mjesta.

               U Preporuci Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade
                  7
                državama članicama se preporučuje da osiguraju da sve osobe mlađe od 25 godina dobiju kvalitetnu ponudu za posao, nastavak obrazovanja, naukovanje ili pripravništvo u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja. Do kraja 2016. u okviru programa Garancija za mlade ponuđeno je približno 390 000 naučničkih mjesta.

               Europski revizorski sud pozvao je na uspostavu kvalitativnih odrednica kako bi se s pomoću sredstava iz proračuna EU-a zajamčila potpora pri naukovanju
                  8
               , a Europski parlament
                  9
                na mjere kojima će se zajamčiti uvođenje standarda kvalitete za naukovanja. U nedavnoj studiji Parlamenta istaknuta je potreba da se objasni pitanje ugovora o radu i naknade za naukovanje
                  10
               .

               Europske su vlade i socijalni partneri 2015. postigli dogovor o srednjoročnim rezultatima za razdoblje 2015.–2020. u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (Zaključci iz Rige). Jedan je od prioriteta „promicanje učenja kroz rad u svim oblicima, pri čemu se posebna pažnja pridaje naukovanju, uključivanjem socijalnih partnera, poduzeća, komora i pružatelja usluga strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO), kao i poticanjem inovacija i poduzetništva.”

               Od svibnja 2018. države članice objavljivat će slobodna mjesta za naukovanje uz ugovor o radu na EURES-u
                  11
               . Većom transparentnošću olakšat će se povezivanje kandidata s ponudama u drugim zemljama. Potaknut će se i suradnja u pogledu mobilnosti naučnika koju omogućavaju Erasmus+ i ostali mehanizmi financiranja.

               •Postojeći rad na kvaliteti i učinkovitosti

               Pod pokroviteljstvom Europskog saveza za naukovanje uloženi su važni napori na prikupljanju dokaza o kvaliteti i učinkovitosti naukovanja. Države članice donijele su Izjavu Vijeća o Europskom savezu za naukovanje 15. listopada 2013. U njoj su navedena zajednička vodeća načela za postizanje učinkovitosti i privlačnosti naukovanja, čiju primjenu treba poticati i koje treba slijediti, po potrebi i u skladu s nacionalnim okolnostima.

               U sklopu strateškog okvira za obrazovanje i osposobljavanje radna skupina za strukovno obrazovanje i osposobljavanje (2014.–2015.), koja se sastoji od predstavnika država članica, socijalnih partnera i pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, razvila je 20 vodećih načela za izrazito uspješno naukovanje i učenje kroz rad grupiranih u četiri teme: 1. nacionalno upravljanje i sudjelovanje socijalnih partnera; 2. potpora društvima koja nude naukovanja, posebno MSP-ovima; 3. privlačnost naukovanja i bolje profesionalno usmjeravanje; 4. osiguranje kvalitete u učenju kroz rad.

               Uz financijsku potporu Komisije europski međusektorski socijalni partneri radili su na kvaliteti (ETUC) i troškovnoj učinkovitosti naukovanja (predvodnik je bio BusinessEurope u ime međusektorskih organizacija poslodavaca EU-a). U lipnju 2016. donijeli su zajedničku izjavu „Prema zajedničkoj viziji naukovanja”.

               Tripartitni Savjetodavni odbor za strukovnu izobrazbu, koji su osnovali ETUC i BusinessEurope i koji okuplja predstavnike vlada i socijalnih partnera iz svih država članica, u prosincu 2016. donio je Mišljenje o zajedničkoj viziji kvalitetnog i učinkovitog naukovanja i učenja kroz rad u kojem se navodi 16 elemenata koji se trebaju uzeti u obzir pri pokretanju programa naukovanja.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Ako se naukovanje zasniva na ugovoru o radu, naučnici su automatski i polaznici strukovnog obrazovanja i radnici. Stoga su pravna osnova za ovu inicijativu članci 153., 166. i 292. UFEU-a.

               U skladu s člankom 166. UFEU-a Unija provodi politiku strukovnog osposobljavanja koja podupire i dopunjuje djelovanje država članica, pri čemu u cijelosti poštuje odgovornost država članica za sadržaj i ustroj strukovnog osposobljavanja.

               U skladu s člankom 153. UFEU-a Unija podupire i dopunjuje aktivnosti država članica, među ostalim u području radnih uvjeta, socijalne sigurnosti i socijalne zaštite radnika (naučnici s ugovorom o radu smatraju se radnicima) te integriranja osoba isključenih s tržišta rada i borbe protiv društvene isključenosti.

               U skladu s člankom 292. UFEU-a Vijeće može donositi preporuke na prijedlog Komisije u područjima nadležnosti EU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               U pogledu razvoja kvalitetnog obrazovanja i osposobljavanja te provedbe politike strukovnog osposobljavanja, EU je odgovoran za poticanje suradnje među državama članicama te prema potrebi podupiranje i nadopunu njihovih mjera. U tom kontekstu, isključivo se na razini Europske unije može utvrditi zajedničko shvaćanje o tome što čini kvalitetno i učinkovito naukovanje na europskoj razini.

               Europski okvir za kvalitetno i učinkovito naukovanje služit će kao potpora i dopuna nacionalnim mjerama u tom području u skladu s člancima 166. i 153. UFEU-a. U ovoj se inicijativi primjenjuje načelo supsidijarnosti jer se u cijelosti uzima u obzir činjenica da su sustavi obrazovanja i osposobljavanja te funkcioniranje tržišta rada i radni uvjeti u nacionalnoj nadležnosti. Potpuno se poštuje raznolikost nacionalnih sustava naukovanja, a istovremeno se predlaže niz zajedničkih kriterija kojima će se poduprijeti ti različiti sustavi te tako osigurati koristi i za naučnike i za poduzeća koja nude prilike za naukovanje.

               Inicijativom će se poboljšati transparentnost i međusobno razumijevanje sustava naukovanja, a posebno kvaliteta i učinkovitost tih sustava diljem EU-a. To može pozitivno utjecati na prekograničnu mobilnost naučnika jer bi se koordiniranim pristupom na razini EU-a osigurale sinergije i suradnja te povećali pozitivni učinci na ostala područja.

               Štoviše, sastavljanje smjernica na razini EU-a pridonosi zajedničkom shvaćanju mogućeg poboljšanja kvalitete naukovanja. To može pomoći državama članicama pri iskorištavanju sredstava iz europskih strukturnih i investicijskih fondova, posebice Europskog socijalnog fonda, te pri provedbi Inicijative za zapošljavanje mladih, rješavanju problema nezaposlenosti, a posebno nezaposlenosti i neaktivnosti mladih.

               •Proporcionalnost

               Mjere predložene u okviru Preporuke proporcionalne su ciljevima koji se nastoje ostvariti. Prijedlogom preporuke Vijeća poduprijet će se procesi reforme koje su pokrenule pojedine zemlje u pogledu naukovanja te će se dopuniti aktivnosti država članica u tom području u kontekstu okvira europskog semestra za gospodarsko upravljanje. U predloženim su mjerama uvažene prakse država članica i različitost sustava. U Preporuci se primjenjuje diferencirani pristup nužan kako bi se uvažile različite gospodarske, financijske i društvene situacije te različiti uvjeti tržišta rada u državama članicama. Upotrebom postojećih mehanizama praćenja u okviru europskog semestra osigurat će se da ne nastaje dodatno administrativno opterećenje.

               •Odabir instrumenta

               Predloženi je instrument prijedlog preporuke Vijeća u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti. Nadovezuje se na postojeće europsko zakonodavstvo te je u skladu s vrstama instrumenata dostupnima za europsko djelovanje u područjima obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja. Kao pravni instrument znači obvezu država članica da primjenjuju mjere iz ove Preporuke te je čvrst politički temelj za suradnju na europskoj razini u tom području, uz potpuno poštovanje nadležnosti država članica u području obrazovanja i osposobljavanja te socijalnih politika.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               ·Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo.

               ·Savjetovanja s dionicima

               Preporuka je odraz rasprava i savjetovanja s relevantnim dionicima, uključujući socijalne partnere, poduzeća, posrednička tijela poput industrijskih i obrtničkih komora, stručne i sektorske organizacije, pružatelje obrazovanja i osposobljavanja, mlade, organizacije studenata i roditelja te lokalna, regionalna i nacionalna tijela.

               Kako bi se osiguralo još dublje i šire uključivanje europskih međusektorskih i sektorskih socijalnih partnera te trgovinskih i industrijskih komora, organizirana su savjetovanja 30. ožujka i 7. lipnja 2017. Dionici koji su sudjelovali u savjetovanju istakli su da bi se prijedlogom trebalo:

               ·nadovezati na mišljenje Savjetodavnog odbora za strukovnu izobrazbu, posebice na njegov prilog o elementima naukovanja i partnerskom pristupu,

               ·pružiti jasno područje primjene uz poštovanje raznolikosti sustava država članica i svijest da je teško dati zajedničku definiciju naukovanja i njegove različitosti od drugih oblika učenja kroz rad,

               ·prikazati potrebu za kvalitetom i učinkovitošću naukovanja, u skladu sa Zajedničkom izjavom europskih socijalnih partnera i mišljenjem Savjetodavnog odbora za strukovnu izobrazbu,

               ·uključiti mobilnost kao element, ali ne i preduvjet, kvalitetnih i učinkovitih naukovanja.

               Na sastanku Savjetodavnog odbora za strukovnu izobrazbu 20. travnja 2017. održane su rasprave o toj temi. Osim već spomenutih pitanja, Savjetodavni odbor za strukovnu izobrazbu savjetovao je Komisiji da:

               ·objasni što je točno prijedlogom obuhvaćeno, tj. odnosi li se na naukovanje u užem smislu ili obuhvaća i druge oblike učenja kroz rad,

               ·razjasni kako je prijedlog povezan s drugim relevantnim platformama i inicijativama, poput Europskog saveza za naukovanje, Europskog referentnog okvira za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju i europskog portala za radnu mobilnost EURES.

               Neki članovi vlade u Savjetodavnom odboru za strukovnu izobrazbu izrazili su zabrinutost zbog potencijalno širokog područja primjene okvira u pogledu kriterija kvalitete i pitanja upravljanja.

               Komisija je istaknula da, iako bi se prijedlog temeljio na mišljenju Savjetodavnog odbora za strukovnu izobrazbu, s kojim su predstavnici vlada i europski socijalni partneri već suglasni, ne bi bio obvezujuć za države članice u Vijeću. Naglasila je i da namjerava predložiti okvir koji je jasan, relevantan i donosi pozitivne rezultate za države članice i dionike.

               Održana su i savjetovanja s glavnim direktorima u području strukovnog osposobljavanja, europskim udrugama pružatelja strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te dionicima uključenima u Europski savez za naukovanje.

               ·Procjena učinka

               Budući da se predloženim dobrovoljnim aktivnostima dopunjavaju inicijative država članica te s obzirom na očekivani opseg učinaka, učinci se u ograničenoj mjeri mogu unaprijed jasno utvrditi pa stoga nije provedena procjena učinka. Prijedlog je sastavljen na temelju dokaza prikupljenih u studijama, putem savjetovanja s ključnim dionicima te na temelju predanog rada europskih socijalnih partnera i Savjetodavnog odbora za strukovnu izobrazbu.

               ·Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Zbog velikih razlika u sustavima naukovanja i fleksibilnosti provedbe ove Preporuke teško je procijeniti utjecaj na nacionalni proračun. Iako mogu postojati troškovi pokretanja, veća kvaliteta i učinkovitost naukovanja dugoročno bi trebali dovesti do povećanja proračuna na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini, na razini poduzeća ili poslodavaca, te za pružatelje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. To za javne proračune može značiti veću zapošljivost i manje troškove nezaposlenosti, a za poduzeća veću produktivnost i konkurentnost.

               U radnom dokumentu službi Komisije priloženom ovom prijedlogu navedena su tri područja u kojima bi Preporuka Vijeća mogla imati utjecaj na troškove:

               ·Usklađenost

               U pogledu usklađenosti s Preporukom mogu nastati određeni troškovi poput troškova povezanih s plaćom ili naknadom, subvencijama ili poticajima te osiguranjem voditelja osposobljavanja i mentora za pedagošku potporu. Ovisno o organizaciji ti će se troškovi raspodijeliti između javnih proračuna i poslodavaca koji osiguravaju osposobljavanje. Financijska sredstva mogu se osigurati putem nacionalnih proračuna ili posebnih pristojbi, poreza ili dobrovoljnih doprinosa.

               ·Administracija

               Uspostava i provedba mjera za osiguranje kvalitete mogu uključivati administrativne troškove koji su jednokratni (troškovi uspostave) ili tekući (ponavljajući). Iako se okvir uspostavlja na europskoj razini, administrativni troškovi mogu nastati i na nacionalnoj ili regionalnoj razini.

               ·Provedba

               Vjerojatno će nastati određeni troškovi povezani s provedbom i praćenjem kriterija za kvalitetno i učinkovito naukovanje. Njih bi mogla snositi javna tijela, posrednička tijela ili pružatelji osposobljavanja ovisno o organizaciji uloga i odgovornosti.

               Veća kvaliteta i učinkovitost naukovanja trebale bi rezultirati boljim vještinama te boljom zapošljivošću i produktivnošću. OECD je utvrdio da dobro osmišljeni programi naukovanja mogu biti isplativo ulaganje i za poslodavce i za naučnike, da mogu olakšati prijelaz mladih iz obrazovnih sustava na posao te poduprijeti konkurentnost i gospodarski rast.

               Preporukom se ne zahtijevaju dodatna sredstva iz proračuna EU-a ni dodatni ljudski resursi Komisije.

               5.
                     OSTALI DIJELOVI

               ·Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Na nacionalnoj se razini ovim Prijedlogom preporuke Vijeća poziva države članice da potiču aktivno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje programa naukovanja, upravljanje tim programima i njihovu provedbu, u skladu s nacionalnim sustavima industrijskih odnosa te praksama u obrazovanju i osposobljavanju. Države članice trebale bi uključiti i relevantne mjere u svoje nacionalne programe reformi u okviru europskog semestra te uzeti ovaj okvir u obzir pri upotrebi financijskih sredstava i instrumenata Unije.

               Komisija se poziva da prati primjenu okvira uz potporu Savjetodavnog odbora za strukovnu izobrazbu, nadovezujući se na postojeće mehanizme izvješćivanja u okviru europskog semestra, te da Vijeću podnese izvješće u roku od tri godine.

               ·Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

               Nije primjenjivo.

               ·Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Preporuke državama članicama

               Ovim se okvirom uzima u obzir raznolikost nacionalnih struktura i sustava te pruža niz kriterija za ostvarenje kvalitetnih i učinkovitih naukovanja. Istovremeno se dopušta svim državama članicama da daju određeni prioritet različitim elementima tih kriterija ovisno o posebnostima i različitim potrebama nacionalnih programa naukovanja. Ta je fleksibilnost ključna zbog velikih razlika u nacionalnim sustavima i raznih potencijalnih političkih rješenja koja se mogu primijeniti na nacionalnoj razini.

               U Preporuci se razlikuju dva skupa kriterija: kriteriji za nužne uvjete učenja i rada u sustavima naukovanja i kriteriji za okvirne uvjete za naukovanje na razini sustava.

               Kriteriji za uvjete učenja i rada

               Kako bi se osigurala kvaliteta i učinkovitost sustava naukovanja, Preporukom je obuhvaćeno sljedećih sedam kriterija za uvjete učenja i rada:

               1. pisani ugovor; 2. rezultati učenja; 3. pedagoška potpora; 4. učenje u stvarnim radnim uvjetima; 5. plaća i/ili naknada; 6. socijalna zaštita; 7. radni, zdravstveni i sigurnosni uvjeti.

               Kriteriji za okvirne uvjete

               Preporuka obuhvaća i sljedećih sedam kriterija za okvirne uvjete koji trebaju biti ispunjeni kako bi se olakšalo pokretanje i funkcioniranje kvalitetnih i učinkovitih naukovanja:

               8. regulatorni okvir; 9. uključenost socijalnih partnera; 10. potpora poduzećima; 11. fleksibilni putevi učenja i mobilnost; 12. profesionalno usmjeravanje i osvješćivanje; 13. transparentnost; 14. osiguranje kvalitete i praćenje osoba s s diplomom.

               Dodatna objašnjenja svih kriterija nalaze se u priloženom radnom dokumentu službi Komisije.

               Daljnje postupanje na razini EU-a

               Preporuka sadržava odredbe o razvoju niza pomoćnih službi za razmjenu znanja, umrežavanje i uzajamno učenje kako bi se državama članicama i relevantnim dionicima pomoglo pri provedbi sustava naukovanja u skladu s ovim okvirom. To je nastavak Komunikacije Komisije „Ulaganje u mlade u Europi”, u kojoj je najavljena uspostava pomoćnih službi za naukovanja ovisno o potražnji koje se nadovezuju na uspješan model utvrđivanja najboljih praksi javnih službi za zapošljavanje i koje podupiru zemlje pri uvođenju reformi ili reformiranju sustava naukovanja.

               Predlaže se daljnji rad na osvješćivanju i potpora provedbi ovog okvira s pomoću relevantnih financijskih sredstava EU-a.

               2017/0244 (NLE)

               Prijedlog

               PREPORUKE VIJEĆA

               o Europskom okviru za
                  kvalitetna i učinkovita naukovanja

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno

               njegove članke 153., 166. i 292.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Kvalitetna i učinkovita naukovanja u okviru kojih polaznici stječu vještine povezane s poslom i iskustvo te uče kroz rad i stječu ključne kompetencije olakšavaju ulazak mladih na tržište rada te napredovanje odraslih u karijeri i zapošljavanje.

               (2)Dobro osmišljeni programi naukovanja od koristi su i poslodavcima i naučnicima. Visokim standardima kvalitete izbjegava se da naukovanja uključuju samo radna mjesta za niskokvalificirane radnike i nedovoljno osposobljavanje, čime se narušava njihova popularnost. Kvalitetnim bi se naukovanjima pridonijelo socijalnoj uključenosti tako što bi se učenici u nepovoljnom položaju i osobe migrantskog podrijetla integrirali na tržište rada.

               (3)Kvalitetna i učinkovita naukovanja mogu se ostvariti strukturiranim partnerstvima koja uključuju sve relevantne dionike, posebice socijalne partnere, poduzeća, posrednička tijela poput industrijskih, trgovačkih i obrtničkih komora, stručne i sektorske organizacije, pružatelje strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, organizacije mladih i roditelja te lokalna, regionalna i nacionalna tijela. Od 2013. Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim dionicima promiče ponudu i kvalitetu naukovanja te predodžbu o njemu putem Europskog saveza za naukovanje, koji je dosad osigurao više od 700 000 ponuda za naukovanje, pripravništva ili ponuda za prvi posao. Inicijativama poduzeća kao što je Europski pakt za mlade osigurane su dodatne ponude te se pridonosi promicanju partnerstva između poduzeća i obrazovnih ustanova diljem Unije.

               (4)Europski međusektorski socijalni partneri prikupili su dokaze o kvaliteti i troškovnoj učinkovitosti naukovanja paralelnim radom i u zajedničkoj izjavi „Prema zajedničkoj viziji naukovanja” iz lipnja 2016. koja je bila temelj za Mišljenje o zajedničkoj viziji kvalitetnog i učinkovitog naukovanja i učenja kroz rad koje je 2. prosinca 2016. donio Savjetodavni odbor za strukovnu izobrazbu.

               (5)Europskim kvalifikacijskim okvirom, koji je uspostavljen 2008. i revidiran 2017.
                  12
               , poboljšava se transparentnost, usporedivost i prenosivost kvalifikacija građana, među ostalim i naučnika.

               (6)Preporukom Vijeća od 18. lipnja 2009. o Europskom referentnom okviru za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju
                  13
                uspostavljen je referentni instrument za pomoć državama članica pri promicanju i praćenju trajnog poboljšanja sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja.

               (7)Europskom poveljom o kvaliteti pripravništva i naukovanja iz 2012. Europski forum mladih pozvao je europske zemlje, europske institucije i socijalne partnere da utvrde ili ojačaju zakonodavne okvire za kvalitetu naukovanja.

               (8)U Preporuci Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade
                  14
                državama članicama se preporučuje da osiguraju da sve osobe mlađe od 25 godina dobiju kvalitetnu ponudu za posao, nastavak obrazovanja, naukovanje ili pripravništvo u roku od četiri mjeseca od gubitka zaposlenja ili završetka formalnog obrazovanja.

               (9)Europski socijalni partneri, Europska komisija i Vijeće Europske unije obvezali su se pridonijeti povećanju ponude, kvalitete i privlačnosti naukovanja u Zajedničkoj izjavi o uspostavljanju Europskog saveza za naukovanje 2. srpnja 2013.

               (10)U Izjavi Vijeća o Europskom savezu za naukovanje od 15. listopada 2013. stoji da bi učinkovitost i privlačnost naukovanja trebalo poticati poštovanjem određenih zajedničkih vodećih načela.

               (11)Preporukom Vijeća o kvalitativnom okviru za pripravništvo
                  15
               , donesenom 10. ožujka 2014., uspostavljen je niz načela za poboljšanje kvalitete pripravništva izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja.

               (12)Svi oblici učenja kroz rad, a posebno naukovanje, te razvoj mehanizama za osiguranje kvalitete određeni su kao dva od pet europskih prioriteta za razdoblje 2015.–2020. u Zaključcima iz Rige od 22. lipnja 2015., koje su podržali ministri nadležni za strukovno obrazovanje i osposobljavanje.

               (13)Radna skupina za strukovno obrazovanje i osposobljavanje u svojem je mandatu od 2014. do 2015. u sklopu okvira za obrazovanje i osposobljavanje do 2020. sastavila 20 vodećih načela za izrazito uspješno naukovanje i učenje kroz rad.

               (14)U svojem je Izvješću o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju od 4. ožujka 2016. Europski parlament pozvao na donošenje mjera za osiguranje standarda kvalitete za naukovanja.

               (15)Uredbom (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća
                  16
                predviđeno je da se od svibnja 2018. naukovanja uz ugovor o radu mogu oglašavati na europskom portalu za radnu mobilnost EURES.

               (16)U Komunikaciji od 10. lipnja 2016. o Novom programu vještina za Europu Komisija je istaknula svoju potporu socijalnim partnerima u primjeni rezultata zajedničkih projekata, primjerice uspostavom kvalitativnog okvira za naukovanje.

               (17)Komisija je u Komunikaciji o ulaganju u mlade u Europi od 7. prosinca 2016.
                  17
                pozvala na ponovni rad na stvaranju mogućnosti za mlade da uspješno započnu karijeru ulaganjem u njihovo znanje, vještine i iskustvo i pomaganjem da pronađu prvi posao ili se za njega osposobe. Cilj je pomoći mladima da iskoriste prilike, dobro se integriraju u društvo, postanu aktivni građani i ostvare uspješnu karijeru, među ostalim kvalitativnim okvirom kojim se određuju ključna načela za programe naukovanja.

               (18)Rimska deklaracija od 25. ožujka 2017. uključuje obvezu da će se raditi na Uniji u kojoj se mladima pruža najbolje obrazovanje i osposobljavanje te u kojoj oni mogu studirati i pronaći posao diljem kontinenta.

               (19)U europskom stupu socijalnih prava od 26. travnja 2017. utvrđen je niz načela kojima se podupiru pravedno i dobro funkcioniranje tržišta rada i sustava socijalne skrbi, uključujući pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje i osposobljavanje kako bi se razvile vještine relevantne za tržište rada i sudjelovanje u društvu. Navodi se i Komisijina namjera da predloži Preporuku Vijeća kojom će se definirati ključni elementi potrebni za stjecanje relevantnih vještina i kvalifikacija u kvalitetnim programima naukovanja.

               (20)Komisijinim prijedlogom preporuke Vijeća o praćenju osoba s diplomom donesenim 30. svibnja 2017. nastoji se poboljšati dostupnost kvalitativnih i kvantitativnih informacija o tome što osobe s diplomom, uključujući naučnike, rade nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja.

               (21)Potporu za naukovanje pružaju europski strukturni i investicijski fondovi (2014.–2020.), točnije Europski socijalni fond (ESF) i Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), te Erasmus+, program Unije za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih poduzeća (COSME), Program Unije za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) i Inicijativa za zapošljavanje mladih (YEI).

               (22)Nedavno su Europski parlament i dionici pozvali Komisiju da poboljša dugoročnu mobilnost naučnika diljem EU-a, čime bi se mladima dala prilika da razviju vještine potrebne za određeni posao i ključne kompetencije. Komisija je na to odgovorila uvođenjem nove aktivnosti u program Erasmus+ pod imenom Erasmus Pro, kojom se posebno podupiru dulje radne prakse u inozemstvu.

               (23)U izvješćima o Garanciji za mlade iz 2015. i 2017. Europski revizorski sud preporučuje Komisiji da razvije kriterije za kvalitetu naukovanja i drugih ponuda koje se podupiru u okviru te inicijative.

               (24)Zajedničkim shvaćanjem država članica o kvaliteti i učinkovitosti naukovanja podupire se njihov rad na reformi i modernizaciji sustava naukovanja koji pružaju sjajne prilike za učenje i razvoj karijere. Zajedničko shvaćanje pridonosi povećanju uzajamnog povjerenja i tako olakšava prekograničnu mobilnost naučnika.

               (25)Opći je cilj ove Preporuke poboljšati zapošljivost i osobni razvoj naučnika te pridonijeti razvoju visokokvalificirane radne snage koja odgovara potrebama tržišta rada.

               (26)Konkretan je cilj stvoriti usklađen okvir za naukovanje koji se temelji na zajedničkom shvaćanju kvalitete i učinkovitosti, uzimajući u obzir raznolikost strukovnog obrazovanja i osposobljavanja u državama članicama.

               (27)Za potrebe ove Preporuke naukovanje se tumači kao formalni program strukovnog obrazovanja i osposobljavanja koji povezuje konkretno učenje kroz rad u poduzećima i na drugim radnim mjestima s učenjem u ustanovama za obrazovanje i osposobljavanje, a kojim se stječu nacionalno priznate kvalifikacije. Obilježava ga ugovorni odnos naučnika, poslodavca i/ili ustanove za strukovno obrazovanje i osposobljavanje, pri čemu naučnik dobiva plaću ili naknadu za svoj rad.

               (28)Ovom se Preporukom ne sprječava države članice da zadrže ili donesu naprednije odredbe za naukovanje od onih koje se ovdje preporučuju,

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               Države članice bi trebale, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom i u bliskoj suradnji s dionicima, razviti programe naukovanja na temelju kriterija za kvalitetno i učinkovito naukovanje opisanih u nastavku i tako osigurati da oni odgovaraju potrebama tržišta rada i da su od koristi naučnicima i poslodavcima.

               Kriteriji za uvjete učenja i rada

               Pisani ugovor

               1.Prije početka naukovanja trebao bi se sklopiti pisani ugovor između poslodavca, naučnika i ustanove za strukovno osposobljavanje, u kojem se definiraju prava i obveze stranaka povezane s osposobljavanjem i radom.

               Rezultati učenja

               2.Poslodavci i ustanove za strukovno osposobljavanje trebali bi definirati skup sveobuvatnih rezultata učenja kojim bi se postigla ravnoteža između posebnih vještina potrebnih za određeni posao i ključnih kompetencija kojima se podupiru osobni razvoj i prilike za cjeloživotnu karijeru naučnika radi prilagodbe promjenjivim modelima karijere.

               Pedagoška potpora

               3.Trebali bi se angažirati voditelji osposobljavanja u poduzećima koji bi imali zadatak blisko surađivati s pružateljima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i nastavnicima kako bi se naučnicima dale smjernice i kako bi se osigurale uzajamne i redovite povratne informacije. Nastavnicima, voditeljima osposobljavanja i mentorima trebala bi se pružati potpora pri razvoju vještina i kompetencija za obuku naučnika u skladu s posljednjim metodama poučavanja i osposobljavanja te potrebama tržišta rada.

               Učenje u stvarnim radnim uvjetima

               4.Učenje bi se u velikoj mjeri, barem pola trajanja naukovanja, trebalo odvijati na radnome mjestu. To bi trebalo uključivati priliku da se dio takve prakse odradi u inozemstvu.

               Plaća i/ili naknada

               5.Naučnici bi trebali primati plaću i/ili naknadu u skladu s nacionalnim ili sektorskim zahtjevima ili kolektivnim ugovorima, ako postoje, te uzimajući u obzir podjelu troškova između poslodavaca, naučnika i javnih tijela.

               Socijalna zaštita

               6.Naučnici bi trebali imati pravo na socijalnu zaštitu, uključujući nužno osiguranje u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

               Radni, zdravstveni i sigurnosni uvjeti

               7.Radno mjesto domaćin trebalo bi biti u skladu s relevantnim propisima o uvjetima rada, posebice sa zakonodavstvom o zdravlju i sigurnosti na radu.

               Kriteriji za okvirne uvjete

               Regulatorni okvir

               8.Trebao bi se uspostaviti jasan i usklađen regulatorni okvir temeljen na pravednom i ravnopravnom partnerstvu, među ostalim na strukturiranom i transparentnom dijalogu svih relevantnih dionika. To može uključivati postupke akreditacije za poduzeća i radna mjesta koja nude mjesta za naukovanje.

               Uključenost socijalnih partnera

               9.Socijalni partneri, među ostalim i na sektorskoj razini, trebali bi biti uključeni u osmišljavanje programa naukovanja, upravljanje tim programima i njihovu provedbu, u skladu s nacionalnim sustavima industrijskih odnosa te praksama u obrazovanju i osposobljavanju.

               Potpora poduzećima

               10.Financijska i/ili nefinancijska potpora trebala bi se pružati, posebice malim i srednjim poduzećima te mikropoduzećima, na temelju podjele troškova između poslodavaca, naučnika i javnih tijela, čime bi naukovanja za poduzeća bila troškovno učinkovita.

               Fleksibilni putevi učenja i mobilnost

               11.U zahtjevima za dobivanje mjesta za naukovanje trebalo bi se uzeti u obzir relevantno informalno i neformalno učenje. Naukovanje bi trebalo voditi prema nacionalno priznatoj kvalifikaciji u skladu s Europskim kvalifikacijskim okvirom
                  18
                te bi trebalo otvoriti i druge prilike za učenje, među ostalim na razini visokog obrazovanja i osposobljavanja, te prilike za razvoj karijere. Transnacionalna mobilnost naučnika trebala bi biti sastavnica kvalifikacija stečenih naukovanjem.

               Profesionalno usmjeravanje i osvješćivanje

               12.Tijekom naukovanja naučnicima bi trebalo omogućiti profesionalno usmjeravanje, mentorstvo i potporu kako bi se postigli uspješni rezultati i smanjio broj odustajanja. Naukovanje treba promicati aktivnostima za osvješćivanje.

               Transparentnost

               13.Transparentnost ponuda za naukovanje i pristup tim ponudama u državama članicama i između njih treba osigurati uz potporu javnih i privatnih službi za zapošljavanje te, prema potrebi, uporabom alata Unije kao što je EURES.

               Osiguranje kvalitete i praćenje osoba s s diplomom

               14.Trebalo bi uspostaviti metode osiguranja kvalitete u skladu s Europskim referentnim okvirom za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju
                  19
               , među ostalim valjanu i pouzdanu procjenu rezultata učenja. Trebalo bi osigurati i praćenje zapošljavanja i napretka u karijeri naučnika.

               Provedba na nacionalnoj razini

               Radi provedbe ove Preporuke države članice bi trebale:

               15.promicati aktivno uključivanje socijalnih partnera u osmišljavanje programa naukovanja, upravljanje tim programima i njihovu provedbu, u skladu s nacionalnim sustavima industrijskih odnosa te praksama u obrazovanju i osposobljavanju,

               16.uključiti relevantne provedbene mjere u nacionalne programe reformi u okviru europskog semestra,

               17.uzeti u obzir ovaj okvir pri upotrebi financijskih sredstava Europske unije i instrumenata kojima se podupiru naukovanja.

               Komisija bi trebala pružiti nužnu potporu, među ostalim sljedećim aktivnostima:

               Pomoćne službe

               18.razvojem niza pomoćnih službi za razmjenu znanja, umrežavanje i uzajamno učenje kako bi se državama članicama i relevantnim dionicima pomoglo pri provedbi sustava naukovanja u skladu s ovim okvirom;

               Osvješćivanje

               19.promicanjem izvrsnosti i privlačnosti naukovanja informativnim kampanjama kao što je Europski tjedan vještina stečenih u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju;

               Financiranje

               20.potporom provedbi ove Preporuke putem relevantnih financijskih sredstava Unije, u skladu s relevantnom pravnom osnovom;

               Daljnje postupanje

               21.praćenjem provedbe ove Preporuke uz potporu tripartitnog Savjetodavnog odbora za strukovnu izobrazbu, na temelju mehanizama izvješćivanja u okviru europskog semestra;

               22.izvješćivanjem Vijeća o provedbi okvira u roku od tri godine od dana njegova donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  OECD (2017.), Striking the right balance – Costs and benefits of apprenticeship

                     (2)

                  http://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2017/03/25-rome-declaration/

                     (3)
                  COM(2017) 250 final i C(2017) 2600 final.

                     (4)
                  COM(2016) 381 final.

                     (5)
                  COM(2016) 940 final.

                     (6)
                  Sve države članice EU-a osim Ujedinjene Kraljevine. Osim toga, pet država kandidatkinja i tri države članice EFTA-e (Island, Norveška i Švicarska) preuzele su nacionalne obveze.

                     (7)
                  SL, 2013/C 120/01.

                     (8)
                  Europski revizorski sud, Tematsko izvješće br. 3/2015, Jamstvo za mlade EU-a: poduzeti su prvi koraci, no rizici u provedbi tek predstoje.

                     (9)
                  Europski parlament, Izvješće o programu Erasmus+ i ostalim mjerama za poticanje mobilnosti u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja – pristup koji se temelji na cjeloživotnom učenju (2015/2257/(INI)).

                     (10)
                  Europski parlament, Razvoj vještina i zapošljavanje: naukovanje, pripravništvo i volontiranje, studija za Odbor za zapošljavanje i socijalna pitanja, 2017.

                     (11)
                  Uredba (EU) 2016/589.

                     (12)
                  SL C 189/15

                     (13)
                  SL C 155, 8.7.2009., str. 1.

                     (14)
                  SL C 120, 26.4.2013., str. 1.

                     (15)
                  SL C 88, 27.3.2014., str. 1.

                     (16)
                  SL L 107, 22.4.2016., str. 1.

                     (17)
                  COM(2016) 940 final.

                     (18)
                  SL C 189/15

                     (19)
                  SL C 155, 8.7.2009., str. 1.


				|

		52014PC0085

			Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o europskim načelima za kvalitetu turizma /* COM/2014/085 final - 2014/0043 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1.        Pozadina
Prema udjelu u BDP-u i broju radnih mjesta
turizam je treća najveća društveno-gospodarska aktivnost u EU-u, a
ispred njega su sektor trgovine i distribucije te građevinski sektor. To
je jedan od malobrojnih gospodarskih sektora koji unatoč gospodarskim i
financijskim poteškoćama neprekidno rastu, zbog čega može uvelike
pridonijeti strategiji rasta „Europa 2020.” za pametno, održivo i
uključivo gospodarstvo EU-a.
U tom je sektoru[1] u 1,8 milijuna
poduzeća, najvećim dijelom malih i srednjih, zaposleno približno
3,3 % radne snage EU-a (oko 8 milijuna radnih mjesta) i on čini
otprilike 2,9 % BDP-a EU-a. Uzmu li se u obzir i sektori povezani s njim[2], njegov je neizravni
doprinos još veći: procjenjuje se da osigurava 8,9 % svih radnih
mjesta (otprilike 18,8 milijuna zaposlenika) i čini oko 7,9 %
BDP-a Europske unije[3].
Unatoč sve većoj konkurenciji drugih svjetskih regija, Europska unija
je svjetsko turističko odredište br. 1, a 2011. posjetilo ju je
384,8 milijuna stranih turista[4].
Prema Lisabonskom ugovoru EU ima ovlasti da
dopunjuje djelovanje država članica u sektoru turizma, prvenstveno
promicanjem konkurentnosti poduzećâ Unije u tom sektoru[5].
S obzirom na svoje nove ovlasti i potrebu za
donošenjem novih mjera kojima bi se potaknuo rast EU-a Komisija je 2010.
donijela komunikaciju o novom političkom okviru za turizam u
Europi[6].
U tom okviru iznosi se ambiciozan skup aktivnosti kojima je cilj (a) poticanje
konkurentnosti u sektoru turizma u Europi; (b) promicanje razvoja održivog,
odgovornog i visokokvalitetnog turizma; (c) jačanje slike i profila Europe
kao mjesta s održivim i visokokvalitetnim turističkim odredištima; i (d)
maksimalno povećanje potencijala politika i financijskih instrumenata EU-a
za razvoj turizma.
Aktivnošću 13. iz te Komunikacije jasno se predviđa stvaranje europske oznake
za kvalitetu turizma „na temelju postojećeg nacionalnog iskustva kako
bi se povećali sigurnost i povjerenje potrošača u turističke
proizvode te nagradili veliki napori stručnih turističkih djelatnika
kojima je cilj osigurati kvalitetne turističke usluge na zadovoljstvo
potrošača”.
Europski je parlament u svojem odgovoru na tu Komunikaciju
pozvao Komisiju „[...] da procijeni, u suradnji s dionicima turizma, izvedivost
uvođenja europske oznake za kvalitetu turizma, [...] kako bi se stvorila
krovna oznaka koja bi bila komplementarna nacionalnim oznakama, a priznavali bi
je oni koji žele”[7].
U studiji konkurentnosti turističke industrije EU-a iz 2009. ustanovljeno
je da se, iako ukupni broj stranih turista koji dolaze u EU još raste, udio
Europe na tržištu u posljednje vrijeme smanjuje i preuzimaju ga nova i sve
popularnija odredišta u cijelom svijetu. Osim toga, i globalizacija, internet i
promjenjivo ponašanje potrošača te sve veća zabrinutost oko utjecaja
turističkih aktivnosti na okoliš imaju snažan utjecaj na turizam[8].
Na tom sve konkurentnijem tržištu kvaliteta je za
turistička poduzeća još bitnija i ona su svjesnija da je kvaliteta
važan izvor prednosti pred konkurencijom. Zbog toga je turistima potreban
pristup pouzdanim, aktualnim, točnim i relevantnim informacijama o
kvaliteti određene turističke usluge kako bi znali po čemu se
konkurentni proizvodi razlikuju i kako bi mogli donijeti informirane odluke.
To je posebno naglašeno u slučajevima kad turisti
dolaze iz drugih država članica EU-a, u kojima uzrok nesigurnosti mogu
biti jezične poteškoće, to jest kad potrošač ne može dobiti
informacije na jeziku koji razumije.
Osim toga, s obzirom na trenutnu gospodarsku krizu, EU mora
učiniti sve u svojoj moći kako bi privukao posjetitelje iz
trećih zemalja. Zato je izrazito važno posjetiteljima osigurati
određenu razinu usluga u cijelom EU-u.
Informacije o kvaliteti turističkih usluga koje
dobivaju potrošači imaju ulogu u privlačenju posjetitelja iz
trećih zemalja, u čemu leži velik i dosad velikim dijelom
neiskorišten potencijal za povećanje broja turističkih dolazaka na
odredišta u EU-u te za poboljšanje konkurentnosti turizma EU-a. Godine 2011.
potrošnja stranih turista u EU-u iznosila je 330,44 milijarde EUR.
Prema posljednjim procjenama te bi brojke do 2022. mogle doseći 20,4
milijuna radnih mjesta i 427,31 milijardi EUR[9].
Zbog toga je trenutačnu inicijativu potrebno sagledati
i u kontekstu inicijative Komisije da u trećim zemljama od Europe
načini robnu marku[10]
i, u okviru toga, inicijative „Odredište: Europa, 2020.”[11] te viznog režima EU-a[12], kojim se državljanima
država izvan EU-a olakšava putovanje u EU[13],
kako bi se Europi pomoglo da ostane svjetsko turističko odredište br. 1.
1.2.        Trenutačno
stanje
Trenutačno na razini EU-a ne postoje posebni propisi
kojima se reguliraju informacije o kvaliteti turističkih usluga koje se
daju potrošačima[14].
Neki postojeći informacijski alati poput web-mjestâ
za ocjenjivanje i usporedbu potrošačima mogu pomoći pri
odlučivanju pod uvjetom da se na njima nalaze jasne i pouzdane
informacije.
Određene države članice na svojim državnim
područjima provode nacionalne, lokalne ili regionalne javne programe
kvalitete koje su dobrovoljno pokrenule. Postoji i niz inicijativa u sektoru
turizma na regionalnoj, nacionalnoj i transnacionalnoj razini koje se
većinom bave pitanjima kvalitete usluga specifičnih za njihove
podsektore u turizmu ili zemljopisna područja koja pokrivaju.
Kao što je potvrđeno analizom tržišta provedenom u
okviru procjene mogućih politika koja je priložena ovom prijedlogu[15], među tim
programima postoje velike razlike i zbog toga nema dosljednosti kad ih se
usporedi s obzirom na opseg unutar sektora, zemljopisno područje
djelovanja, sustav upravljanja, metodologiju procjene i kriterije ocjenjivanja.
Zbog velikog broja i raznolikosti postojećih privatnih
i javnih programa kvalitete tržište je u pogledu ocjenjivanja kvalitete
turističkih usluga jako neusklađeno.
Posljedica je te neusklađenosti da turisti
koji putuju preko granice ne dobivaju dosljedne informacije kako bi lako
razumjeli čemu služe različiti programi kvalitete i kako razlikovati
konkurentske usluge. To uzrokuje zbunjenost. Time se i ograničava
mogućnost programa kvalitete da učinkovito informiraju potrošače
o razini kvalitete turističkih usluga koje nude, što potrošačima
otežava donošenje informiranih odluka, pogotovo kad putuju u drugu državu
članicu ili dolaze iz trećih zemalja. Zbog toga potrošači ne nagrađuju
poduzeća koja ulažu u kvalitetu, što bi mogli učiniti odabirom
njihovih proizvoda ili održavanjem njihova ugleda. Ta činjenica
odvraća poduzeća, pogotovo mala i srednja poduzeća s
ograničenim financijskim sredstvima, od ulaganja u kvalitetu. Zbog toga
turistička industrija u EU-u ne može u potpunosti iskoristiti svoju
konkurentsku prednost u kvaliteti usluga i ostvariti svoj gospodarski
potencijal isticanjem kvalitete svojih usluga. Dionici u turizmu dosad nisu na
razini EU-a uspjeli ostvariti uspješnu suradnju i time smanjiti nedosljednost u
EU-u između postojećih ili budućih programa kvalitete, a nema ni
naznaka da bi se mogla pokrenuti privatna ili javna inicijativa koja bi mogla
poboljšati tu situaciju. Zbog toga je potrebno hitno
pokušati riješiti pitanje rascjepkanosti tržišta na nekoliko razina.
Postojeća rascjepkanost među sustavima za ocjenu kvalitete uzrokuje
zbunjenost i može negativno utjecati na konkurentnost europskog turizma.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
2.1.        Postupak
savjetovanja
Nakon donošenja Komunikacije iz 2010. Komisija
je uz pomoć država članica i dionika turističke djelatnosti
počela s prikupljanjem podataka o postojećim programima kvalitete.
Tijekom 2011. održane su dvije radionice za razmjenu informacija o postojećim
iskustvima i razmjenu zamisli o mogućim zajedničkim načelima
kvalitete za turističke usluge. Početkom 2011. Komisija je
uspostavila neslužbenu stručnu skupinu u kojoj su sudjelovali voditelji
postojećih javnih i privatnih programa kvalitete te predstavnici
potrošača i kojoj je zadaća bila da pomogne u stvaranju nacrta plana.
Većina dionika koji su sudjelovali u radionicama i neslužbena stručna
skupina složili su se da bi se za inicijativu EU-a trebao primijeniti pristup
„odozdo prema gore”, to jest da bi se inicijativa trebala temeljiti na
postojećim i budućim inicijativama država članica i sektora
turizma te ih priznati. Međutim, dionici su iznijeli različite
stavove što se tiče sadržaja zajedničkih načela. Dionici su
imali različite stavove i o uključivanju pitanja ekološke održivosti
u načela.
U rujnu i listopadu 2011. provedeno je ciljano
savjetovanje kako bi se saznali stavovi većeg kruga dionika koji su
činile glavne europske turističke udruge i savezi, ostale udruge u
sektoru turizma, organizacije potrošača i tijela država članica.
Rezultati tog savjetovanja, kad je riječ o stavovima dionika, bili su
jednaki kao i rezultati prethodno opisanih radionica.
Savjetovanje s državama članicama
provedeno je i u okviru redovitih sastanaka Komisijinog Savjetodavnog odbora za
turizam, na kojima su one iznijele različita mišljenja: neke države
članice snažno su podržale tu inicijativu, no usprotivile su se obvezama
da javna uprava sudjeluje u upravljanju takvom inicijativom EU-a, a kao razlog
za to navele su da se to protivi načelu supsidijarnosti i
ograničenjima pravne osnove te da nacionalna tijela na raspolaganju imaju
ograničena sredstva.
Kako bi proširila savjetovanje s dionicima i
povećala razinu stručnosti, Komisija je u siječnju 2012.
organizirala otvorenu konferenciju. Dokumentacija i izvješće s te
konferencije dostupni su na web-mjestu Komisije[16]. Iz rasprava na toj
konferenciji bilo je vidljivo da se mišljenja i stavovi privatnih i javnih
dionika nisu promijenili.
Od svibnja do srpnja 2012. provedeno je javno
savjetovanje u okviru web-stranice „Vaš glas u Europi”, web-mjesta
Glavne uprave za poduzetništvo i industriju na poslužitelju Europa te s
pomoću poruka e-pošte poslanih velikom broju privatnih i javnih dionika te
predstavnicima država članica. Stručne udruge i savezi te javna
uprava činili su 90 % od više od 150 sudionika. Preostalih 10 %
činila su turistička poduzeća, od kojih dvije trećine
sudjeluju u nekom programu kvalitete. I sindikati turističkih djelatnika i
predstavnici potrošača aktivno su sudjelovali u postupku savjetovanja.
Većina sudionika složila se s Komisijinim objašnjenjem problema i s time
da je u tom području potrebno provesti inicijativu na razini EU-a.
Rezultati javnog savjetovanja objavljeni su na web-mjestu Komisije[17].
U okviru procjene mogućih politika
provedena je dodatna studija o iskustvima poduzeća u pogledu sudjelovanja
u programu kvalitete, a informacije dobivene od voditelja reprezentativnog
uzorka postojećih programa kvalitete i poduzeća koja u njima
sudjeluju bile su korisne u procjeni utjecaja predložene inicijative[18].
2.2.        Procjena
mogućih politika
Komisija je u cilju poboljšanja dosljednosti
među postojećim i budućim programima kvalitete procijenila
različite moguće politike, čime bi se poboljšala i dosljednost
informacija koje se daju potrošačima.
Razmotreno je sveukupno sedam mogućih
politika, a četiri su uključene u procjenu. To su opcija da se
politika ne mijenja, opcija samoregulacije sektora turizma te dvije opcije koje
uključuju intervenciju EU-a. U posljednjim dvjema opcijama ispitan je
utjecaj mogućeg uključivanja određenih načela u te
koncepte, na primjer načela povezanih s pitanjima ekološke održivosti.
Gospodarski i društveni utjecaji te utjecaji na okoliš za svaku su opciju
procijenjeni na temelju njezine učinkovitosti u ispunjavanju ciljeva
politike, ekonomičnosti te dosljednosti s drugim politikama EU-a.
U procjeni je posebna pozornost posvećena
činjenici da bi sudjelovanje u opciji kojom se predlaže samoregulacija ili
u onoj kojom se predlaže intervencija EU-a bilo dobrovoljno. Temeljito je
razmotreno i očuvanje jedinstvenosti i raznolikosti turističke ponude
Europe, pogotovo s obzirom na mnoštvo različitih turističkih
podsektora na koje se mogu primijeniti europska načela za kvalitetu
usluga.
U procjeni nije odabrana najbolja opcija jer
su usporedbom ustanovljene jednaka učinkovitost, djelotvornost i
dosljednost i za opciju koja uključuje samo načela povezana s
kvalitetom usluga i za opciju u okviru koje bi se pružale informacije i o
drugim pitanjima, na primjer o ekološkoj održivosti.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
3.1.        Pravna osnova
Prijedlog se temelji na člancima 195. i
292. UFEU-a.
3.2.        Načelo supsidijarnosti i
proporcionalnosti
Člankom 195. UFEU-a određeno je da
EU „dopunjuje djelovanje država članica u sektoru turizma, osobito
promicanjem konkurentnosti poduzeća Unije u tom sektoru”. U skladu s
načelom supsidijarnosti sudjelovanje u predloženoj aktivnosti EU-a
dobrovoljno je. Predloženom inicijativom ne poništavaju se postojeće
inicijative koje su pokrenule države članice ili turistička
industrija.
Razlog za pokretanje aktivnosti EU-a jest
transnacionalnost tog problema. To se odnosi na prekogranične situacije u
kojima se turističke usluge pružaju u državama u kojima turist nema
državljanstvo, čime se ograničava dodana vrijednost koju
prekograničnim putnicima mogu osigurati programi kvalitete, pogotovo kad
ti putnici dolaze iz države izvan EU-a.
Trenutačna situacija (opisana u odjeljku
1.2.) u pogledu ocjene kvalitete turističkih usluga u Europi nije pogodna
za osiguravanje prikladnih jednakih uvjeta u turističkoj industriji EU-a.
Nedosljednost programa ocjenjivanja kvalitete turističkih usluga na
nacionalnoj i regionalnoj razini zbunjuje potrošače i stvara prepreke
unutarnjem tržištu.
Države članice koje žele samostalno
poboljšati dosljednost kvalitete turističkih usluga koje se nude u EU-u
imaju ograničene ovlasti i djelokrug. Zasad države članice nisu
pokrenule prekograničnu koordinaciju načela kvalitete turizma i nema
naznaka da će to učiniti u budućnosti. S obzirom na to da
trenutačno postoji malen broj javnih programa na nacionalnoj razini,
takvom se suradnjom svakako ne bi ostvarila opsežna prekogranična
suradnja. Osim toga, države članice trenutačno ne mogu poboljšati
dosljednost među privatnim programima ostalih država članica.
Zbog toga je provođenje aktivnosti EU-a potrebno i opravdano.
Također, aktivnosti
koje poduzima turistička industrija čak su i na transnacionalnoj
razini ograničene na određeni podsektor (ili možda na nekoliko
povezanih podsektora), ali nemaju dobar horizontalni djelokrug. Zbog toga
potrošači dobivaju nedosljedne informacije te je programima kvalitete i
poduzećima koja u njima sudjeluju ograničena mogućnost pružanja
informacija u prekograničnom sustavu unutar EU-a te putnicima iz
trećih zemalja. Ne očekuje se da će se to promijeniti i potrebno
je provesti aktivnost na razini EU-a.
EU je upravo zbog svoje veličine u boljem
položaju za rješavanje prethodno navedenih problema sektorske i zemljopisne
rascjepkanosti. Okvir EU-a za ostvarivanje općeg interesa za promicanje
konkurentnosti turizma Unije bio bi učinkovitiji u pogledu
prekogranične vidljivosti i vjerodostojnosti. To se može postići
potporom dosadašnjem radu javnih i privatnih subjekata u sektoru turizma te
poticanjem i stvaranjem okruženja u kojemu oni mogu udružiti svoje napore.
Europska načela za kvalitetu turizma mogu se bolje promicati s pomoću
aktivnosti EU-a u okviru općenite promotivne strategije EU-a za turizam,
kako u državama članicama, tako i s putnicima iz trećih zemalja.
Dodanu vrijednost aktivnosti velikog opsega koordiniranih na razini EU-a
potvrdila je većina dionika.
Konačno, prijedlog je u
skladu s načelom proporcionalnosti. Inicijativa je osmišljena kako bi se
njezini troškovi ograničili samo na one koji su potrebni za ostvarivanje
ciljeva politike. Za primjenu predloženih načela kvalitete uglavnom su
potrebne organizacijske promjene, uključujući ograničena
ulaganja, kojima bi protuteža trebale biti koristi od povećanog zadovoljstva
potrošača i od dodatnih aktivnosti EU-a.
U cilju poštovanja ovlasti
država članica preporučuje se da države članice u suradnji s
Komisijom na svojim državnim područjima koordiniraju, prate i promiču
primjenu europskih načela za kvalitetu turizma. Uz te mjere prijedlog
poštuje načelo supsidijarnosti.
3.3.        Nacrt prijedloga
3.3.1.   Predmet
i ciljevi
Europska načela za kvalitetu turizma
iznesena u ovom prijedlogu primjenjuju se na turističke usluge koje se u
Uniji nude izravno potrošačima i preporučuje se da ih se pridržavaju
javne i privatne organizacije koje pružaju usluge u području turizma.
Cilj je inicijative da
potrošači, pogotovo oni koji putuju u drugu državu članicu ili dolaze
iz treće zemlje, dobiju bolje informacije o kvaliteti turističkih
usluga, čime se potrošačima kojima je stalo do kvalitete
omogućuje da donesu informirane odluke. Time se turistička
poduzeća u EU-u, pogotovo mala i srednja poduzeća, snažnije
potiču da nastave ulagati u kvalitetu. Taj se cilj pokušava ostvariti
poboljšanjem dosljednosti kvalitete turističkih usluga na razini EU-a
određivanjem europskih načela kojih bi se morale pridržavati
turističke organizacije. Ta načela potječu iz kriterija koje su
predložili dionici i koji su procijenjeni u okviru otvorenog savjetovanja.
U operativnom smislu cilj je da se do revizije
inicijative znatan broj turističkih organizacija u EU-u već pridržava
europskih načela za kvalitetu turizma.
Dodana vrijednost te inicijative bit će
višestruka: kao prvo, turističke organizacije koje se budu pridržavale tih
načela moći će iskoristiti pogodnosti promotivnih aktivnosti i
aktivnosti jačanja svijesti koje bude provodila Komisija. Time će se
ostvariti povećana vidljivost koja će tim organizacijama
omogućiti da lakše stupe u kontakt s potrošačima i pružit će im
se mogućnost da svoje aktivnosti prošire i na tržišta na koja inače
ne bi mogle, prvenstveno tržišta trećih zemalja; kao drugo,
potrošačima će ta dodana vrijednost biti jamstvo da postoje
određena europska načela za kvalitetu koju god državu članicu da
posjete. Konačno, isticanje i naglašivanje visoke kvalitete
turističkih usluga u Europi pridonijet će općoj strategiji EU-a
za poboljšavanje turističkih tokova putnika iz i izvan Europe, čime
će se nadopuniti napori za blaži vizni režim za turiste iz trećih
zemalja te od Europe stvoriti robna marka u obliku skupa održivih i
visokokvalitetnih turističkih odredišta.
Naposljetku, time će se pridonijeti
pojačanoj konkurentnosti sektora turizma i pojačati njegovu
sposobnost da omogući gospodarski rast i otvaranje radnih mjesta, što
će koristiti državama članicama i gospodarstvu cijelog EU-a.
3.3.2.   Primjena europskih načela za kvalitetu turizma
Područje
primjene u sektoru i zemljopisni opseg
Kako bi se ostvarila bolja dosljednost
kvalitete turističkih usluga u EU-u, europska načela za kvalitetu
turizma mogu se bez ograničenja na podsektor primjenjivati na sve javne i
privatne turističke organizacije koje djeluju na nacionalnoj, regionalnoj,
lokalnoj ili transnacionalnoj razini i potrošačima nude turističke
usluge u Uniji.
Koordinacija, praćenje i promidžba
U skladu s načelom supsidijarnosti, od
država članica zatražit će se da koordiniraju, prate i promiču
europska načela za kvalitetu turizma na svojim državnim područjima.
Državama članicama preporučit će
se i da međusobno surađuju u pogledu transnacionalnih
turističkih organizacija. Zatražit će se i da surađuju s
Komisijom u okviru Savjetodavnog odbora za turizam kako bi se olakšalo
praćenje i procjena te inicijative koji bi se, među ostalim, mogli
provesti kroz posebne ankete među državama članicama, predstavnicima
sektora turizma i potrošačima.
Programom za konkurentnost poduzeća te
malih i srednjih poduzeća (COSME) za razdoblje 2014. – 2020. kao konkretan
cilj određeno je poboljšanje okvirnih uvjeta za konkurentnost i održivost
poduzeća Unije u sektoru turizma. Kako bi poboljšala sliku i profil Europe
kao održivog, odgovornog i visokokvalitetnog odredišta, Komisija će
poduzeti informativne, komunikacijske i promotivne aktivnosti, uključujući
izradu posebnog web-mjesta na kojemu će biti dostupne informacije o
europskim načelima za kvalitetu turizma. Komisija će i olakšati
razmjenu najboljih praksi i iskustava.
3.3.3.   Ocjena
Predviđeno je da će se ocjena
provedbe ove Preporuke izraditi tri godine nakon objave Preporuke u Službenom
listu. Komisija će procijeniti i jesu li za osiguravanje dosljedne
kvalitete usluga u turizmu potrebne dodatne mjere.
4.           PRORAČUNSKE POSLJEDICE
Prikladan iznos sredstava iz proračuna za
promicanje europskih načela za kvalitetu turizma može se predvidjeti na
temelju Programa za konkurentnost poduzeća te malih i srednjih
poduzeća (COSME)[19].
2014/0043 (NLE)
Prijedlog
PREPORUKE VIJEĆA
o europskim načelima za kvalitetu
turizma
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 195. i 292.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       U svojoj komunikaciji od 30.
lipnja 2010. „Europa, svjetsko turističko odredište br. 1 – novi
politički okvir za turizam u Europi”[20]
Komisija potvrđuje da je u okviru općeg cilja promicanja Unije u
trećim zemljama kao skupa visokokvalitetnih turističkih odredišta
potrebno promicati razvoj održivog, odgovornog i visokokvalitetnog turizma.
(2)       Promicanje visoke ekološke
učinkovitosti turističkih smještajnih kapaciteta i kampova te
najboljih praksi ekološkog upravljanja u sektoru turizma već je posebno
obuhvaćeno na razini Unije provedbom Uredbe (EZ) br. 66/2010 Europskog
parlamenta i Vijeća[21]
te Uredbe (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća[22].
(3)       U Uniji već postoji niz
različitih javnih i privatnih programa kvalitete kojima je cilj pružanje
informacija potrošačima o kvaliteti turističkih usluga te davanje
smjernica stručnim turističkim djelatnicima. Ti se programi znatno
razlikuju s obizrom na područje primjene, sustav upravljanja, metodologiju
i kriterije. Osim toga, njihovo je djelovanje ograničeno na određene
podsektore ili zemljopisna područja, zbog čega je područje
ocjenjivanja kvalitete turističkih usluga jako neusklađeno.
(4)       Zbog te neusklađenosti i
nedostatka dosljednih procjena u okviru postojećih programa kvalitete,
potrošačima koji putuju preko granice unutar Europske unije ili dolaze u
Uniju iz trećih zemalja moglo bi biti teško usporediti usluge koje nude
različiti programi kvalitete. Tim manjkom dosljednosti potrošačima se
ograničava mogućnost da donesu u potpunosti informirane odluke.
(5)       Zbog nedostatka dosljednih
procjena u okviru postojećih programa kvalitete turistička
poduzeća zasad imaju ograničene mogućnosti isticanja prema
potrošačima i korištenja koordiniranim aktivnostima. To se posebno odnosi
na mikropoduzeća i mala poduzeća koja često nemaju
odgovarajuće alate i sredstva koji su im potrebni kako bi promicala sebe i
visokokvalitetne usluge koje nude.
(6)       Kako bi se povećala
konkurentnost turističke industrije potrebno je postići da
turistička poduzeća Unije budu privlačnija državljanima
trećih zemalja.
(7)       Zbog toga treba odrediti niz
europskih načela za kvalitetu turizma s kojima bi se složili
potrošači i turistička industrija.
(8)       Kako bi se obuhvatio
najveći mogući broj podsektora i istovremeno očuvala raznolikost
turističke ponude Unije, europska načela za kvalitetu turizma trebala
bi biti općenita, ali bi trebala i osigurati dodanu vrijednost u skladu s
očekivanjima potrošača da im se pruže visokokvalitetne
turističke usluge.
(9)       Kako bi se osigurala
zadovoljavajuća kvaliteta turističkih usluga, relevantnim
zaposlenicima mora se pružiti odgovarajuća obuka za poslove koji su im
dodijeljeni. Zbog toga je potrebno zabilježiti u evidenciji obuke bilježiti
završene obuke.
(10)     Kako bi se olakšalo stalno
poboljšavanje kvalitete turističkih usluga i ispunili zahtjevi
potrošača, važno je provoditi ankete među potrošačima i
pobrinuti se da potrošači dobiju odgovara na njihove pritužbe.
(11)     Kako bi se potaknule
autentičnost i raznolikost turističke ponude Unije, potrošačima
treba pružati aktualne informacije o lokalnim običajima, nasljeđu,
tradicijama, uslugama i proizvodima.
(12)     Kako bi se pojačala
svijest o europskim načelima za kvalitetu turizma i time pridobilo
povjerenje potrošača, najvažnije je da turističke organizacije
potrošačima daju informacije i smjernice u vezi s tim načelima.
(13)     Kako bi se olakšala primjena
europskih načela za kvalitetu turizma na državnim područjima država
članica te koordinacija njihovih aktivnosti, države članice trebale
bi na transparentan način koordinirati, pratiti i promicati europska
načela za kvalitetu turizma.
(14)     Kako bi se osiguralo da
turističke organizacije koje djeluju u najmanje dvjema državama
članicama EU-a (transnacionalne organizacije) dobrovoljno primjenjuju
europska načela za kvalitetu turizma, nužno je da u okviru tih
organizacija države članice međusobno surađuju na primjeni
europskih načela za kvalitetu turizma.
(15)     Kako bi se olakšala dosljedna
primjena europskih načela za kvalitetu turizma te njihova koordinacija,
praćenje i promicanje u Uniji, države članice pozivaju se da
razmjenjuju informacije i iskustva. Komisija bi trebala olakšati takvu razmjenu
informacija.
(16)     Kao dopuna aktivnostima država
članica za promicanje konkurentnosti sektora turizma, važno je i
informiranje potrošača i jačanje njihove svijesti o europskim
načelima za kvalitetu turizma u okviru prikladnih promotivnih i
informativnih aktivnosti unutar Unije, ali i u trećim zemljama, a sve to u
svrhu promocije Unije kao skupa visokokvalitetnih odredišta. Osim toga, kako bi
se potaknulo stvaranje povoljnog okruženja za razvoj sektora turizma, važno je
i postići da europska načela za kvalitetu turizma budu privlačna
turističkim organizacijama. Stoga je važno da države članice i
Komisija na tome surađuju.
(17)     Kako bi se olakšalo
praćenje i procjena primjene europskih načela za kvalitetu turizma,
države članice imaju važnu ulogu u obavješćivanju Komisije o primjeni
europskih načela za kvalitetu turizma na svojim državnim područjima,
prvenstveno u okviru sastanaka Savjetodavnog odbora za turizam.
(18)     Kako bi odgovorila na
promjenjive tržišne uvjete u sektoru turizma i osigurala dugoročnu dodanu
vrijednost europskih načela za kvalitetu turizma, Komisija bi trebala
pratiti njihovu primjenu i ocijeniti provedbu ove Preporuke tri godine nakon
njezine objave u Službenom listu Europske unije. Iz istog bi razloga
Komisija trebala procijeniti jesu li za postizanje ciljeva iznesenih u ovoj
Preporuci potrebne daljnje mjere,
OVIME PREPORUČUJE:
1.         Predmet i
područje primjene
Ovom Preporukom utvrđuje se niz europskih načela za kvalitetu
turizma (u daljnjem tekstu „načela”) koja trebaju primjenjivati
turističke organizacije.
2.         Definicije
Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„turistička organizacija” znači javna ili
privatna organizacija osnovana u Uniji koja potrošačima pruža usluge u
području turizma na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili
transnacionalnoj razini;
(b)
„transnacionalna turistička organizacija”
znači turistička organizacija koja djeluje na državnim
područjima ili na dijelovima državnih područja najmanje dviju država
članica.
3.         Europska načela
za kvalitetu turizma
Ako to odgovara njihovoj veličini i poslovnom konceptu,
turističkim organizacijama predlaže se da na svoje aktivnosti primjene
sljedeća načela:
(a)
osigurati obuku zaposlenika, uključujući
sljedeće:
i.       obučavati sve zaposlenike uključene u pružanje
usluga izravno potrošačima kako bi se osiguralo zadovoljavajuće
ispunjavanje zadataka koji su im dodijeljeni;
ii.      bilježiti obuku koju su zaposlenici prošli u evidenciju obuke
koja će se u tu svrhu pokrenuti;
iii.     imenovati koordinatora za kvalitetu kako bi se osigurao
usklađen pristup za upravljanje kvalitetom usluga koje se nude te
uključivanje relevantnih zaposlenika u postupak povećanja kvalitete;
(b)
primijeniti politiku zadovoljstva potrošača,
uključujući sljedeće:
i.       pokrenuti mehanizam za obradu pritužbi potrošača na
mjestu pružanja usluge ili internetom;
ii.      osigurati da se na pritužbe odgovara bez odgađanja;
iii.     provoditi ankete o zadovoljstvu potrošača i
upotrebljavati rezultata tih anketa za poboljšanje kvalitete usluga;
(c)
izraditi i pridržavati se dokumentiranog plana za
čišćenje i održavanje za pogone ili opremu ako je to potrebno;
(d)
pružati informacije potrošačima,
uključujući sljedeće:
i.       informacije o lokalnim običajima, naslijeđu,
tradicijama, uslugama i proizvodima;
ii.      informacije o dostupnosti s obzirom na usluge koje se nude;
iii.     informacije o pitanjima održivosti s obzirom na usluge koje se
nude;
iv.     informacije o načelima;
(e)
pobrinuti se da su te informacije točne,
pouzdane, jasne i dostupne barem na najvažnijem stranom jeziku ako je to u
interesu određene lokacije i poslovnog koncepta
4.         Aktivnosti država
članica
4.1.        Države članice trebaju koordinirati, pratiti i
promicati primjenu načela na svojim državnim područjima. U tu se
svrhu države članice pozivaju da:
(a)
prate turističke organizacije u provedbi
načela navedenih u točki 3.;
(b)
s drugim državama članicama koordiniraju
aktivnosti povezane s načelima i njihovu primjenu;
(c)
promiču načela među turističkim
organizacijama;
(d)
se u suradnji s drugim državama članicama
pobrinu da turističkim organizacijama osiguraju odgovarajuće
informacije i smjernice povezane s načelima;
(e)
međusobno surađuju kako bi
transnacionalnim turističkim organizacijama olakšale provedbu načela.

4.2.        Preporučuje se i da se
pri provođenju aktivnosti država članica jamči transparentnost.
5.         Suradnja između
država članica i Komisije
Države članice pozivaju se da obavijeste Komisiju o aktivnostima
navedenima u točki 4. i da surađuju s Komisijom s obzirom na
praćenje i procjenu tih aktivnosti te na inicijative jačanja svijesti
i promotivne inicijative koje provode.
6.          Praćenje i
procjena
6.1.        Komisija treba
procijeniti provedbu ove Preporuke do [datuma tri godine
nakon objave ove Preporuke u Službenom listu].
6.2.        Komisija treba procijeniti i treba li za poboljšanje
dosljednosti kvalitete turističkih usluga u državama članicama
predložiti daljnje mjere kako su navedene u ovoj Preporuci.
7.         Završne odredbe
Ova se Preporuka objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Vijeće
Predsjednik
[1]               Tradicionalni pružatelji usluga putovanja i
turističkih usluga (hoteli, restorani, putničke agencije,
poduzeća za najam automobila, čarter zrakoplovi, turistički
autobusi, plovila za krstarenje itd.) koji svoju robu i usluge nude izravno
posjetiteljima.
[2]               Konkretno, poduzeća koja se bave distribucijom i
gradnjom, sva prijevozna poduzeća (zračni, željeznički,
pomorski, autobusni prijevoz itd.) te sektor kulture (uključujući
kulturnu i kreativnu industriju).
[3]               Svjetsko vijeće za putovanja i turizam 2012.
http://www.wttc.org/site_media/uploads/downloads/european_union2012.pdf
[4]               UNWTO, Svjetski turistički barometar, svibanj 2012.
[5]               Članak 6. točka (d) Ugovora o funkcioniranju
Europske unije” (UFEU). Osim toga, u članku 195. UFEU-a za EU je
predviđeno sljedeće: „U tu svrhu djelovanje Unije ima za cilj: (a)
poticati stvaranje okruženja koje pogoduje razvoju poduzetnika u tom sektoru;
(b) promicati suradnju među državama članicama, ponajprije razmjenu
dobre prakse”.
[6]               Europa, svjetsko turističko odredište br. 1 –
novi politički okvir za turizam u Europi COM(2010) 352 završna
verzija.
[7]               P7_TA-PROV(2011)0407 –
Rezolucija Europskog parlamenta od 27. rujna 2011. o Komunikaciji Europa,
svjetsko turističko odredište br. 1 – novi politički okvir za turizam
u Europi.
[8]               Ecorys (2009.), str. 2.
[9]               chttp://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1177_en.htm
[10]             Komunikacijom COM(2010) 352 završna verzija predviđa
se stvaranje robne marke „Europa” kako bi se poduprli promotivni napori na
nacionalnoj i regionalnoj razini te kako bi se europskim turističkim
odredištima omogućilo da se istaknu među drugim međunarodnim
odredištima (aktivnost 18.).
[11]             Financirat će se ad hoc bespovratnim
sredstvima i provesti u suradnji s Europskom putničkom komisijom, a glavni
je cilj određivanje strategije za marketing i stvaranje robne marke za inicijativu
„Odredište: Europa”.
http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/international/index_en.htm
[12]             COM(2012) 649 završna verzija.
[13]             Trenutačno državljanima 42 država i entiteta nije
potrebna viza za putovanje u EU. Državljanima 16 karipskih i tihooceanskih
otočnih država uskoro bi trebalo biti omogućeno putovanje u
schengenski prostor bez vize. Cilj je državljanima tih država pojednostavniti
putovanje u schengenski prostor te na Cipar i u Bugarsku i Rumunjsku.
Prijedlogom Komisije predviđa se da će se na izuzeća od obveze
posjedovanja viza odgovoriti dogovorima o ukidanju viza, čime bi se
uspostavio bezvizni režim za sve građane EU-a koji žele otputovati u te
države. http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-1179_en.htm?locale=en
[14]             Općeniti propisi EU-a o zaštiti potrošača
već postoje, na primjer Direktiva 2011/83/EU o pravima potrošača.
[15]             Procijenjeni utjecaji mogućnosti i pravnih
instrumenata krovne europske oznake za kvalitetu turizma, CEPS, rujan 2012. Dostupni su na internetu na adresi: http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/_getdocument.cfm?doc_id=7655, u daljnjem tekstu CEPS (2012.).
[16]             http://ec.europa.eu/enterprise/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5642
[17]             http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/tourism/public-consultation-etq/index_en.htm
[18]             CEPS (2012.)
[19]             Uredba o pokretanju Programa za konkurentnost
poduzeća te malih i srednjih poduzeća za razdoblje
2014. – 2020., Uredba (EU) br. 1287/2013, SL L 347, str. 33.
[20]             COM (2010) 352 završna verzija.
[21]             Uredba (EZ) br. 66/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
od 25. studenoga 2009. o znaku za okoliš EU-a (SL L 27, 30.1.2010., str. 1.).
[22]             Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i
Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju
organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice
(EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije
2001/681/EZ i 2006/193/EZ (SL L 342,
22.12.2009. str. 1.).