				|

		52013PC0547

			Prijedlog DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju izvan snage Direktive 2007/64/EZ /* COM/2013/0547 final - 2013/0264 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           Kontekst prijedloga
Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi
Na
tržištu elektroničkog platnog prometa u Europi postoje odlične
mogućnosti za inovacije. Posljednjih
godina potrošači su već uvelike promijenili svoje navike povezane s
platnim prometom. Zbog sve većeg broja
plaćanja kreditnom i debitnom karticom, ali i razvoja e-trgovine i
rastuće popularnosti pametnih telefona otvorio se put novim sredstvima
plaćanja. Na europskoj razini velike su
pogodnosti bolje tržišne integracije i smanjene rascjepkanosti u ovom
području.
Uz
pomoć ove inicijative potrošači i trgovci imat će priliku u
potpunosti iskoristiti pogodnosti unutarnjeg tržišta, posebno u pogledu
e-trgovine. Cilj je ovim prijedlogom dalje razvijati tržište elektroničkog
platnog prometa na razini cijele Europske unije, čime će se
omogućiti potrošačima, trgovcima na malo i drugim sudionicima na
tržištu da u potpunosti uživaju pogodnosti unutarnjeg tržišta EU-a, u skladu sa
Strategijom 2020. i Digitalnom agendom. Takav
nastavak integracije postaje sve važniji s obzirom na to da se svijet udaljava
od tradicionalnih načina trgovanja i približava se digitalnom
gospodarstvu.
Kako
bi se to postiglo i potaklo više tržišnog natjecanja, učinkovitosti i
inovativnosti u području e-platnog prometa, trebala bi postojati pravna
jasnoća i jednaki uvjeti, čime bi se smanjili troškovi i cijene za
korisnike usluga platnog prometa, stvorio veći izbor i transparentnost
usluga platnog prometa, a time bi se olakšalo pružanje inovativnih usluga
platnog prometa i pružile sigurne i transparentne usluge platnog prometa.
Ti
ciljevi postići će se ažuriranjem i dopunom trenutačnog okvira
za usluge platnog prometa; osiguravanjem
pravila kojima se povećava transparentnost, inovativnost i sigurnost u
području platnog prometa u maloprodaji te unaprjeđujući
usklađenost nacionalnih pravila, s naglaskom na legitimne potrebe
potrošača. Predloženim mjerama to se
nastoji postići na tehnološki neutralan način koji će ostati
upotrebljiv bez obzira na nastavak razvoja usluga platnog prometa.
U
ovaj prijedlog uključuje se i njime se stavlja izvan snage Direktiva
2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća („Direktiva o uslugama platnog
prometa” ili „DUPP”)[1]
kojom se postavljaju temelji za usklađen pravni okvir za stvaranje integriranog
tržišta platnog prometa, a time se unaprjeđuju jednaki uvjeti i dostupnost
trenutačnog okvira za platni promet za sve dionike.
U
vrijeme kada je razlika između institucija platnog prometa (koje podliježu
Direktivi o uslugama platnog prometa) i institucija za elektronički novac
(koje podliježu Direktivi 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[2], drugoj Direktivi o
elektroničkom novcu ili „DEN”) sve manje jasna s obzirom da se tehnologija
i poslovni modeli približavaju, optimalna bi bila potpuna modernizacija okvira
za digitalni platni promet čime bi se postiglo združivanje obaju
kategorija sudionika i odgovarajućih zakonodavnih akata. To bi međutim uključivalo preispitivanje
Direktive o elektroničkom novcu kao preduvjeta za osiguravanje
usklađenog regulatornog okvira. Nažalost,
iz razloga što su mnoge države članice kasno prenijele Direktivu o
elektroničkom novcu, nije bilo moguće steći dovoljno iskustva
povezanog s tom Direktivom kako bi se mogla ocijeniti zajedno s Direktivom o
uslugama platnog prometa i razmotriti moguće sinergije u preispitivanju. Preispitivanje Direktive 2009/110/EZ
predviđeno je u 2014.
Opći kontekst
Tijekom
proteklih 12 godina postignut je važan napredak i integracija platnog prometa u
maloprodaji u Europskoj uniji, s trenutačnom regulatornom i zakonodavnom
stečevinom u području platnog prometa.
Pravnim
okvirom utvrđenim Direktivom o uslugama platnog prometa, Uredbom (EZ) br.
924/2009 o prekograničnim plaćanjima[3]
i Drugom direktivom o elektroničkom novcu već se postigao znatan napredak
u području integracije europskih tržišta platnog prometa u maloprodaji. Uredbom (EU) br. 260/2012 o konačnom datumu za
migraciju na SEPA-u[4]
postigao se još veći razvoj određivanjem rokova za migraciju za
paneuropske kreditne transfere i izravna terećenja, zamjenjujući
nacionalne programe za nacionalni i prekogranični platni promet u eurima
unutar EU-a (1. veljače 2014. za europodručje). Taj regulatorni okvir dopunjuje se sudskom praksom
Europskog suda i odlukama Komisije u kontekstu prava tržišnog natjecanja u
području platnog prometa u maloprodaji.
Tržište
platnog prometa u maloprodaji vrlo je dinamično i posljednjih je godina
doživjelo značajne inovacije. Istovremeno, važna područja tržišta
platnog prometa, posebno kartično plaćanje i nova sredstva
plaćanja poput internetskog i mobilnog platnog prometa često su i
dalje rascjepkana uzduž nacionalnih granica, čime se otežava inovativnim
digitalnim uslugama platnog prometa koje se lako upotrebljavaju da se
učinkovito razviju i da se njima potrošačima i trgovcima na malo
pruže prikladni i sigurni načini plaćanja (s mogućom iznimkom
kreditnih kartica) na paneuropskoj razini kako bi mogli kupovati sve širu
ponudu robe i usluga. Kao rezultat posljednjih
događanja na tim tržištima istaknule su se određene praznine u
trenutačnom pravnom okviru za platni promet i tržišne manjkavosti na
tržištu za kartična plaćanja te internetski i mobilni platni promet
koje će se riješiti ovom inicijativom.
Pregledom
europskog okvira i posebno Direktive o uslugama platnog prometa i savjetovanjem
o Zelenoj knjizi Komisije „Ususret integriranom europskom tržištu za
kartična plaćanja te internetski i mobilni platni promet”[5] u 2012. došlo je do
zaključka da je potrebno poduzimati daljnje mjere i ažurirati
zakonodavstvo, uključujući prilagodbu Direktive o uslugama platnog
prometa, kako bi se okvirom za platni promet bolje služilo potrebama
učinkovitog europskog tržišta platnog prometa, u potpunosti
pridonoseći području platnog prometa u kojem se njeguje tržišno natjecanje,
inovativnost i sigurnost.
U
Komunikaciji Komisije iz 2012. „Akt o jedinstvenom tržištu II. – Zajedno za
novi rast”[6],
modernizacija zakonodavnog okvira za platni promet u maloprodaji prepoznata je
kao ključan prioritet s obzirom na njegov potencijal novog rasta i inovacija.
Revizija Direktive o uslugama platnog prometa i pripreme zakonodavnog
prijedloga o višestranim međubankovnim naknadama pri kartičnom
plaćanju definirani su kao jedna od ključnih mjera Komisije za 2013.
Postojeće
odredbe u području prijedloga
Ova
inicijativa dio je šireg paketa zakonodavnih mjera o uslugama platnog prometa kojim će se se dopuniti i ažurirati
postojeći pravni okvir za usluge platnog prometa unutar EU-a, a posebno:
–
Direktiva 2007/64/EZ kojom se stvara usklađeni
pravni okvir kako bi se platni promet mogao obaviti brže i lakše diljem EU-a,
uvodeći više tržišnog natjecanja u sustave platnog prometa i
olakšavajući ekonomije razmjera. Njome se olakšala i operativna provedba
jedinstvenog područja platnog prometa u eurima (SEPA),
–
Uredba (EZ) 924/2009 o prekograničnim
plaćanjima i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 te
proširenju područja primjene Uredba na izravna terećenja. Njome su se
uklonile razlike u naknadama za platni promet za korisnike usluga platnog
prometa između nacionalnog i prekograničnog platnog prometa u eurima
u Europskoj uniji. To se odnosi na sav elektronički obrađen platni
promet,
–
Uredba (EU) br. 260/2012 kojom se određuju
rokovi za migraciju za paneuropske kreditne transfere i paneuropska izravna
terećenja te zamjenjuju nacionalni sustavi za nacionalni i
prekogranični platni promet u eurima unutar Europske unije,
–
Direktiva 2009/110/EZ o elektroničkom novcu
kojom se pruža pravni okvir za izdavanje i otkup e-novca i uspostavlja
bonitetni sustav za institucije za elektronički novac u skladu sa
zahtjevima za institucije platnog prometa iz DUPP-a,
–
Uredba (EZ) br. 1781/2006 o utvrđivanju
pravila za pružatelje usluga platnog prometa za slanje informacija o platitelju
kroz čitavi platežni lanac radi sprječavanja, istraživanja i
otkrivanja pranja novca i financiranja terorizma.
Uz
zakonodavni okvir, nizom postupaka tržišnog natjecanja provedenih na europskoj
i nacionalnoj razini pokušale su se riješiti prakse suprotne tržišnom
natjecanju na tržištu platnog prometa.
Usklađenost s ostalim politikama i ciljevima Unije
Ciljevi
prijedloga u potpunosti su dosljedni s politikama i ciljevima EU-a koje Unija
nastoji ostvariti. Prvo, ovim prijedlogom
unaprijedit će se funkcioniranje unutarnjeg tržišta za usluge platnog
prometa i, šire, za svu robu i usluge s obzirom na potrebu za inovativnim,
učinkovitim i sigurnim sredstvima plaćanja.
Olakšat će se gospodarske transakcije unutar Unije i time će
se pridonijeti i postizanju širih ciljeva Strategije EU-a
2020. i promicanju novog rasta. Drugo, ovom
inicijativom podržavaju se politike EU-a u drugim područjima poput zaštite
podataka, administrativnih sankcija, politike protiv pranja novca i
financiranja terorizma te posebno:
–
zakonodavne inicijative Komisije u području
Digitalne agende za Europu[7]
i posebno prijedlog Komisije za pravni okvir o elektroničkoj
identifikaciji i uslugama povjere za elektroničke transakcije[8] te njezin prijedlog o mjerama
kojima bi se osigurala visoka zajednička razina mrežne i informacijske
sigurnosti u cijeloj Uniji[9]
i ključni prioriteti utvrđeni u Komunikaciji o e-trgovini i mrežnim
uslugama[10],
kojima se nastoji postići jedinstveno digitalno tržište,
–
nastojanja Komisije da poveća tržišno
natjecanje utvrđivanjem jednakih obveza, prava i mogućnosti za
tržišne igrače i olakšavanjem prekograničnog pružanja usluga platnog
prometa,
–
zakonodavni prijedlog Komisije o međubankovnim
naknadama u platnim transakcijama na temelju kartica i o uporabi određenih
ograničavajućih poslovnih pravila i praksi koji se priprema u isto
vrijeme kada i ovaj prijedlog i u bliskoj suradnji s njim.
–
Direktiva 2011/83/EZ[11] o pravima potrošača kojom
se nastoji promicati pravo unutranje tržište između poduzeća i
potrošača i uravnotežiti visoku razinu zaštite potrošača i
konkurentnost poduzeća, time ograničavajući slobodu trgovaca da
primjenjuju naknade za uporabu platnih instrumenata na stvarno nastale
troškove.
2.           savjetovanja sa zainteresiranim stranama
i procjena utjecaja
Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
Europska komisija je
11. siječnja 2012. objavila Zelenu knjigu „Ususret integriranom europskom
tržištu za kartična plaćanja te internetski i mobilni platni promet”[12] iza čega je uslijedilo
opsežno javno savjetovanje. Komisija je zaprimila više od 300 odgovora
nadležnih tijela, civilnog društva, gospodarskih udruga i društava iz
različitih polja koji predstavljaju veliki raspon dionika. Dodatan broj
komentara, dokumenata o stajalištu i doprinosa zaprimljeno je izvan okvira
savjetovanja.
Iscrpnim povratnim
informacijama dionika[13]
pružene su relevantne informacije o nedavnom novom razvoju i o mogućim
zahtjevima za promjene postojećeg okvira za platni promet. Javno
savjetovanje o istom području održalo se 4. svibnja 2012., a posjetilo ga
je oko 350 zainteresiranih dionika.
Europski
parlament donio je 20. studenoga 2012. rezoluciju „Ususret integriranom
europskom tržištu za kartična plaćanja te internetski i mobilni
platni promet”[14].
Rezolucijom se potvrđuju ciljevi i prepreke integraciji koji su
identificirani u Zelenoj knjizi te se njome traže zakonodavne mjere u raznim
područjima povezane s kartičnim plaćanjem i istovremeno predlaže
više opreza u pogledu internetskog i mobilnog platnog prometa s obzirom na to
da ta tržišta nisu dovoljno zrela. Nadalje, njome se traži reforma modela
upravljanja jedinstvenim područjem platnog prometa u eurima (SEPA).
Rezultatima
savjetovanja tražile su se važne regulatorne prilagodbe na postojeći okvir
kako bi se ojačala učinkovitost europskog tržišta platnog prometa i
pridonijelo području platnog prometa u kojem se njeguje tržišno
natjecanje, inovativnost i sigurnost.
Uporaba stručnog znanja
S
obzirom na pregled Direktive o uslugama platnog prometa i Uredbe o
prekograničnom platnom prometu na unutarnjem tržištu i moguću potrebu
za revizijom oba pravna teksta, Komisija je odradila dodatan posao kako bi
dobila dokaze u tom području i osigurala potpuno sudjelovanje
različitih dionika.
Postupak
preispitivanja Komisije o učinku Direktive o uslugama platnog prometa i
Uredbe o prekograničnom platnom prometu na unutarnjem tržištu temelji se
na dvije vanjske studije na tu temu. Tim studijama Komisiji se pružio sveukupan
pregled ekonomskih i pravnih posljedica koje proizlaze iz Direktive o uslugama
platnog prometa. Prvom studijom, koju su 2011. proveli vanjski savjetnici iz
društva Tipik, dana je procjena pravne sukladnosti u pogledu prenošenja
Direktive o uslugama platnog prometa u 27 država članica[15]. Tijekom 2012. u okviru druge
studije koju su pripremili London Economics i IFF u suradnji s poduzećem
PaySys analizirao se utjecaj Direktive o uslugama platnog prometa na usluge
platnog prometa na unutarnjem tržištu i primjena Uredbe o prekograničnom
platnom prometu u Zajednici. Nadalje, ulazne podatke država članica i
relevantnih tržišnih igrača prikupili su savjetodavni odbori Komisije u
području politike platnog prometa, tj. Odbor za platni promet (sastavljen
od predstavnika iz država članica) i Stručna skupina za tržište
sustava platnog prometa (sastavljena od predstavnika tržišta ponude i
potražnje). Uz to, Komisija je, prema potrebi, zatražila savjet drugih
relevantnih dionika o pojedinim pitanjima.
Procjena utjecaja
Komisija
je provela procjenu utjecaja[16]
kojom je analizirala moguće posljedice nedostatka integriranog europskog
tržišta platnog prometa. Posebno su razmotreni sljedeći uzroci problema:
–
nedosljedna primjena postojećih pravila diljem
država članica zbog velikog broja mogućnosti i često vrlo
općenitih kriterija za primjenu. Posebno, neke iznimke utvrđene u
Direktivi o uslugama platnog prometa doimaju se preopćenite ili zastarjele
s obzirom na razvoj tržišta i tumače se na vrlo različite
načine. Manjkavosti u području primjene proizlaze i za platni promet
čiji se jedan dio transakcije nalazi izvan EGP-a i platni promet koji se
izvršava u valutama koje nisu valute EU-a, čime dolazi do rascjepkanosti
tržišta, regulatorne arbitraže i narušavanja tržišnog natjecanja,
–
pravna praznina za određene nove pružatelje
usluga na internetu, poput trećih pružatelja usluga koji nude
započinjanje platnog prometa internetskim bankarstvom. Te usluge
predstavljaju održivu i često jeftiniju alternativu platnog prometa od
kartičnog plaćanja, a zanimljive su i potrošačima koji ne
posjeduju kartice. Većina tih pružatelja usluga trenutačno nije
podložno trenutačnom pravnom okviru s obzirom na to da ni u kojem trenutku
ne zadržavaju sredstva. Riskira se da se pravnom prazninom onemogućuju
inovacije i prikladni uvjeti za pristup tržištu,
–
nedostatak normizacije i međudjelovanja
među različitim rješenjima platnog prometa (kartična
plaćanja te internetski i mobilni platni promet), u različitim
vidovima i u različitim stupnjevima, posebno na prekograničnoj
razini, što je pogoršano slabim sustavima upravljanja tržišta platnog prometa u
maloprodaji u Europskoj uniji,
–
različita i nedosljedna praksa naplate (za
uporabu određenog platnog instrumenta koji primjenjuju trgovci) među
državama članicama (gdje oko polovice država članica EU-a dopušta, a
ostala polovica zabranjuje naplatu dodatnih naknada), što zbunjuje
potrošače kada kupuju u inozemstvu ili putem interneta te dovodi do
nejednakih uvjeta,
–
u području platnih kartica, nekoliko
restriktivnih poslovnih pravila i praksi kojima se narušava tržišno natjecanje
(u pogledu višestranih bankovnih provizija i pravila o izboru i fleksibilnosti
trgovaca kada je riječ o prihvaćanju kartica).
Rezultati
utvrđenih i prethodno opisanih problema posljedice su koje snose
potrošači, trgovci, novi pružatelji usluga platnog prometa i čitavo
tržište usluga platnog prometa.
Procjenom utjecaja zaključeno je da bi, s
obzirom na Direktivu o uslugama platnog prometa, najbolje mogućnosti
politike za poboljšanje postojeće situacije (i) olakšavanjem stvaranja
jednakih konkurentnih uvjeta za već postojeće i nove pružatelje
kartičnog plaćanja te internetskog i mobilnog platnog prometa, (ii)
povećavanjem učinkovitosti, transparentnosti i izbora platnih
instrumenata za korisnike usluga platnog prometa (potrošači i trgovci) te
iii) omogućavanjem visoke razine zaštite potonjih bile sljedeće:
–
jačanje projekta SEPA i osnaživanje svih
dionika da preuzmu aktivniju ulogu u oblikovanju i realizaciji politike platnog
prometa u maloprodaji (upravljanje),
–
pojednostavljivanje normizacije prikladnim okvirom
upravljanja i boljim sudjelovanjem europskih organizacija za normizaciju
(normizacija),
–
osiguravanje pravne sigurnosti u području
međubankovnih naknada za platni promet na temelju kartice i pružanje
jasnoće o prihvatljivom poslovnom modelu za trenutačne i buduće
inicijative za platni promet na temelju kartica (međubankovne naknade),
–
ukidanje restriktivnih poslovnih pravila za
kartična plaćanja kojima se dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja
(popratne mjere povezane s međubankovnim naknadama),
–
usklađivanje politika država članica o
naplati dodatnih naknada u skladu s regulatornim odlukama o međubankovnim
naknadama (popratne mjere povezane s međubankovnim naknadama),
–
utvrđivanje uvjeta za pristup informacijama o
raspoloživosti sredstava za treće pružatelje usluga, uključujući
usluge započinjanja platnog prometa (područje primjene Direktive o
uslugama platnog prometa),
–
prilagodba područja primjene i poboljšanje
dosljednosti zakonodavnog okvira (područje primjene Direktive o uslugama
platnog prometa),
–
poboljšanje provedbe postojeće Direktive o
uslugama platnog prometa (mjere za poboljšanje Direktive o uslugama platnog
prometa),
–
jačanje prava korisnika usluga platnog prometa
i zaštita prava potrošača s obzirom na regulatorne promjene (područje
primjene Direktive o uslugama platnog prometa, popratne mjere povezane s
međubankovnim naknadama).
Odbor za procjenu utjecaja dao je pozitivno
mišljenje na procjenu utjecaja tijekom rasprave održane 20. ožujka 2013. U
skladu s preporukama Odbora uneseno je nekoliko izmjena u dokument, posebno
povezanih sa sljedećim:
–
obrazloženjem nužnosti revizije Direktive o
uslugama platnog prometa (DUPP) i razloga za uređivanje višestranih
bankovnih provizija zakonodavstvom,
–
pojednostavljivanjem predstavljanja utjecaja na
način da se usredotoči na utjecaje najvažnijih mogućnosti u
glavnom dijelu teksta i premještanjem manje značajnih pitanja u priloge,
–
boljim objašnjenjem međusobnih ovisnosti
različitih mogućnosti i paketa.
Većina predloženih mjera politike
obuhvaćena je ovim prijedlogom. To se posebno odnosi na područja koja
su već obuhvaćena trenutačnim pravilima u Direktivi o uslugama
platnog prometa, npr. pristup tržištu za treće pružatelje usluga, naplata
dodatnih naknada i pravila za institucije platnog prometa. Ostale mjere,
posebno uređivanje višestranih bankovnih provizija i pomoćne mjere,
obuhvatit će se posebnim zakonodavnim prijedlogom koji će se predati
usporedo.
Nekim prethodno opisanim mjerama trebalo bi se
pristupiti na nezakonodavne načine, na primjer pitanjima povezanima s
uključivanjem europskih organizacija za normizaciju i upravljanjem
SEPA-om.
Potrebno je ojačati sustav upravljanja
SEPA-om na snazi, uključujući ulogu postojećeg Vijeća SEPA,
ad hoc upravljačkog tijela na visokoj razini koje je osnovano pod
zajedničkim predsjedništvom Komisije i Europske središnje banke na
početno razdoblje od tri godine kako bi se unaprijedila uključenost
dionika u SEPA-u. Iz tog razloga, potrebno je razjasniti mandat Vijeća
SEPA, preispitati njegov sastav te uspostaviti bolju ravnotežu interesa strane
ponude i potražnje kako bi se Komisiji i Europskoj središnjoj banci dao
učinkovit savjet o orijentaciji projekta SEPA u budućnosti i olakšalo
stvaranje integriranog, konkurentnog i inovativnog tržišta za platni promet u
maloprodaji, posebno u europodručju. Komisija će surađivati s
Europskom središnjom bankom kako bi utvrdila prikladne načine da se riješe
pitanja zadaća, sastava, predsjedništva i djelovanja sustava upravljanja
koji se odnose na SEPA-u.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna osnova
Ovaj prijedlog temelji se na članku 114.
UFEU-a.
Supsidijarnost i proporcionalnost
Integriranim tržištem
EU-a za elektronički platni promet u maloprodaji pridonosi se cilju
članka 3. Ugovora o Europskoj uniji kojim se predviđa uspostava
unutarnjeg tržišta. Integracija tržišta potrebna je radi potpunog
iskorištavanja niza prednosti za europske građane. U te prednosti
uključeno je više tržišnog natjecanja među pružateljima usluga
platnog prometa i više izbora, inovacija i sigurnosti za korisnike usluga
platnog prometa, posebno potrošača. U konačnici integriranim tržištem
platnog prometa olakšava se prekogranično pružanje robe i usluga, pa se
time pridonosi istinskom jedinstvenom tržištu. Dubina revizije Direktive o
uslugama platnog prometa razmjerna je pitanjima koja su se dosad pojavila.
Direktiva je i dalje općenito prikladna za predviđenu namjenu;
istovremeno, potrebno je razviti pravni okvir EU-a kako bi se u obzir uzeo
najnoviji tehnološki i poslovni razvoj u području platnog prometa u
maloprodaji.
S
obzirom na njegovu prirodu, integrirano tržište platnog prometa, koje se
temelji na mrežama koje sežu izvan nacionalnih granica, zahtijeva pristup koji
vrijedi za cijelu Uniju jer primjenjiva načela, pravila, postupci i norme
moraju biti dosljedni u svim državama članicama kako bi se postigla pravna
sigurnost i jednaki uvjeti za sve relevantne sudionike na tržištu. S obzirom na
trenutačnu rascjepkanost na tržištu, pojedinačnim mjerama na razini
država članica ne bi se mogli ostvariti ciljevi integriranog i
učinkovitog tržišta platnog prometa za nacionalnu i prekograničnu robu
i usluge.
Tim
se pristupom podržava daljnje poboljšanje jedinstvenog područja platnog
prometa u eurima (SEPA), a dosljedan je s Digitalnom agendom, posebno sa
stvaranjem jedinstvenog digitalnog tržišta. Njime će se promicati
tehnološka inovativnost i pridonijeti novom rastu i stvaranju radnih mjesta,
posebno u područjima e-trgovine i m-trgovine.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Direktivom
se utječe na proračun kako je navedeno u zakonodavnom financijskom
izvještaju koji je priložen prijedlogu.
5.           Dodatne informacije
Europski gospodarski prostor
Predloženi
akt odnosi se na jedno područje obuhvaćeno EGP-om, stoga bi se trebao
proširiti na Europski gospodarski prostor.
Dokumenti s obrazloženjima
Predložena
nova Direktiva sadržava nekoliko prilagodbi postojeće Direktive i
određene nove obveze država članica s dovoljnim prostorom za
diskreciju s obzirom na način na koji se te obveze prenose u nacionalno
pravo, poput novih odredbi o sigurnosti. Stoga se od država članica traži
da dostave dokumente s obrazloženjima povezane s mjerama prenošenja koje je
potrebno donijeti kako bi se Komisiji omogućilo da bolje utvrdi relevantne
nacionalne mjere i prati ispravan prijenos Direktive.
Detaljno objašnjenje prijedloga
Sljedećim
kratkim sažetkom cilj je olakšati postupak donošenja odluka kratkim opisom glavnih
izmjena u usporedbi s Direktivom o uslugama platnog prometa koja će se
staviti izvan snage.
Članak 2. – Područje primjene:
predlaže se proširenje područja primjene s obzirom na zemljopisno
područje primjene i valute koje su obuhvaćene.
Članak 2. stavak 1.: odredbe Direktive o
uslugama platnog prometa o transparentnosti i zahtjevima obavješćivanja
primjenjivat će se i na platne transakcije prema trećim zemljama kada
se samo jedan od pružatelja usluga platnog prometa nalazi unutar Europske unije
(tzv. „transakcije u kojima je jedna strana izvan EU-a”), s obzirom na one
dijelove platnih transakcija koji se provode u Europskoj uniji.
Članak 2. stavak 2.: odredbe Direktive o
uslugama platnog prometa o transparentnosti i zahtjevima obavješćivanja
proširit će se kako bi se primjenjivale na sve valute i neće se ,kao
sada, odnositi samo na valute EU-a.
Članak 3. –
Izuzimanje iz područja primjene: ovom odredbom
pojašnjava se i ažurira „izuzimanje iz područja primjene” predviđeno
trenutačnom Direktivom, kojom se izuzima niz aktivnosti platnog prometa (i
s njim povezanih) iz područja primjene Direktive o uslugama platnog
prometa:
Članak 3.
točka (b): izuzeće „trgovačkog
zastupnika” izmijenjeno je kako bi se primjenjivalo samo na trgovačke
zastupnike koji djeluju u ime platitelja ili primatelja uplate, a ne na one
koji djeluju za platitelja i primatelja uplate. Izuzeće na temelju
trenutačne Direktive o uslugama platnog prometa sve više se upotrebljava
za platne transakcije kojima upravljaju platforme e-trgovine u ime
prodavača (primatelj uplate) i kupca (platitelj). Tom uporabom prelazi se
svrha izuzeća, stoga bi se ona trebala još više ograničiti.
Članak 3.
točka (k): izuzeće „ograničene mreže”
sve više se primjenjuje na velike mreže čije poslovanje uključuje
veliki obujam platnog prometa te niz proizvoda i usluga. Time se očito
prelazi prvotna svrha tog izuzeća, čime se veliki obujam platnog
prometa ostavlja izvan regulatornog okvira, a regulirane tržišne igrače
dovodi u nepovoljan položaj. Novom definicijom, koja je u skladu s definicijom
ograničenih mreža utvrđenih Direktivom 2009/110/EZ, trebalo bi se
pridonijeti smanjenju tih rizika.
Članak 3.
točka (1): trenutačna iznimka digitalnog
sadržaja ili „telekomunikacijska” iznimka ponovno se utvrđuje i
ograničava, pa će se sada primjenjivati isključivo na
pomoćne usluge platnog prometa koje provode pružatelji elektroničkih
komunikacijskih mreža ili usluga, kao na primjer telekomunikacijski operatori.
Iznimka će se primjenjivati na pružanje digitalnog sadržaja koji pruža
treća strana, poštujući određene pragove utvrđene ovom
Direktivom. Novom definicijom trebali bi se osigurati jednaki uvjeti među
različitim pružateljima usluga i na učinkovitiji način
pristupiti potrebama zaštite potrošača u kontekstu platnog prometa.
Brisanje starog
članka 3. točke (o): izuzećem usluga
bankomata koje pružaju neovisni ponuđači usluga bankomata iz
Direktive o uslugama platnog prometa došlo je do stvaranja mreža bankomata u
kojima su se potrošačima naplaćivale visoke naknade za podizanje novca
na bankomatima. Čini se kako se tom odredbom potaknulo postojeće
mreže bankomata u vlasništvu banaka da otkažu ugovorne odnose koje su u tom
trenutku imale s drugim pružateljima usluga platnog prometa kako bi bile u
mogućnosti potrošačima izravno naplaćivati veće naknade.
Slijedom toga, to bi se izuzeće trebalo izbrisati.
Članak 9. –
Zahtjevi povezani sa zaštitom: ti će se zahtjevi
pojednostavniti, a zahtjevi povezani sa zaštitom za institucije platnog prometa
koje imaju dozvole na temelju Direktive o uslugama platnog prometa dodatno
će se uskladiti, posebno smanjujući trenutačne mogućnosti
država članica da ograniče zahtjeve povezane sa zaštitom i smanje
broj mogućih metoda zaštite kako bi se izjednačili uvjeti i
unaprijedila pravna sigurnost.
Članak 14. –
Europska točka za elektronički pristup u okviru Europskog nadzornog
tijela za bankarstvo (EBA): jedinstvenom točkom
za elektronički pristup trebala bi se omogućiti veća
transparentnost ovlaštenih i registriranih institucija platnog prometa
osiguravanjem međupovezanosti nacionalnih javnih registara na razini
Unije.
Članak 27. –
Uvjeti: mogućnost uporabe „blažeg režima” za
„male institucije platnog prometa” proširit će se kako bi se obuhvatio
veći broj malih institucija, s obzirom na to da neke države članice
imaju negativna iskustva (poput nesolventnosti) s malim pružateljima usluga
platnog prometa s aktivnostima koje prelaze trenutačni prag za režim
oslobođenja. Svrha je postići pravu ravnotežu i s, jedne strane,
izbjeći nepotreban regulatorni teret za vrlo male institucije i, s druge
strane, osigurati da korisnici usluga platnog prometa uživaju odgovarajuću
razinu zaštite.
Članak 29. –
Pristup sustavima platnog prometa: tim člankom
poboljšavaju se pravila povezana s pristupom sustavima platnog prometa
razjašnjujući uvjete neizravnog pristupa institucija platnog prometa
sustavima platnog prometa određenima na temelju Direktive 98/26/EZ
(Direktiva o konačnosti namire) na način usporediv pristupu kojim se
koriste manje kreditne institucije.
Članak 55. stavci
3. i 4. – Naknade koje se primjenjuju: tim pravilom
još će se više uskladiti praksa naplate dodatnih naknada, uzimajući u
obzir Direktivu 2011/83 o pravima potrošača i prijedlog Komisije za Uredbu
(EU) XXX Europskog parlamenta i Vijeća o međubankovnim naknadama u
platnim transakcijama na temelju kartica, koja se usporedo predstavlja. Iznimna
heterogenost na tržištu rezultat je fleksibilnosti na temelju trenutačne
Direktive o uslugama platnog prometa kojom se omogućuje trgovcima da od
platitelja zatraže naknadu, ponude mu popust ili ga na drugi način navedu
na uporabu najučinkovitijeg sredstva plaćanja, s dodatkom
mogućnosti država članica da zabrane i ograniče sva takva
navođenja za svoje državno područje. Trinaest država članica
iskoristilo je mogućnost zabrane dodatnih naknada na temelju
trenutačne Direktive o uslugama platnog prometa. Različiti režimi u
državama članicama uzrok su problema i zbunjenosti podjednako među
trgovcima i potrošačima, posebno pri prodaji ili kupnji robe i usluga
prekogranično, internetom. Predložena zabrana naplate dodatnih naknada
izravno je povezana s ograničavanjem međubankovnih naknada prema gore
navedenom prijedlogu Uredbe o međubankovnim naknadama u platnim
transakcijama na temelju kartica. S obzirom na znatno smanjenje naknada koje
će trgovac morati platiti svojoj banci, naplata dodatnih naknada više nije
opravdana za kartice za koje vrijede višestrane bankovne provizije koje će
činiti 95 % tržišta kartica potrošača. Predloženim pravilima će
se stoga pridonijeti boljem iskustvu potrošača pri kartičnom
plaćanju diljem Unije i češćoj uporabi kartica potrošača
umjesto gotovine.
S obzirom na kartice
za koje neće vrijediti Uredba o međubankovnim naknadama koja je
predložena u gore navedenom prijedlogu o međubankovnim naknadama u platnim
transakcijama na temelju kartica, tj. poslovne kartice i kartice trostranih
sustava, trgovcima će i dalje biti dopušteno naplatiti dodatne naknade,
pod uvjetom da dodatna naknada odgovara stvarno nastalom trošku, uzimajući
u obzir Direktivu 2011/83.
Članci 65. i
66. – Odgovornost pružatelja usluga platnog prometa i platitelja za neodobrene
platne transakcije: predložene izmjene pojednostavnit
će se i još više uskladiti pravila o odgovornosti u slučaju
neodobrenih transakcija, osiguravajući veću zaštitu zakonitih
interesa korisnika usluga platnog prometa. Osim u slučaju prijevare ili
grubog nemara, najveći iznos koji bi korisnik usluga platnog prometa morao
platiti u bilo kojim uvjetima u slučaju neodobrene platne transakcije smanjit
će se s trenutačnog iznosa od 150 EUR na 50 EUR. Pojasnit će se
i da zakašnjela plaćanja nužno ne rezultiraju povratom.
Članak 67. –
Povrat povezan s platnim transakcijama koje je započeo primatelj uplate
ili su započete preko njega: ovim pravilom
razjašnjuje se pravo povrata za izravna terećenja i usklađuje s
Pravilnikom o temeljnim uslugama izravnog terećenja SEPA-e, uz uvjet da se
plaćena roba ili usluga još nije upotrebljavala. Na temelju
trenutačnih pravila, primjenjuju se različiti režimi povrata povezani
s izravnim terećenjem, ovisno o tome je li izdano prethodno odobrenje,
premašuje li iznos očekivani iznos ili je li dogovoreno dodatno pravo.
Članak 85. –
Mjere sigurnosti: predloženim pravilima
obuhvaćaju se vidovi sigurnosti i vidovi autentikacije u skladu s prijedlogom
Komisije za Direktivu Europskog parlamenta i Vijeća o mrežnoj i
informacijskoj sigurnosti.
Glave I. – V. i
Prilog I. točka 7.: Obuhvaćenost novih usluga i pružatelja usluga
koji omogućuju pristup računu za obavljanje platnog prometa – trenutačno se Direktivom o uslugama platnog prometa ne
obuhvaćaju ti sudionici ako oni u nijednom trenutku ne raspolažu
sredstvima platitelja ili primatelja uplate. Zbog činjenice da se, barem u
nekim državama članicama, treći pružatelji usluga trenutačno ne
reguliraju došlo je do zabrinutosti povezane s pitanjima sigurnosti, zaštite
podataka i odgovornosti unatoč mogućim prednostima koje se pružaju
tim uslugama i tim pružateljima usluga. Prijedlogom se treći pružatelji
usluga koji nude posebno usluge započinjanja platnog prometa internetskim
bankarstvom stavljaju pod područje primjene Direktive o uslugama platnog
prometa (Prilog I. točka 7.). Time bi se trebala unaprijediti nova jeftina
rješenja e-platnog prometa na internetu istovremeno osiguravajući
prikladne standarde sigurnosti, zaštite podataka i odgovornosti. Kako bi im se
dopustilo da pružaju usluge započinjanja platnog prometa, od trećih
pružatelja usluga tražilo bi se da imaju dozvolu ili budu registrirani kao
institucije platnog prometa te da se kao takvi nadziru (Glava II.). Poput
drugih pružatelja usluga platnog prometa bit će podložni usklađenim
pravima i obvezama, posebno sigurnosnim zahtjevima (članci 85. i 86.).
Predviđenim pravilima posebno će se obuhvatiti uvjeti za pristup informacijama
o računima (članak 58.), zahtjevi autentikacije (članak 87.),
ispravljanje transakcija (članci 63. i 64.) i ravnomjerna podjela
odgovornosti (članci 65. i 66.). Novi pružatelji usluga platnog prometa
imat će koristi od tog novog režima, bez obzira na to raspolažu li sredstvima
platitelja ili primatelja uplate u bilo kojem trenutku.
Poglavlje 6. –
Izvansudski žalbeni postupci i postupci izvansudskog rješavanja sporova – njima će se unaprijediti učinkovito pridržavanje
Direktive. Novim mjerama ažuriraju se zahtjevi u pogledu izvansudskih žalbenih
postupaka i postupaka rješavanja sporova te prikladnih kazni.
Članak 92. – Sankcije: u skladu s drugim nedavnim prijedlozima u sektoru financijskih usluga,
od država članica zahtijevat će se da usklade administrativne
sankcije, osiguraju dostupnost prikladnih administrativnih mjera i sankcija
zbog kršenja Direktive i osiguraju primjenu tih sankcija na odgovarajući
način.
Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo
(EBA) – Direktiva sadržava nekoliko područja u
kojima je predviđen rad EBA-e čija je zadaća pridonijeti
dosljednom i usklađenom funkcioniranju nadzora (kako je utvrđeno
Uredbom (EU) 1093/2010). Posebno, zatražit će se od EBA-e da objavi
smjernice i nacrt regulatornih tehničkih standarda u raznim
područjima, na primjer kako bi se razjasnila pravila o „putovnici” („passporting”)
za institucije platnog prometa koje posluju u nekoliko država članica ili
kako bi se osigurala uspostava odgovarajućih sigurnosnih zahtjeva.
2013/0264 (COD)
Prijedlog
DIREKTIVE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o uslugama platnog prometa na unutarnjem
tržištu i izmjeni direktiva 2002/65/EZ, 2013/36/EU i 2009/110/EZ te stavljanju
izvan snage Direktive 2007/64/EZ
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 114.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[17],

uzimajući u obzir mišljenje Europske
središnje banke[18],

nakon savjetovanja s Europskim nadzornikom za
zaštitu podataka,
djelujući u skladu s redovnim
zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Posljednjih godina postignut
je značajan napredak u integraciji platnog prometa u maloprodaji u Uniji,
posebno u kontekstu akata Unije o platnom prometu, posebno Direktive 2007/64/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća[19],
Uredbe (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i Vijeća[20], Direktive 2009/110/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća[21]
i Uredbe (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i Vijeća[22]. Direktivom 2011/83/EU
Europskog parlamenta i Vijeća[23]
nastavio se dopunjavati pravni okvir za usluge platnog prometa
utvrđujući posebnu granicu za mogućnost trgovaca na malo da
svojim kupcima naplate dodatne naknade za uporabu određenih sredstava
plaćanja.
(2)       Direktiva 2007/64/EZ donesena
je u prosincu 2007. temeljem prijedloga Komisije iz prosinca 2005. Od tada je
na tržištu platnog prometa u maloprodaji došlo do važnih tehničkih
inovacija brzim rastom broja elektroničkog i mobilnog platnog prometa te
pojavom novih vrsta usluga platnog prometa na tržištu.
(3)       Revizijom pravnog okvira
Unije o uslugama platnog prometa i posebno analizom utjecaja Direktive
2007/64/EZ i savjetovanjem o Zelenoj knjizi Komisije „Ususret integriranom
europskom tržištu za kartična plaćanja te internetski i mobilni
platni promet”[24]
pokazalo se da su posljedice tog razvoja važni izazovi iz regulatorne
perspektive. Važna područja tržišta platnog prometa, posebno kartično
plaćanje te internetski i mobilni platni promet, često su i dalje
rascjepkani uzduž nacionalnih granica. Mnogi inovativni proizvodi ili usluge
platnog prometa nisu obuhvaćeni, u potpunosti ili u velikim dijelovima,
područjem primjene Direktive 2007/64/EZ. Nadalje, područje primjene
Direktive 2007/64/EZ, i posebno elementi isključeni iz njega, poput
određenih aktivnosti povezanih s platnim prometom isključenih iz
općih pravila, pokazalo se u nekoliko slučajeva prenejasnim, preopćenitim
ili jednostavno zastarjelim s obzirom na razvoj tržišta. Rezultat toga je
pravna nesigurnost, mogući sigurnosni rizici u lancu platnog prometa i
nedostatak zaštite potrošača u pojedinim područjima. Pokazalo se da
je teško uvesti inovativne digitalne usluge platnog prometa koje se lako
upotrebljavaju te proširiti i pružiti potrošačima i trgovcima na malo
učinkovite, prikladne i sigurne načine plaćanja u Uniji.
(4)       Ključno je uspostaviti
integrirano jedinstveno tržište za elektronički platni promet kako bi se
osiguralo da potrošači, trgovci i društva uživaju sve prednosti unutarnjeg
tržišta, s obzirom na razvoj digitalnog gospodarstva.
(5)       Potrebno je odrediti nova
pravila kako bi se ispunile regulatorne praznine istovremeno pružajući
više pravne jasnoće i osiguravajući dosljednu primjenu zakonodavnog
okvira diljem Unije. Istovjetni uvjeti poslovanja trebali bi biti
zajamčeni postojećim i novim tržišnim igračima kako bi se novim
sredstvima plaćanja olakšalo širenje njihova tržišta i osigurala visoka
razina zaštite potrošača pri uporabi tih usluga platnog prometa diljem
čitave Unije. Time bi se trebao postići trend snižavanja troškova i
cijena za korisnike usluga platnog prometa te dovesti do većeg izbora i
transparentnosti usluga platnog prometa.
(6)       Posljednjih godina sigurnosni
rizici povezani s elektroničkim platnim prometom povećali su se zbog
veće tehničke složenosti elektroničkog platnog prometa,
neprekidno rastućeg obujma elektroničkog platnog prometa diljem
svijeta i novih vrsta usluga platnog prometa. S obzirom na to da su sigurne
usluge platnog prometa ključni uvjet za tržište usluga platnog prometa
koji dobro funkcionira, korisnici usluga platnog prometa trebali bi biti
primjereno zaštićeni od takvih rizika. Usluge platnog prometa neophodne su
za održavanje ključnih gospodarskih i društvenih aktivnosti, stoga se
pružatelji usluga platnog prometa poput kreditnih institucija smatraju tržišnim
subjektima u skladu s člankom 3. stavkom 8. Direktive [unijeti broj
Direktive o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti nakon donošenja] Europskog
parlamenta i Vijeća[25].
(7)       Uz opće mjere koje treba
poduzeti na razini država članica u Direktivi [unijeti broj Direktive o
mrežnoj i informacijskoj sigurnosti nakon donošenja], sigurnosni rizici
povezani s platnim transakcijama trebali bi se obuhvatiti i na razini
pružatelja usluga platnog prometa. Sigurnosne mjere koje trebaju poduzeti
pružatelji usluga platnog prometa trebaju biti razmjerne dotičnim
sigurnosnim rizicima. Trebao bi se uspostaviti redovan mehanizam
izvješćivanja kako bi se osiguralo da pružatelji usluga platnog prometa
nadležnim tijelima jednom godišnje pružaju ažurirane informacije o procjeni
njihovih sigurnosnih rizika i (dodatnih) mjera koje su poduzeli kao odgovor na
te rizike. Nadalje, kako bi se osiguralo da šteta drugim pružateljima usluga
platnog prometa i sustavima platnog prometa, poput većeg prekida u radu
sustava platnog prometa, bude na najmanjoj mogućoj razini, nužno je da
pružatelji usluga platnog prometa imaju obvezu bez odgode izvijestiti Europsko
nadzorno tijelo za bankarstvo o velikim sigurnosnim incidentima.
(8)       Revidirani regulatorni okvir
za usluge platnog prometa nadopunjuje se Uredbom (EU) [XX/XX/XX] Europskog
parlamenta i Vijeća[26].
Tom Uredbom uvode se pravila o naplati višestranih i dvostranih
međubankovnih naknada za sve transakcije debitnim i kreditnim karticama
potrošača te elektronički i mobilni platni promet koji se temelji na
tim transakcijama te se njome uvode ograničenja na uporabu određenih
poslovnih pravila koja se odnose na transakcije karticama. Cilj je tom Uredbom
još više ubrzati postizanje učinkovitog integriranog tržišta za
plaćanja na temelju kartica.
(9)       Kako bi se izbjegli
različiti pristupi u državama članicama na štetu potrošača,
odredbe o zahtjevima za transparentnost i obavješćivanje za pružatelje
usluga platnog prometa u ovoj Direktivi trebale bi se primjenjivati i na
transakcije u kojima se pružatelj usluga platnog prometa platitelja ili
primatelja uplate nalazi unutar Europskoga gospodarskog prostora (dalje u
tekstu „EGP”), dok se drugi pružatelj usluga platnog prometa nalazi izvan
EGP-a. Primjereno je i proširiti primjenu odredbi o transparentnosti i
obavješćivanju na transakcije u svim valutama između pružatelja
usluga platnog prometa koji se nalaze unutar EGP-a.
(10)     Definicija usluga platnog
prometa trebala bi biti tehnološki neutralna i omogućiti daljnji razvoj
novih vrsta usluga platnog prometa, istovremeno osiguravajući istovjetne
uvjete poslovanja za postojeće i nove pružatelje usluga platnog prometa.
(11)     Izuzeće platnih
transakcija putem trgovačkog zastupnika u ime platitelja ili primatelja
uplate, kako je utvrđeno u Direktivi 2007/64/EZ, primjenjuje se na vrlo
različite načine u državama članicama. Određene države
članice dopuštaju da se izuzećem koriste platforme e-trgovine koje
djeluju kao posrednik u ime pojedinačnih kupaca i prodavača bez
stvarnog prostora za pregovaranje o prodaji ili kupnji roba ili usluga ili za
njihovo zaključivanje. To izlazi iz predviđenog područja
primjene izuzeća i time se mogu povećati rizici za potrošače s
obzirom na to da ti pružatelji usluga ostaju izvan zaštite pravnog okvira.
Različitom praksom u području primjene narušava se i tržišno
natjecanje na tržištu platnog prometa. Definicija bi trebala postati preciznija
i jasnija kako bi se njome obuhvatili ti problemi.
(12)     Na temelju povratnih
informacija s tržišta vidljivo je da aktivnosti platnog prometa koje su
obuhvaćene izuzećem ograničene mreže često uključuju
ogroman obujam i vrijednost platnog prometa te da se njima potrošačima
nude stotine ili tisuće različitih proizvoda i usluga, što nije u
skladu sa svrhom izuzeća ograničene mreže iz Direktive 2007/64/EZ. Time se podrazumijevaju veći rizici i
nedostatak pravne zaštite za korisnike usluga platnog prometa, posebno za
potrošače, te jasan nepovoljni položaj reguliranih sudionika na tržištu. Kako bi se ograničili ti rizici potreban je
precizniji opis ograničene mreže, u skladu s Direktivom 2009/110/EZ. Stoga bi se trebalo smatrati da se platni
instrument upotrebljava unutar takve ograničene mreže ako se može
upotrebljavati samo za kupnju roba i usluga u određenoj trgovini ili lancu
trgovina ili za ograničeni broj roba i usluga, bez obzira na zemljopisni
položaj prodajnog mjesta. Takvi instrumenti
mogle bi biti kartice trgovina, kartice za kupnju goriva, članske
iskaznice, pokazi, bonovi za hranu ili bonovi za posebne usluge, koji su
ponekad podložni posebnom porezu ili pravnom okviru u području rada
izrađenog kako bi se promicala uporaba takvih instrumenata radi
ispunjivanja ciljeva utvrđenih socijalnim zakonodavstvom. Kada se takav instrument s posebnom svrhom razvije
u instrument s općom svrhom, tada se izuzeće iz područja
primjene ove Direktive više ne bi trebalo primjenjivati. Instrumenti koji se mogu upotrebljavati za kupnju u trgovinama
registriranih trgovaca ne bi se trebali izuzeti iz područja primjene ove
Direktive jer su takvi instrumenti obično izrađeni za mrežu
pružatelja usluga koja neprekidno raste. Izuzeće
bi se trebalo primjenjivati zajedno s obvezom potencijalnih pružatelja usluga
platnog prometa da obavijeste o aktivnostima koje su obuhvaćene
područjem primjene definicije ograničene mreže.
(13)     Direktivom 2007/64/EZ
izuzimaju se iz njezina područja primjene određene platne transakcije
izvršene telekomunikacijskim uređajima ili uređajima informacijske
tehnologije kada mrežni operater ne djeluje samo kao posrednik za dostavu
digitalne robe i usluga dotičnim uređajima, već dodaje
vrijednost toj robi i uslugama. Posebno, tim izuzećem omogućuje se
tzv. naplata putem operatera ili kupnja s izravnim terećenjem telefonskog
računa čime se, počevši s melodijama zvona i premijskim uslugama
SMS-om, pridonosi razvoju novih poslovnih modela koji se temelje na prodaji
digitalnog sadržaja male vrijednosti. Na temelju povratnih informacija s
tržišta vidljivo je da nema dokaza da se ta metoda plaćanja, za koju
potrošači vjeruju da je povoljna zbog platnog prometa s niskim pragom,
razvila u opću uslugu posredovanja u platnom prometu. Međutim, zbog
nejasnog teksta trenutačnog izuzeća, to pravilo provodi se na različite
načine u državama članicama. To dovodi do nedostatka pravne
sigurnosti za operatere i potrošače, a povremeno je omogućavalo
drugim uslugama posredovanja u platnom prometu da zahtijevaju prihvatljivost za
izuzeće iz primjene Direktive 2007/64/EZ. Stoga je primjereno suziti
područje primjene te Direktive. Izuzećem bi se trebalo
usredotočiti posebno na mikro platni promet za digitalni sadržaj, poput
melodija zvona, podloga, glazbe, igara, videozapisa ili aplikacija.
Izuzeće bi se trebalo primjenjivati samo na usluge platnog prometa kada se
pružaju kao pomoćne usluge elektroničkim komunikacijskim uslugama
(tj. temeljnom poslovanju dotičnog operatera).
(14)     Slično, Direktivom
2007/64/EZ iz njezina područja primjene izuzele su se usluge platnog
prometa koje nude ponuđači usluga bankomata koji nisu ovisni o
bankama ili drugim pružateljima usluga platnog prometa. Prvotno je namjera bila
odredbom potaknuti ugradnju samostojećih bankomata u udaljenim i rijetko
naseljenim područjima omogućujući im da naplaćuju dodatne
naknade povrh naknada plaćenih pružateljima usluga platnog prometa koji su
izdali karticu, no namjera nije bila da se njome koriste pružatelji bankomata s
mrežama koje uključuju stotine ili čak tisuće bankomata i
obuhvaćaju najmanje jednu državu članicu. Zbog toga se ta Direktiva
ne primjenjuje na rastući dio tržišta bankomata, s negativnim posljedicama
na zaštitu potrošača. Time se potiču i postojeći pružatelji
bankomata da ponovno izrade svoj poslovni model i otkažu uobičajene
ugovorne odnose s pružateljima usluga platnog prometa kako bi potrošačima
izravno naplaćivali veće naknade. Slijedom toga, to bi se
izuzeće trebalo izbrisati.
(15)     Pružatelji usluga koji žele
iskoristiti izuzeće na temelju Direktive 2007/64/EZ često se ne
savjetuju s nadležnim tijelima o tome jesu li njihove aktivnosti
obuhvaćene na temelju te Direktive ili su iz nje izuzete, već se
oslanjaju na vlastite procjene. Čini se da su se pružatelji usluga platnog
prometa možda koristili nekim izuzećima radi ponovne izrade poslovnih modela
kako ponuđene aktivnosti platnog prometa ne bi bile obuhvaćene
područjem primjene te Direktive. Zbog toga može doći do
povećanih rizika za korisnike usluga platnog prometa i različitih
uvjeta za pružatelje usluga platnog prometa na unutarnjem tržištu. Pružatelji
usluga bi stoga trebali biti dužni obavijestiti nadležna tijela o
određenim aktivnostima kako bi osigurali homogeno tumačenje pravila
na cijelom unutarnjem tržištu.
(16)     Važno je uključiti
zahtjev za moguće pružatelje usluga platnog prometa na temelju kojeg bi
morali obavijestiti o svojoj namjeri da pružaju aktivnosti u okviru
ograničene mreže ako opseg platnih transakcija prelazi određeni prag.
Nadležna tijela bi, na temelju kriterija utvrđenih člankom 3.
točkom (k), trebala ispitati mogu li se te aktivnosti smatrati
aktivnostima pruženima u okviru ograničene mreže i o tome donijeti
utemeljenu odluku.
(17)     Novim pravilima trebao bi se
slijediti novi pristup iz Direktive 2007/64/EZ kojim se obuhvaćaju sve
vrste elektroničkih usluga platnog prometa. Stoga još nije primjereno da
se nova pravila primjenjuju na usluge kod kojih se prijenos sredstava s
platitelja na primatelja uplate ili transport sredstava obavlja isključivo
u novčanicama i kovanicama ili gdje se prijenos temelji na papirnatom
čeku, papirnatim mjenicama, zadužnicama ili drugom instrumentu, papirnatim
potvrdama ili karticama koje glase na pružatelja usluga platnog prometa ili
drugu stranku radi davanja sredstava na raspolaganje primatelju uplate.
(18)     Od donošenja Direktive
2007/64/EZ pojavile su se nove vrste usluga platnog prometa, posebno u
području internetskog platnog prometa. Posebno su se razvili treći
pružatelji usluga, pružajući tzv. usluge započinjanja platnog prometa
potrošačima i trgovcima, često bez posjedovanja sredstava koja se
moraju prenijeti. Tim uslugama pojednostavljuje se platni promet e-trgovine
uspostavom softverske veze između web-mjesta trgovca i mrežnih
bankovnih platformi potrošača kako bi se započeo internetski platni
promet na temelju kreditnih transfera ili izravnih terećenja. Treći
pružatelji usluga trgovcima i potrošačima nude jeftine alternative
kartičnom plaćanju te pružaju potrošačima mogućnost da
kupuju na internetu čak i ako ne posjeduju kreditne kartice. Međutim,
treći pružatelji usluga trenutačno nisu podložni Direktivi
2007/64/EZ, nadležno tijelo ih nužno ne nadzire i ne slijede zahtjeve Direktive
2007/64/EZ. Rezultat toga je niz pravnih pitanja, poput zaštite potrošača,
sigurnosti i odgovornosti te pitanja povezana s tržišnim natjecanjem i zaštitom
podataka. Stoga bi se novim pravilima trebalo odgovoriti na ta pitanja.
(19)     Novčana doznaka je
jednostavna usluga platnog prometa, koja se obično temelji na gotovini
koju je platitelj dao pružatelju usluge platnog prometa, koji prenosi
odgovarajući iznos, primjerice putem komunikacijske mreže, primatelju
uplate ili drugom pružatelju usluge platnog prometa koji djeluje u ime
primatelja uplate. U nekim državama članicama velike trgovine, trgovci i
drugi trgovci na malo javnosti pružaju sličnu uslugu kojom omogućuju
plaćanje komunalnih ili drugih redovitih računa domaćinstava.
Navedene usluge plaćanja računa trebalo bi tretirati kao novčane
doznake, osim ako nadležna tijela smatraju da je ta aktivnost dio skupine
drugih usluga platnog prometa.
(20)     Nužno je odrediti kategorije
pružatelja usluga platnog prometa koji mogu zakonito pružati usluge platnog
prometa diljem Unije; riječ je o kreditnim institucijama koje uzimaju
depozite od korisnika koji se mogu upotrijebiti za financiranje platnih
transakcija i koje bi i dalje trebale biti podložne bonitetnim zahtjevima na
temelju Direktive 2013/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[27], institucijama za
elektronički novac koje izdaju elektronički novac koji se može
upotrebljavati za financiranje platnih transakcija i koje bi i dalje trebale
biti podložne bonitetnim zahtjevima na temelju Direktive 2009/110/EZ,
institucijama platnog prometa i poštanskim žiro institucijama koje su ovlaštene
za obavljanje navedenih usluga na temelju nacionalnog prava.
(21)     Ovom Direktivom trebala bi se
utvrditi pravila o izvršavanju platnih transakcija kada su sredstva
elektronički novac iz Direktive 2009/110/EZ. Ovom Direktivom,
međutim, ne treba se regulirati izdavanje elektroničkog novca niti
izmijeniti bonitetna regulativa koja se odnosi na institucije za
elektronički novac iz te Direktive. Stoga institucijama platnog prometa ne
bi trebalo biti dozvoljeno izdavati elektronički novac.
(22)     Direktivom 2007/64/EZ
uspostavio se bonitetni režim, uvodeći jedinstvenu dozvolu za sve
pružatelje usluga platnog prometa koji nisu povezani s uzimanjem depozita ili
izdavanjem elektroničkog novca. Zato je Direktivom 2007/64/EZ uvedena nova
kategorija pružatelja usluga platnog prometa, nazvana „institucije platnog
prometa”, propisivanjem izdavanja odobrenja pravnim osobama koje ne pripadaju
postojećim kategorijama za pružanje usluga platnog prometa na cijelom
području Unije ako ispunjaju stroge i sveobuhvatne uvjete. Tako bi se na
navedene usluge trebali primjenjivati jednaki uvjeti u cijeloj Uniji.
(23)     Uvjeti za izdavanje i
zadržavanje odobrenja za institucije platnog prometa nisu se znatno
promijenili. Kao u Direktivi 2007/64/EZ, u uvjete su uključeni bonitetni
zahtjevi razmjerni operativnim i financijskim rizicima s kojima su suočena
ta tijela tijekom njihova poslovanja. S tim u vezi potrebni su jasni zahtjevi
za početni kapital zajedno s tekućim kapitalom koji se može naknadno
detaljnije definirati ovisno o potrebama tržišta. Radi raznolikosti u
području usluga platnog prometa, ovom bi se Direktivom trebale dopustiti
različite metode zajedno s određenim diskrecijskim pravom nadzornih
tijela kako bi se osiguralo da se s jednakim rizicima postupa na isti
način za sve pružatelje usluga platnog prometa. Zahtjevima za institucije
platnog prometa trebala bi se odražavati činjenica da se institucije
platnog prometa bave specijaliziranim i ograničenim aktivnostima te da su
pri tome izložene rizicima koji su užeg opsega i koje je lakše pratiti i
kontrolirati od onih koji nastaju u širem spektru aktivnosti kreditnih
institucija. Posebno, institucijama platnog prometa trebalo bi zabraniti
primanje depozita od korisnika i trebalo bi im biti dopušteno upotrebljavati
sredstva primljena od korisnika samo za pružanje usluga platnog prometa. Nužna
bonitetna pravila, uključujući početni kapital, trebala bi biti
primjerena riziku povezanom s pripadajućom uslugom platnog prometa koju
pruža institucija platnog prometa. Usluge kojima se samo omogućava pristup
računu za obavljanje platnog prometa, bez ponude računa, trebale bi
se smatrati uslugama sa srednjim rizikom s obzirom na početni kapital.
(24)     Trebalo bi se osigurati
držanje sredstava klijenata odvojeno od sredstava institucija platnog prometa
namijenjenih drugim poslovnim aktivnostima. Međutim, zahtjevi povezani sa
zaštitom čine se nužni samo kada institucija platnog prometa posjeduje
sredstva klijenata. I institucije platnog prometa trebale bi biti podložne
učinkovitim zahtjevima povezanima sa sprječavanjem pranja novca i
sprječavanjem financiranja terorizma.
(25)     Ovom Direktivom ne bi se
trebale uvesti promjene obveza institucija platnog prometa u pogledu njihova
računovodstvenog izvješćivanja i revizija njihovih godišnjih i
konsolidiranih financijskih izvještaja. Institucije za platni promet trebale bi
izraditi svoje godišnje i konsolidirane financijske izvještaje u skladu s
Direktivom Vijeća 78/660/EEZ[28]
i, prema potrebi, Direktivom Vijeća 83/349/EEZ[29] i Direktivom Vijeća
86/635/EEZ[30].
Godišnji i konsolidirani financijski izvještaji trebali bi se podvrgnuti
reviziji, osim u slučaju kada je institucija platnog prometa izuzeta iz te
obveze na temelju Direktive 78/660/EEZ i, prema potrebi, direktiva 83/349/EEZ i
86/635/EEZ.
(26)     S tehnološkim razvojem
posljednjih godina pojavio se i niz dopunskih usluga, poput usluga informiranja
o bankovnom računu i usluga prikupljanja informacija s više računa. I
te usluge trebale bi biti obuhvaćene ovom Direktivom u cilju pružanja
primjerene zaštite i pravne sigurnosti potrošačima u pogledu njihova
statusa.
(27)     Pri pružanju jedne ili više usluga
platnog prometa obuhvaćenih ovom Direktivom pružatelji usluga platnog
prometa trebali bi uvijek imati račun za obavljanje platnog prometa u
uporabi isključivo za platne transakcije. Kako bi institucije platnog
prometa mogle pružati usluge platnog prometa, neophodan je njihov pristup
računima za obavljanje platnog prometa. Države članice trebale bi
osigurati da je takav pristup pružen na način razmjeran zakonitom cilju
kojem je namijenjen.
(28)     Ovom Direktivom trebalo bi se
regulirati odobravanje kredita koje izvršavaju institucije platnog prometa, tj.
odobravanje kreditnih linija i izdavanje kreditnih kartica samo ako je to usko
povezano s uslugama platnog prometa. Institucijama platnog prometa primjereno
je dopustiti odobravanje takvog kredita s obzirom na njihove prekogranične
aktivnosti samo u slučaju da se kredit odobrava radi unaprjeđivanja
usluga platnog prometa i pod uvjetom da je riječ o kratkoročnom
kreditu čiji rok ne prelazi 12 mjeseci, uključujući i
obnavljajući kredit, uz uvjet da se u većoj mjeri refinancira iz
vlastitih sredstava institucije platnog prometa te drugih sredstava tržišta
kapitala, ali ne i sredstava koja se drže u ime klijenata za usluge platnog
prometa. Takvim pravilima ne bi se trebala dovoditi u pitanje Direktiva Vijeća
2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[31]
niti drugi relevantni zakonodavni akti Unije ili nacionalni zakonodavni akti
povezani s uvjetima za odobravanje kredita potrošačima koji nisu
usklađeni ovom Direktivom.
(29)     Općenito se pokazalo da
je funkcioniranje suradnje nadležnih nacionalnih tijela odgovornih za izdavanje
odobrenja institucijama platnog prometa, provođenje kontrola i
odlučivanje o povlačenju tih odobrenja zadovoljavajuće.
Međutim, suradnja nadležnih tijela trebala bi se pospješiti u
području razmijenjenih informacija i dosljedne primjene i tumačenja
Direktive, u slučajevima ako bi institucija platnog prometa s odobrenjem
za rad htjela pružati usluge platnog prometa i u državi članici koja nije
njezina matična država, na temelju prava poslovnog nastana ili slobode
pružanja usluga („putovnica”). Od Europskog nadzornog tijela za bankarstvo
(EBA) trebalo bi se zatražiti da pripremi niz smjernica o suradnji i razmjeni
podataka.
(30)     Kako bi se povećala
transparentnost institucija platnog prometa koje su dobile odobrenje za rad od
nadležnih institucija ili su pri njima registrirane, uključujući
njihove zastupnike i podružnice, pri EBA-i bi trebalo uspostaviti web-portal
koji služi kao europska točka za elektronički pristup kojom bi se
međusobno povezali nacionalni registri. Tim mjerama trebalo bi se
nastojati pridonijeti poboljšanju suradnje nadležnih tijela.
(31)     Dostupnost točnih,
ažuriranih informacija trebala bi se povećati traženjem od institucija
platnog prometa da bez nepotrebnog kašnjenja obavijeste nadležna tijela njihove
matične države o svim promjenama kojima se utječe na točnost
informacija i pruženih dokaza povezanih s odobrenjem, uključujući
dodatne zastupnike, podružnice ili subjekte kojima se eksternaliziraju aktivnosti. U slučaju sumnji nadležna tijela trebala bi
provjeriti i jesu li zaprimljene informacije točne.
(32)     Iako se Direktivom
utvrđuju minimalne ovlasti koje bi nadležna tijela trebala imati pri
nadzoru sukladnosti s direktivom institucija platnog prometa, te ovlasti moraju
se izvršavati u skladu s temeljnim pravima, uključujući pravo na
privatnost. Za izvršavanje tih ovlasti zbog kojih može doći do ozbiljnog
ometanja uživanja prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života, doma i
komunikacija, države članice trebale bi uspostaviti prikladne i
učinkovite zaštitne mjere protiv svih vrsta zlouporabe ili proizvoljnosti,
na primjer, prema potrebi, prethodnim odobrenjem pravosudnog tijela
dotične države članice.
(33)     Važno je osigurati da sve
osobe koje obavljaju usluge doznačivanja budu podložne određenim
minimalnim pravnim i regulatornim zahtjevima. Stoga je poželjno da se od svih
osoba koje obavljaju usluge doznačivanja, uključujući osobe koje
nisu u mogućnosti ispuniti čitav niz uvjeta za dobivanje odobrenja za
rad kao institucija platnog prometa, zahtijeva registracija identiteta i
lokacija. Taj pristup u skladu je s načelima Posebne preporuke VI. Radne
skupine za financijsko djelovanje kod pranja novca kojom se predviđa
stvaranje mehanizma na temelju kojeg se s pružateljima usluga koji nisu u
mogućnosti ispuniti sve uvjete utvrđene tom Preporukom svejedno može
postupati kao s institucijama platnog prometa. U te svrhe države članice
trebale bi upisati te osobe u registar institucija platnog prometa istovremeno
ne primjenjujući sve uvjete za odobrenje za rad ili dio njih.
Međutim, ključno je da mogućnost oslobođenja bude podložna
strogim zahtjevima povezanima s obujmom platnih transakcija. Institucije
platnog prometa koje uživaju pravo na oslobođenje ne bi trebale imati ni
pravo poslovnog nastana niti slobodu pružanja usluga, niti bi trebale neizravno
uživati ta prava kao članice sustava platnog prometa.
(34)     Za sve pružatelje usluga
platnog prometa ključna je mogućnost pristupa uslugama tehničke
infrastrukture sustava platnog prometa. Taj bi pristup trebao, međutim,
biti uvjetovan prikladnim zahtjevima kako bi se osigurao integritet i
stabilnost tih sustava. Svaki pružatelj usluga platnog prometa koji podnese
zahtjev za sudjelovanje u sustavu platnog prometa trebao bi sudionicima sustava
platnog prometa dostaviti dokaz iz kojega je vidljivo da je njegovo unutarnje
uređenje dovoljno stabilno za odolijevanje svim vrstama rizika. U te
sustave platnog prometa obično su uključeni npr. četverostrani
kartični sustavi i veliki sustavi kojima se obrađuju kreditne doznake
i izravna terećenja. U cilju osiguravanja jednakog postupanja diljem Unije
među različitim kategorijama pružatelja usluga platnog prometa s
odobrenjem u skladu s uvjetima njihovih odobrenja za rad, potrebno je pojasniti
pravila povezana s pristupom pružanju usluga platnog prometa i pristupom
sustavu platnog prometa.
(35)     Potrebno je osigurati
postupanje bez diskriminacije za institucije platnog prometa s odobrenjem za
rad i kreditne institucije tako da se svi pružatelji usluga platnog prometa
koji se natječu na unutarnjem tržištu mogu koristiti uslugama
tehničke infrastrukture tih sustava platnog prometa pod jednakim uvjetima.
Primjereno je predvidjeti različito postupanje za pružatelje usluga
platnog prometa s odobrenjem za rad i za one koje uživaju pravo na
oslobođenje na temelju ove Direktive te pravo na oslobođenje na
temelju članka 3. Direktive 2009/110/EZ, zbog razlika koje postoje u
njihovim pripadajućim bonitetnim okvirima. U svakom slučaju, razlike
u cjenovnim uvjetima trebale bi biti dopuštene samo ako se temelje na razlikama
troškova koje snose pružatelji usluga platnog prometa. Time se ne bi trebalo
dovoditi u pitanje pravo država članica na ograničenje pristupa
sistemski važnim sustavima u skladu s Direktivom 98/26/EZ Europskog parlamenta
i Vijeća[32]
te se ne bi trebala dovoditi u pitanje nadležnost Europske središnje banke i
Europskog sustava središnjih banaka (ESCB) u pogledu pristupa sustavima platnog
prometa.
(36)     U određenim
slučajevima države članice odobrile su posebnim pružateljima usluga
platnog prometa neizravan pristup određenim sustavima platnog prometa, po
analogiji s odredbama Direktive 98/26/EZ. Tu odluku donose dotične države
članice. Međutim, kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje
među pružateljima usluga, ovom Direktivom trebalo bi se osigurati da ako
država članica odobri pružatelju usluga platnog prometa neizravan pristup
takvim sustavima, s drugim pružateljima usluga platnog prometa koji se nalaze u
istoj situaciji postupa na isti, nediskriminirajući način.
(37)     Posljednjih godina
određeni su trostrani sustavi platnog prometa u kojima sustav djeluje kao
jedini pružatelj usluga platnog prometa za platitelja i primatelja uplate
postali respektabilni sudionici na tržištu obrade platnog prometa. Stoga više
nije opravdano omogućivanje tim sustavima da uživaju pravo izuzeća
povezano s pružanjem pristupa drugim pružateljima usluga platnog prometa ako
drugi sustavi platnog prometa ne mogu uživati pravo tog izuzeća.
(38)     Trebalo bi utvrditi skup pravila
kako bi se osigurala transparentnost uvjeta i zahtjeva obavješćivanja za
usluge platnog prometa.
(39)     Ova Direktiva ne bi se trebala
primjenjivati na gotovinske platne transakcije, budući da jedinstveno
tržište platnog prometa u gotovini već postoji niti na platne transakcije
na temelju papirnatih čekova s obzirom na to da ih zbog njihove prirode
nije moguće obraditi tako učinkovito kao druga sredstva
plaćanja. Međutim, dobra praksa u tom području trebala bi se
temeljiti na načelima utvrđenima ovom Direktivom.
(40)     Budući da potrošači
i poduzeća nisu u istom položaju, nije im potrebna ista razina zaštite.
Iako je važno zajamčiti prava potrošača odredbama od kojih nije
moguće odstupiti ugovorom, razumno je dopustiti poduzećima i organizacijama
da se drugačije dogovore kada ne posluju s potrošačima. Međutim,
države članice trebale bi moći omogućiti da se s
mikro-poduzećima, kako su definirana Preporukom Komisije 2003/361/EZ[33], postupa na isti način
kao s potrošačima. U svakom slučaju, određene osnovne odredbe
ove Direktive trebale bi uvijek biti primjenjive neovisno o statusu korisnika.
(41)     Ovom Direktivom trebale bi se
odrediti obveze pružatelja usluga platnog prometa povezane s pružanjem
informacija korisnicima usluga platnog prometa koji bi trebali primiti jasne
informacije jednake i visoke razine o uslugama platnog prometa kako bi mogli
donijeti odluke dobro informirani i kako bi imali mogućnost slobodno
odabrati unutar Unije. Radi osiguravanja transparentnosti ovom Direktivom
trebali bi se utvrditi usklađeni zahtjevi potrebni kako bi se korisnicima
usluga platnog prometa osigurale potrebne i dostatne informacije povezane s
ugovorom o uslugama platnog prometa i platnim transakcijama. U cilju promicanja
neometanog funkcioniranja jedinstvenog tržišta usluga platnog prometa, države
članice trebale bi moći donijeti samo one odredbe o
obavješćivanju koje su utvrđene ovom Direktivom.
(42)     Potrošači bi trebali biti
zaštićeni od nepoštene i zavaravajuće prakse u skladu s Direktivom
2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[34]
i Direktivom 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[35] te Direktivom 2002/65/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća[36].
Dodatne odredbe u tim direktivama i dalje su primjenjive. Međutim, trebalo
bi posebno pojasniti odnos između ove Direktive i Direktive 2002/65/EZ u
području zahtjeva koji se odnose na predugovorne informacije.
(43)     Zahtijevane informacije
trebale bi biti razmjerne potrebama korisnika i trebale bi se proslijediti u
standardnom formatu. Međutim, zahtjevi obavješćivanja za
pojedinačne platne transakcije trebali bi se razlikovati od onih za
okvirni ugovor kojim se predviđa niz platnih transakcija.
(44)     U praksi, okvirni ugovori i
platne transakcije koje oni obuhvaćaju puno su češći i
gospodarski značajniji od pojedinačnih platnih transakcija. Ako
postoji račun za obavljanje platnog prometa ili određeni platni
instrument, potreban je okvirni ugovor. Stoga bi zahtjevi za prethodno
obavješćivanje povezano s okvirnim ugovorima trebali biti sveobuhvatni, a
informacije bi uvijek trebalo dostaviti na papiru ili na drugom trajnom mediju
kao što su ispisi bankovnim pisačima, CD-ROM-ovi, DVD-i ili tvrdi diskovi
osobnih računala na kojima se može pohraniti elektronska pošta te na
internetskim stranicama uz uvjet da im je moguće pristupiti za buduću
uporabu tijekom vremenskog razdoblja koje je potrebno za informiranje i ako
omogućuju nepromijenjenu reprodukciju pohranjenih informacija.
Međutim, trebalo bi omogućiti usuglašavanje pružatelja usluga platnog
prometa i korisnika usluga platnog prometa u okvirnom ugovoru o načinu na
koji se dostavljaju naknadne informacije o provedenim platnim transakcijama,
primjerice da su u slučaju internetskog bankarstva sve informacije o
računu za obavljanje platnog prometa dostupne neposredno na mreži.
(45)     Pri pojedinačnim platnim
transakcijama pružatelj usluga platnog prometa trebao bi uvijek dati samo
najvažnije informacije na vlastitu inicijativu. Budući da su platitelji
obično prisutni pri davanju naloga za plaćanje, nije potrebno
zahtijevati da se informacije u svim slučajevima izdaju na papiru ili na
drugom trajnom mediju. Pružatelj usluga platnog prometa može dati potrebne
informacije usmenim putem na šalteru ili ih učiniti dostupnima na drugi
način, primjerice isticanjem uvjeta na oglasnoj ploči u svojim
prostorijama. Korisnike bi trebalo obavijestiti i o mjestu na kojem su dostupne
detaljnije informacije (npr. o adresi web-mjesta). Međutim,
potrošaču bi se bitne informacije trebale pružiti na papiru ili na drugom
trajnom mediju ako on to zatraži.
(46)     Ovom Direktivom trebalo bi se
osigurati potrošačko pravo na besplatne relevantne informacije prije nego
što se potrošač obveže bilo kakvim ugovorom o uslugama platnog prometa.
Potrošaču bi se trebalo omogućiti i da besplatno zahtijeva prethodno
obavješćivanje i okvirni ugovor na papiru u bilo kojem trenutku ugovornog
odnosa kako bi mu se omogućilo da usporedi usluge pružatelja usluga
platnog prometa i njihove uvjete te da u slučaju spora provjeri svoja
ugovorna prava i obveze. Te odredbe trebale bi biti u skladu s Direktivom
2002/65/EZ. Posljedica izričitih odredbi o besplatnim informacijama u ovoj
Direktivi ne bi trebala biti mogućnost da se potrošačima
zaračunavaju naknade za pružanje informacija na temelju drugih
primjenjivih direktiva.
(47)     Načinom na koji bi
pružatelj usluga platnog prometa trebao davati zatražene informacije korisniku
usluga platnog prometa trebale bi se uzeti u obzir potrebe potonjeg te
praktični tehnički aspekti i troškovna učinkovitost ovisno o
situaciji u pogledu pripadajućeg ugovora o pružanju usluga platnog
prometa. Direktivom bi se tako trebala razlikovati dva načina na koja bi
pružatelj usluga platnog prometa trebao pružati informacije: informacije bi
trebale biti pružene, odnosno pružatelj usluga platnog prometa trebao bi
aktivno obavijestiti korisnika u prikladnom trenutku kako se nalaže ovom
Direktivom bez da ih korisnik mora izričito zahtijevati, ili bi mu
informacije trebale biti stavljene na raspolaganje uz uzimanje u obzir svih
njegovih mogućih zahtjeva za dodatne informacije. U potonjem slučaju
korisnik usluga platnog prometa trebao bi poduzeti aktivne mjere kako bi dobio
informacije, kao što je podnošenje izričitog zahtjeva pružatelju usluga
platnog prometa, pristupanje poštanskom sandučiću bankovnog
računa ili unošenje bankovne kartice u pisač za bankovne izvatke.
Pružatelj usluga platnog prometa trebao bi u te svrhe osigurati mogućnost
pristupa informacijama i dostupnost informacija korisniku usluga platnog
prometa.
(48)     Potrošači bi trebali
dobiti osnovne informacije o izvršenim platnim transakcijama bez dodatnih
naknada. U slučaju pojedinačne platne transakcije pružatelj usluga
platnog prometa ne bi trebao zasebno zaračunavati te informacije.
Slično tomu, naknadne mjesečne informacije o platnim transakcijama na
temelju okvirnog ugovora trebale bi se pružati besplatno. Međutim,
uzimajući u obzir važnost transparentnosti u određivanju cijena i
različite potrebe potrošača, strankama bi se trebao omogućiti
dogovor oko naknada za češće pružanje informacija ili pružanje
dodatnih informacija. Kako bi se uzele u obzir različite nacionalne
prakse, državama članicama trebalo bi dopustiti da utvrde pravila kojima
se nalaže da se mjesečni izvaci računa za obavljanje platnog prometa
na papiru uvijek daju besplatno.
(49)     U cilju omogućivanja
veće mobilnosti potrošača trebao bi se potrošačima
omogućiti prekid okvirnog ugovora nakon godine dana bez naknade.
Dogovoreni otkazni rok za potrošače ne bi trebao biti duži od mjesec dana,
a za pružatelje usluga platnog prometa ne bi trebao biti kraći od dva
mjeseca. Ovom Direktivom ne bi se trebala dovesti u pitanje obveza pružatelja
usluge platnog prometa da prekine ugovor o uslugama platnog prometa u iznimnim
okolnostima u skladu s drugim relevantnim zakonodavstvom Unije ili nacionalnim
zakonodavstvom, kao što je zakonodavstvo o sprječavanju pranja novca i
financiranja terorizma, mjere kojima je cilj zamrzavanje financijskih sredstava
ili sve druge posebne mjere povezane sa sprječavanjem ili istragom
kaznenih dijela.
(50)     Platni instrumenti male
vrijednosti trebali bi biti jeftina alternativa jednostavna za uporabu u
slučaju robe i usluga niske cijene te se ne bi trebali preopteretiti
pretjeranim zahtjevima. Relevantni zahtjevi obavješćivanja i pravila za
njihovo provođenje stoga bi trebali biti ograničeni na ključne
informacije, uzimajući u obzir tehničke sposobnosti koje se opravdano
mogu očekivati od instrumenata namijenjenih plaćanjima male
vrijednosti. Unatoč manje strogom režimu, korisnici usluga platnog prometa
trebali bi uživati primjerenu zaštitu s obzirom na ograničene rizike koje
ti platni instrumenti predstavljaju, što se posebno odnosi na pretplaćene
platne instrumente.
(51)     Nužno je utvrditi kriterije na
temelju kojih se trećim pružateljima usluga dopušta pristup i uporaba
informacija o raspoloživosti sredstava na računu korisnika usluge platnog
prometa otvorenom pri drugom pružatelju usluga platnog prometa. Posebno bi
zahtjeve za zaštitu podataka i sigurnost utvrđene u ovoj Direktivi ili iz
ove Direktive ili uključene u smjernice EBA-e trebali ispuniti treći
pružatelj usluga i pružatelj usluga platnog prometa koji vodi račun
korisnika usluga platnog prometa. Platitelji bi trebali dati izričiti
pristanak trećem pružatelju usluga da pristupi njihovu računu za
obavljanje platnog prometa i trebali bi na odgovarajući način biti
obavješćeni o opsegu tog pristupa. Kako bi se omogućio razvoj drugih
pružatelja usluga platnog prometa koji ne mogu zaprimati depozite, nužno je da
im kreditne institucije pruže informacije o raspoloživosti sredstava ako je
platitelj pristao na to da se te informacije prenesu pružatelju usluga platnog
prometa koji izdaje platni instrument.
(52)     Prava i obveze korisnika
usluga platnog prometa i pružatelja usluga platnog prometa trebala bi se
prikladno prilagoditi kako bi se njima uzela u obzir uključenost
trećeg pružatelja usluga u transakciji uvijek kada se upotrebljava usluga
započinjanja platnog prometa. Posebno bi se uravnoteženom podjelom
odgovornosti između pružatelja usluga platnog prometa koji vodi račun
i trećeg pružatelja usluga uključenog u transakciju njih trebalo
primorati da preuzmu odgovornost za pripadajuće dijelove transakcije koje
oni kontroliraju te jasno ukazati na odgovornu stranku u slučaju
incidenata. U slučaju prijevare ili spora, treći pružatelj usluga
trebao bi biti podložan posebnoj obvezi da osigura platitelju i pružatelju
usluga platnog prometa koji vodi račun referencu transakcija i informacije
o odobrenju koje se odnosi na dotičnu transakciju.
(53)     Kako bi smanjili rizik i
posljedice neovlaštenih i nepravilno izvršenih platnih transakcija, korisnici
usluga platnog prometa trebali bi što je prije moguće obavijestiti
pružatelja usluga platnog prometa o mogućem osporavanju povezanom s
navodnim neovlaštenim ili nepravilno izvršenim platnim transakcijama pod
uvjetom da je pružatelj usluga platnog prometa ispunio svoje obveze
obavješćivanja na temelju ove Direktive. Ako korisnik usluga platnog
prometa dostavi tu obavijest u propisanom roku, trebao bi imati mogućnost
ostvarivanja tih zahtjeva unutar rokova zastare u skladu s propisanim
nacionalnim zakonodavstvom. Ovom Direktivom ne bi se trebalo utjecati na druga
potraživanja između korisnika usluga platnog prometa i pružatelja usluga
platnog prometa.
(54)     U slučaju neovlaštenih
platnih transakcija platitelju bi se odmah trebao vratiti iznos
pripadajuće transakcije. Kako bi se spriječile moguće negativne
posljedice za platitelja, datum valute knjiženja povrata ne bi trebao biti
kasniji od datuma kada je terećen pripadajući iznos. Kako bi se potaknulo
korisnika usluga platnog prometa da bez nepotrebne odgode svog pružatelja
usluga platnog prometa obavijesti o krađi ili gubitku platnog instrumenta
i tako smanji rizik neovlaštenih platnih transakcija, korisnik usluga platnog
prometa trebao bi biti odgovoran samo za vrlo ograničen iznos, osim ako je
djelovao s namjerom prijevare ili grubim nemarom. U tom kontekstu čini se
da je dovoljan iznos od 50 EUR kako bi se osigurala usklađena i visoka
razina zaštite korisnika unutar Unije. Nadalje, kada korisnici obavijeste
pružatelja usluga platnog prometa da je njihov platni instrument
zloupotrebljen, od korisnika se ne bi trebalo tražiti da pokrivaju bilo kakve
daljnje gubitke koji proizlaze iz neovlaštene uporabe tog instrumenta. Ovom
Direktivom ne bi se trebala dovesti u pitanje odgovornost pružatelja usluga
platnog prometa za tehničku sigurnost njihovih proizvoda.
(55)     Kako bi se procijenio
mogući nemar korisnika usluga platnog prometa, trebale bi se uzeti u obzir
sve okolnosti. Dokaze i razinu navodnog nemara trebalo bi procijeniti u skladu
s nacionalnim zakonodavstvom. Uvjeti ugovora koji se odnose na pružanje i
uporabu platnog instrumenta čijim bi se učinkom povećao teret
dokaza krivnje za potrošača ili smanjio teret dokaza za izdavatelja moraju
se smatrati ništavnim. Nadalje, u posebnim situacijama i posebno ako platni
instrument nije prisutan na prodajnom mjestu, kao što je slučaj mrežnog
platnog prometa na internetu, prikladno je zahtijevati od pružatelja usluga
platnog prometa da pruži dokaz o navodnom nemaru s obzirom na to da platitelj
ima vrlo malo mogućnosti da to napravi u tim slučajevima.
(56)     Trebalo bi donijeti odredbe za
raspodjelu gubitaka u slučaju neovlaštenih platnih transakcija. Osim u
slučajevima prijevare i grubog nemara, potrošač nikad ne bi trebao
biti obvezan platiti više od najvećeg iznosa od 50 EUR u slučaju
neovlaštene transakcije s njegova računa. Za korisnike usluga platnog
prometa koji nisu potrošači mogu se primjenjivati drukčije odredbe,
budući da su oni obično u boljem položaju da procijene rizik prijevare
i poduzmu protumjere.
(57)     Ovom Direktivom trebala bi se
utvrditi pravila za povrat u cilju zaštite potrošača kad izvršena platna
transakcija prelazi realno očekivani iznos. Kako bi se izbjegle negativne
financijske posljedice za platitelja, potrebno je osigurati da datum valute
knjiženja svih povrata nije kasniji od datuma kada se teretio pripadajući
iznos. U slučaju izravnih terećenja pružatelji usluga platnog prometa
trebali bi moći pružiti još povoljnije uvjete svojim strankama, koje bi
trebale imati bezuvjetno pravo na povrat svih spornih platnih transakcija.
Međutim, to bezuvjetno pravo na povrat kojim se osigurava najveća
razina zaštite potrošača nije opravdano u slučajevima kada je trgovac
već ispunio ugovor, a odgovarajuća roba ili usluga se već
upotrijebila. U slučajevima kada korisnik zatraži povrat platne
transakcije, pravom povrata ne bi se trebalo utjecati na odgovornost platitelja
prema primatelju uplate iz temeljnog ugovornog odnosa, npr. za naručenu,
potrošenu ili zakonito obračunatu robu ili usluge, niti na prava korisnika
povezana s povlačenjem naloga za plaćanje.
(58)     Za financijsko planiranje i
pravovremeno ispunjivanje obveza plaćanja, potrošači i poduzeća
moraju uživati sigurnost u pogledu razdoblja potrebnog za izvršenje naloga za plaćanje.
Stoga bi se ovom Direktivom trebao odrediti trenutak kada prava i obveze
stupaju na snagu, točnije, trenutak kada pružatelj usluge platnog prometa
zaprimi nalog za plaćanje, uključujući kada je imao
mogućnost zaprimiti ga komunikacijskim sredstvima ugovorenima u ugovoru o
pružanju usluga platnog prometa, bez obzira na čitavo prethodno
sudjelovanje u postupku kojim je došlo do nastanka i prijenosa naloga za
plaćanje, npr. provjeravanje sigurnosti i raspoloživosti sredstava,
informacije povezane s uporabom osobnog identifikacijskog broja ili izdavanja
obveze plaćanja. Nadalje, primitak naloga za plaćanje trebalo bi se
dogoditi u trenutku kada pružatelj usluga platnog prometa platitelja zaprimi
nalog za plaćanje koji će teretiti račun platitelja. Dan ili
trenutak kada primatelj uplate pružatelju usluga platnog prometa izda naloge za
naplatu, npr. kartična plaćanja ili izravnog terećenja ili kada
pružatelj usluga platnog prometa primatelju uplate odobri pretfinanciranje
povezanih iznosa (kredit) s tim u vezi ne bi trebao biti važan. Korisnici bi
trebali imati mogućnost osloniti se na pravilno izvršenje potpunog i
važećeg naloga za plaćanje ako pružatelj usluga platnog prometa nema
ugovornih ili zakonskih razloga za odbijanje. Ako pružatelj usluga platnog prometa
odbije nalog za plaćanje, korisnika usluge platnog prometa trebalo bi
obavijestiti o odbijanju i razlogu za odbijanje što je prije moguće uz
poštovanje zahtjeva zakonodavstva Unije i nacionalnog zakonodavstva.
(59)     S obzirom na brzinu kojom
moderni i u potpunosti automatizirani sustavi platnog prometa obrađuju
platne transakcije, što znači da se nakon određenog trenutka platni
nalozi ne mogu opozvati bez visokih troškova ručnog posredovanja, potrebno
je odrediti jasan rok za opoziv plaćanja. Međutim, ovisno o vrsti
usluge platnog prometa i naloga za plaćanje, ugovorne stranke mogu
dogovoriti drugačiji rok. U tom smislu, opoziv bi trebao biti primjenjiv
samo na odnos između korisnika usluga platnog prometa i pružatelja usluga
platnog prometa ne dovodeći u pitanje neopozivost i konačnost platnih
transakcija u sustavima platnog prometa.
(60)     Tom neopozivosti ne bi se
trebalo utjecati na pravo ili obvezu pružatelja usluga platnog prometa na
temelju zakona nekih država članica ako proizlaze iz okvirnog ugovora
platitelja ili nacionalnih zakona i drugih propisa ili smjernica da platitelju
u slučaju spora s primateljem uplate izvrši povrat iznosa obavljene platne
transakcije. Takav povrat trebao bi se smatrati novim nalogom za plaćanje.
Osim u navedenim slučajevima, pravni sporovi koji proizlaze iz odnosa na
kojem se temelji nalog za plaćanje trebali bi se rješavati samo
između platitelja i primatelja uplate.
(61)     U interesu potpuno integrirane
i izravne obrade platnog prometa i u interesu pravne sigurnosti povezane s
ispunjivanjem svih osnovnih obveza među korisnicima usluga platnog prometa
ključno je da se ukupni iznos koji je platitelj prenio uplati na
račun primatelja uplate. U skladu s tim, ne bi trebalo biti moguće da
posrednici koji sudjeluju u izvršavanju platnih transakcija umanjuju iznos
prenesenih sredstava. Međutim, trebalo bi omogućiti da platitelji
mogu sklopiti ugovor sa svojim pružateljem usluga platnog prometa na temelju
kojeg potonji može umanjiti iznos za svoje naknade. Kako bi platitelj mogao
provjeriti je li dugovani iznos pravilno uplaćen, u naknadnim
informacijama o platnoj transakciji trebao bi se navesti ne samo puni iznos
prenesenih sredstava, već i iznos svih naknada.
(62)     S obzirom na naknade,
iskustvom je dokazano da je podjela naknade između platitelja i primatelja
uplate najučinkovitiji sustav jer se njime olakšava izravna obrada platnog
prometa. Trebalo bi stoga osigurati da svaki pružatelj usluga platnog prometa,
u uobičajenom tijeku poslovanja, naplati naknade izravno platitelju i
primatelju uplate. Međutim, to bi se trebalo primjenjivati samo ako za
platnu transakciju nije potrebno preračunavanje valute. Iznos svih
naplaćenih naknada može biti i nula jer se odredbama ove Direktive ne bi
trebalo utjecati na praksu u kojoj pružatelj usluga platnog prometa ne
zaračunava potrošačima knjiženje u korist njihovih računa.
Također, ovisno o uvjetima ugovora, pružatelj usluga platnog prometa može
korištenje uslugama platnog prometa zaračunati samo primatelju uplate
(trgovcu), što znači da se platitelju ne naplaćuju naknade. Naplata
naknade sustava platnog prometa može biti u obliku pretplate. Odredbama o
prenesenom iznosu ili svim naplaćenim naknadama izravno se ne utječe
na određivanje cijena među pružateljima usluga platnog pometa ili
mogućih posrednika.
(63)     Zbog različite nacionalne
prakse u pogledu naplate uporabe određenog platnog instrumenta (dalje u
tekstu „naplata dodatnih naknada”) došlo je do iznimne heterogenosti tržišta
platnog prometa u Uniji i zbunjenosti potrošača, posebno u e-trgovini i
prekograničnom kontekstu. Trgovci s poslovnim nastanom u državama
članicama gdje je naplata dodatnih naknada dopuštena nude proizvode i
usluge u državama članicama gdje je to zabranjeno, pa u tom slučaju
svejedno naplaćuju dodatne naknade potrošaču. Nadalje, snažan razlog
za reviziju prakse naplate dodatnih naknada podupire se činjenicom da se
Uredbom (EU) br. xxx/yyyy utvrđuju pravila za višestrane međubankovne
naknade za plaćanja na temelju kartica. S obzirom na to da su
međubankovne naknade glavni razlog zbog kojeg je većina
kartičnih plaćanja skupo, a naplata dodatnih naknada je u praksi
ograničena na plaćanja na temelju kartica, pravila o
međubankovnim naknadama trebala bi biti popraćena revizijom pravila o
naplati dodatnih naknada. U cilju promicanja transparentnosti troškova i
uporabe najučinkovitijih instrumenata platnog prometa države članice
i pružatelji usluga platnog prometa ne bi trebali sprječavati primatelja
uplate da zatraži naknadu od platitelja za uporabu određenog platnog
instrumenta, primjereno uzimajući u obzir odredbe utvrđene Direktivom
2011/83/EU. Međutim, pravo primatelja uplate da zatraži dodatnu naknadu
trebalo bi se primjenjivati samo na one platne instrumente za koje nisu
regulirane međubankovne naknade. To bi trebalo djelovati kao mehanizam za
usmjeravanje prema najjeftinijim sredstvima plaćanja.
(64)     U cilju poboljšanja
učinkovitosti platnog prometa diljem Unije trebao bi biti određen rok
izvršenja od najviše jednog dana za sve naloge za plaćanje koje je
započeo platitelj, a koji su denominirani u eurima ili valuti države
članice izvan europodručja, uključujući kreditne transfere
i novčane doznake. Za sav ostali platni promet, kao što je platni promet
koji je započeo primatelj uplate ili su pokrenuta preko njega, uključujući
izravna terećenja i kartična plaćanja, ako između
pružatelja usluge platnog prometa i platitelja ne postoji izričito
dogovoreni duži rok izvršenja, također bi se trebao primjenjivati rok od
najduže jednog dana. Trebalo bi biti moguće produžiti ta razdoblja
dodatnim radnim danom ako je nalog za plaćanje izdan na papiru. Time se
dopušta daljnje pružanje usluga platnog prometa za one potrošače koji su
navikli isključivo na papirnate dokumente. Pri uporabi sustava izravnog
terećenja računa, pružatelj usluga platnog prometa primatelja uplate
trebao bi poslati naplatni nalog u okviru roka dogovorenog između
primatelja uplate i pružatelja usluga platnog prometa, tako da namira bude
moguća na dogovoreni dan dospijeća. Budući da su infrastrukture
platnog prometa često vrlo učinkovite i kako bi se spriječilo
svako smanjenje razine postojeće kvalitete usluge, državama članicama
trebalo bi dopustiti da, prema potrebi, zadrže ili utvrde pravila kojima se
određuje rok izvršenja kraći od jednog radnog dana.
(65)     Odredbe o izvršenju za
čitavi iznos i rok izvršenja trebale bi predstavljati dobru praksu ako
jedan od pružatelja usluga nije smješten u Uniji.
(66)     Za korisnike usluga platnog
prometa ključno je da su upoznati sa stvarnim troškovima i naknadama
usluga platnog prometa kako bi mogli izvršiti odabir. U skladu s tim ne bi se
trebala dopustiti uporaba netransparentnih metoda određivanja cijena,
budući da je opće poznato da se tim metodama korisnicima znatno
otežava utvrđivanje stvarne cijene usluge platnog prometa. Posebno se ne
bi trebala dopustiti uporaba datuma valute na štetu korisnika.
(67)     Nesmetano i učinkovito
funkcioniranje sustava platnog prometa ovisi o mogućnosti oslanjanja
korisnika na pravilno izvršenje platne transakcije u dogovorenom roku koju
će izvršiti pružatelj usluga platnog prometa. Obično je pružatelj
usluga onaj koji može procijeniti rizike povezane s platnom transakcijom.
Pružatelj usluga platnog prometa je onaj koji osigurava sustav platnog prometa,
provodi aktivnosti opoziva krivo ili nepravilno raspoređenih sredstava i u
većini slučajeva odlučuje o posrednicima uključenima u
izvršenje platne transakcije. S obzirom na sve navedeno, u potpunosti je
prikladno da, osim u iznimnim i nepredvidivim okolnostima, odgovornost za
izvršenje platne transakcije koju je prihvatio izvršiti na zahtjev korisnika
bude dodijeljena pružatelju usluga platnog prometa, osim za djela i propuste
pružatelja usluge platnog prometa primatelja uplate za odabir kojih je
odgovoran samo primatelj uplate. Međutim, kako platitelj ne bi bio
nezaštićen u malo vjerojatnim situacijama u kojima nije moguće
dokazati (non liquet) je li pružatelj usluga platnog prometa primatelja
uplate primio iznos plaćanja na odgovarajući način,
odgovarajući teret dokaza trebao bi snositi platiteljev pružatelj usluga
platnog prometa. U pravilu se može očekivati da će institucija
posrednik, najčešće „neutralno” tijelo kao središnja banka ili
klirinška kuća, koja prenosi iznos uplate od pružatelja usluga platnog
prometa pošiljatelja pružatelju usluga platnog prometa primatelju, pohraniti
podatke o računu i da će ih moći dostaviti kad god to bude
potrebno. Kad je iznos uplate uknjižen u korist računa pružatelja usluge
platnog prometa primatelja, primatelj uplate trebao bi odmah imati pravo
potraživati taj iznos na svom računu kod svojeg pružatelja usluga platnog
prometa.
(68)     Pružatelj usluga platnog
prometa platitelja trebao bi preuzeti odgovornost za pravilno izvršenje uplate,
uključujući posebno puni iznos platne transakcije i rok izvršenja te
potpunu odgovornost za sva neizvršenja obveze drugih strana u platnom lancu do
računa platitelja. Zbog te odgovornosti pružatelj usluga platnog prometa
platitelja bi trebao, ako cijeli iznos nije bio uknjižen u korist pružatelja
usluga platnog prometa primatelja uplate ili je to učinjeno kasno,
popraviti platnu transakciju ili platitelju bez nepotrebnog odlaganja vratiti
dotični iznos, ne dovodeći u pitanje sva druga potraživanja u skladu
s nacionalnim zakonodavstvom. Zbog odgovornosti pružatelja usluge platnog prometa,
platitelj ili primatelj uplate ne bi se trebao teretiti troškovima povezanima s
nepravilnom uplatom. U slučaju neizvršenih transakcija, nepravilno ili
kasno izvršenih platnih transakcija, države članice trebale bi osigurati
da je datum valute korektivnih uplata pružatelja usluga platnog prometa uvijek
jednak datumu valute u slučaju ispravnog izvršenja.
(69)     Predmet ove Direktive samo su
ugovorne obveze i odgovornosti između korisnika usluga platnog prometa i
pružatelja usluga platnog prometa. Međutim, pravilnim funkcioniranjem
kreditnih transfera i drugih usluga platnog prometa zahtijeva se da pružatelji
usluga platnog prometa i njihovi posrednici, kao što su oni koji provode
obradu, imaju ugovore kojima su dogovorena njihova međusobna prava i obveze.
Pitanja povezana s odgovornosti sastavni su dio tih standardiziranih ugovora.
Kako bi se pružatelji usluga platnog prometa i posrednici koji sudjeluju u
platnim transakcijama mogli pouzdati jedni u druge, potrebna je pravna
sigurnost da će pružatelj usluga platnog prometa na kojem ne leži
odgovornost primiti naknadu za nastale gubitke ili iznose koji se
isplaćuju na temelju odredbi ove Direktive povezanih s odgovornosti.
Ostala prava i detalji povezani s opsegom regresnog prava i način rješavanja
potraživanja prema pružatelju usluga platnog prometa ili posredniku kojem se
može pripisati nepravilno provedena platna transakcija trebalo bi odrediti
ugovorom.
(70)     Pružatelj usluga platnog
prometa trebao bi imati mogućnost jasno navesti informacije potrebne za pravilno
izvršenje naloga za plaćanje. S druge strane međutim, u cilju
sprječavanja rascjepkanosti i ugrožavanja uspostave integriranih sustava
platnog prometa u Uniji, državama članicama ne bi trebalo dopustiti da
zahtijevaju posebne identifikacijske oznake za platne transakcije.
Međutim, time se države članice ne bi trebale spriječiti da od
pružatelja usluga platnog prometa platitelja zahtijevaju poslovanje s dužnom
pažnjom i da, gdje je to tehnički izvedivo i ne zahtijeva ručno posredovanje,
izvrši provjeru usklađenosti jedinstvene identifikacijske oznake te ako se
utvrdi da jedinstvena identifikacijska oznaka nije usklađena, odbiju
njegov nalog za plaćanje i o tome obavijeste platitelja. Odgovornost
pružatelja usluga platnog prometa trebala bi biti ograničena na pravilno
izvršenje platne transakcije u skladu s nalogom za plaćanje korisnika
usluge platnog prometa.
(71)     U cilju podupiranja
učinkovitog sprječavanja prijevara i borbe protiv prijevara u platnom
prometu diljem Unije, trebala bi se osigurati učinkovita razmjena podataka
među pružateljima usluga platnog prometa koji bi trebali biti ovlašteni
prikupljati, obrađivati i razmjenjivati osobne podatke osoba koje su
sudjelovale u prijevarama u platnom prometu. Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta
i Vijeća[37],
nacionalna pravila kojima se prenosi Direktiva 95/46/EZ i Uredba (EZ) br.
45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća[38]
primjenjivi su na obradu osobnih podataka za potrebe ove Direktive.
(72)     Ovom Direktivom poštuju se
temeljna prava i pridržavaju se načela priznatih Poveljom o temeljnim
pravima Europske unije, uključujući pravo na privatni i obiteljski
život, pravo na zaštitu osobnih podataka, slobodu poduzetništva, pravo na
učinkovit pravni lijek i pravo na izbjegavanje dvostrukog suđenja ili
kažnjavanja zbog istog kaznenog djela. Ova Direktiva mora se provoditi u skladu
s tim pravima i načelima.
(73)     Potrebno je osigurati
učinkovito provođenje odredbi nacionalnog prava donesenih na temelju
ove Direktive. Stoga bi se trebali usvojiti prikladni postupci za pokretanje
pritužbi protiv pružatelja usluga platnog prometa koji ne poštuju navedene
odredbe te, prema potrebi, za osiguravanje određivanja učinkovitih,
razmjernih i odvraćajućih sankcija. Kako bi se osiguralo
učinkovito usklađivanje s ovom Direktivom, države članice bi
trebale odrediti nadležna tijela koja će ispunjivati uvjete na temelju
Uredbe (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća[39] i koja će djelovati
neovisno od pružatelja usluga platnog prometa. Radi transparentnosti bi države
članice trebale obavijestiti Komisiju koja su tijela određena, s
jasnim opisom njihovih dužnosti na temelju ove Direktive.
(74)     Ne dovodeći u pitanje
pravo potrošača na sudsku tužbu, države članice trebale bi osigurati
lako dostupno i troškovno učinkovito izvansudsko rješavanje sporova
između pružatelja usluga platnog prometa i potrošača na temelju prava
i obveza utvrđenih ovom Direktivom. Uredbom (EZ) br. 593/2008 Europskog
parlamenta i Vijeća[40]
predviđa se da se zaštita potrošača koja se pruža obveznim pravilima
prava države u kojoj potrošač ima uobičajeno boravište ne smije
ugroziti nikakvim ugovornim odredbama o pravu koje se primjenjuje. S obzirom na
uspostavu učinkovitog i djelotvornog postupka za rješavanje sporova,
države članice trebale bi osigurati da pružatelji usluga platnog prometa
uspostave učinkoviti žalbeni postupak potrošača koji će
potrošači moći slijediti prije nego što se spor počne rješavati
u izvansudskom postupku ili na sudu. Taj žalbeni postupak trebao bi sadržavati kratke
i jasno određene vremenske okvire unutar kojih bi pružatelj usluga platnog
prometa trebao odgovoriti na pritužbu.
(75)     Države članice trebale bi
odrediti jesu li nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja za rad
institucijama platnog prometa i tijela nadležna za izvansudski žalbeni postupak
i izvansudsko rješavanje sporova.
(76)     Ovom Direktivom ne bi se
trebale dovoditi u pitanje odredbe nacionalnog prava koje se odnose na
posljedice povezane s odgovornosti za netočnost pri izražavanju u izjavi
ili njenom prenošenju.
(77)     Ovom Direktivom ne bi se
trebale dovoditi u pitanje odredbe povezane s obračunom PDV-a za usluge
platnog prometa u Direktivi 2006/112/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[41].
(78)     U interesu pravne sigurnosti
primjereno je odrediti prijelazne odredbe prema kojima se osobama koje su
započele obavljati poslove institucija platnog prometa u skladu s
nacionalnim pravom kojim se prenosi Direktiva 2007/64/EZ prije stupanja na
snagu ove Direktive dopušta nastavak obavljanja tih poslova u dotičnoj
državi članici tijekom određenog razdoblja.
(79)     Ovlast za donošenje akata u
skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebala bi
se delegirati na Komisiju s obzirom na prilagodbu upute na Preporuku
2003/361/EZ ako je ta Preporuka izmijenjena i s obzirom na ažuriranje, u
slučaju inflacije ili značajnih kretanja na tržištu, prosječnog
broja platnih transakcija koje je izvršio pružatelj usluga platnog prometa koji
se upotrebljava kao prag za države članice koje primjenjuju mogućnost
oslobađanja od (dijelova) zahtjeva za izdavanje odobrenja za manje
institucije platnog prometa. Od iznimne je važnosti da tijekom pripremnih
radova Komisija provede prikladna savjetovanja, uključujući
savjetovanja na razini stručnjaka. Komisija bi tijekom pripreme i izrade
delegiranih akata trebala osigurati usporedan, pravovremen i prikladan prijenos
relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
(80)     Kako bi se osigurala dosljedna
primjena ove Direktive, Komisija bi se trebala oslanjati na stručno znanje
i podršku EBA-e, čija bi zadaća trebala biti razrada smjernica i
priprema regulatornih tehničkih standarda o sigurnosnim vidovima
povezanima s uslugama platnog prometa i o suradnji država članica u
kontekstu pružanja usluga i osnivanja institucija platnog prometa s odobrenjem
za rad u drugim državama članicama. Komisija bi trebala imati ovlasti
donijeti te regulatorne tehničke standarde. Te posebne zadaće u
potpunosti su u skladu s ulogom i odgovornostima EBA-e određenima u Uredbi
(EU) br. 1093/2010, na temelju koje je osnovana EBA.
(81)     Budući da države
članice ne mogu dostatno ostvariti cilj ove Direktive, odnosno daljnju
integraciju jedinstvenog tržišta usluga platnog prometa jer on zahtijeva
usklađivanje mnoštva različitih postojećih pravila koja trenutačno
postoje u pravnim sustavima različitih država članica, pa se stoga
može na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u
skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenom člankom 5. Ugovora. U
skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno tim
člankom, ovom Direktivom ne prelazi se ono što je potrebno za ostvarivanje
tog cilja.
(82)     U skladu sa Zajedničkom
političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o
dokumentima s objašnjenjima[42],
države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz
obavijest o mjerama prenošenja priložiti jedan ili više dokumenata u kojima se
objašnjava odnos između dijelova Direktive i odgovarajućih dijelova
nacionalnih instrumenata prenošenja. U pogledu ove Direktive zakonodavac smatra
prosljeđivanje takvih dokumenata opravdanim.
(83)     Uzimajući u obzir broj
izmjena koje je potrebno unijeti u Direktivu 2007/64/EZ primjereno je staviti
je izvan snage i zamijeniti.
DONIJELI SU OVU DIREKTIVU:
GLAVA I.
PREDMET, PODRUČJE PRIMJENE I DEFINICIJE
Članak 1.
Predmet
1.           Ovom se Direktivom
utvrđuju pravila u skladu s kojima države članice razlikuju
sljedećih šest kategorija pružatelja usluga platnog prometa:
(a)
 kreditne institucije u smislu članka 4.
stavka 1. točke 1. Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća[43],
uključujući podružnice kreditnih institucija u smislu članka 4.
stavka 1. točke 17. te Uredbe koje su smještene u Uniji i koje svoja
sjedišta imaju unutar ili u skladu s člankom 47. Direktive 2013/36/EU,
izvan Unije;
(b)
 institucije za elektronički novac u smislu
članka 2. stavka 1. Direktive 2009/110/EZ;
(c)
 poštanske žiro-institucije koje u skladu s
nacionalnim pravom imaju pravo obavljati usluge platnog prometa;
(d)
 institucije platnog prometa u smislu članka
4. stavka 4. ove Direktive;
(e)
 Europska središnja banka i nacionalne središnje
banke kad ne djeluju kao monetarno tijelo ili druga javna tijela;
(f)
 države članice ili njihove jedinice
regionalne ili lokalne uprave kad ne djeluju u svojstvu javnih tijela.
2.           Ovom Direktivom utvrđuju
se i pravila povezana s transparentnošću uvjeta i zahtjeva
obavješćivanja za institucije platnog prometa te odgovarajuća prava i
obveze korisnika usluga platnog prometa i pružatelja usluga platnog prometa s
obzirom na pružanje usluga platnog prometa kao redovnog zanimanja ili poslovne
aktivnosti.
Članak 2.
Područje primjene
1.           Ova Direktiva primjenjuje se
na usluge platnog prometa pružene u Uniji, kad su i pružatelj usluga platnog
prometa platitelja i pružatelj usluga platnog prometa primatelja uplate, ili
sam pružatelj usluga platnog prometa u platnoj transakciji, u njoj smješteni.
Članak 78. i glava III. primjenjuju se i na platne transakcije u kojima je
samo jedan od pružatelja usluga platnog prometa smješten u Uniji, u pogledu
onih dijelova platnih transakcija koje su izvršene u Uniji.
2.           Glava III. primjenjuje se na
usluge platnog prometa izvršene u bilo kojoj valuti. Glava IV. primjenjuje se
na usluge platnog prometa izvršene u eurima ili u valutama država članica
izvan europodručja.
3.           Države članice mogu
odustati od primjene svih ili dijela odredbi ove Direktive na institucije iz
članka 2. stavka 5. točaka 2. do 23. Direktive 2013/36/EZ, osim onih
iz stavka 5. točaka 2. i 3. tog članka.
Članak 3.
Izuzimanje iz područja primjene
Ova Direktiva ne primjenjuje se na
sljedeće:
(g)
 platne transakcije izvršene isključivo u
gotovini izravno od platitelja primatelju uplate, bez posredovanja posrednika;
(h)
 platne transakcije između platitelja i
primatelja uplate posredovanjem trgovačkog zastupnika ovlaštenog za
pregovaranje ili ugovaranje kupoprodaje robe ili usluga u ime platitelja ili
primatelja uplate;
(i)
 profesionalni fizički prijevoz novčanica
i kovanica, uključujući njihovo sakupljanje, obradu i dostavu;
(j)
 platne transakcije koje se sastoje od
neprofesionalnog sakupljanja i dostave gotovine u okviru neprofitnih ili
dobrotvornih aktivnosti;
(k)
 usluge kod kojih primatelj uplate posreduje
platitelju gotovinu kao dio platne transakcije na izričiti zahtjev
korisnika usluga platnog prometa, netom prije izvršenja platne transakcije u
obliku uplate za kupnju robe ili usluga;
(l)
 poslove zamjene gotovine za gotovinu, pri
čemu se sredstva ne drže na računu za obavljanje platnog prometa;
(m)
platne transakcije koje se temelje na
sljedećim dokumentima koji su izdani na ime pružatelja usluga platnog
prometa, s namjenom stavljanja na raspolaganje sredstava primatelju uplate:
i.        papirnati čekovi uređeni
Ženevskom konvencijom od 19. ožujka 1931. o jedinstvenom pravu za čekove;
ii.       papirnati čekovi slični onima
iz točke i. uređeni zakonima država članica koje nisu članice
Ženevske konvencije od 19. ožujka 1931. o jedinstvenom pravu za čekove;
iii.      papirnate mjenice u skladu sa Ženevskom
konvencijom od 7. lipnja 1930. o jedinstvenom pravu za mjenice i zadužnice;
iv.      papirnate mjenice i zadužnice
slične onima iz točke iii., koje uređuju zakoni država
članica koje nisu članice Ženevske konvencije od 7. lipnja 1930. o
jedinstvenom pravu za mjenice i zadužnice;
v.       papirnate potvrde;
vi.      papirnate putničke čekove;
vii.     papirnate poštanske doznake kako ih
definira Svjetska poštanska unija;
(n)
platne transakcije izvršene unutar sustava platnog
prometa ili sustava namire vrijednosnih papira između agenata namire,
središnjih drugih stranaka, klirinških kuća i/ili središnjih banaka i
drugih sudionika u sustavu te pružatelja usluga platnog prometa, ne
dovodeći u pitanje članak 29.;
(o)
platne transakcije povezane sa servisiranjem
vrijednosnica, uključujući dividende, povrate i druge prihode ili
ponovnu kupnju ili prodaju, koju obavljaju osobe iz točke (h) ili
investicijska društva, kreditne institucije, investicijski fondovi ili društva
za upravljanje imovinom i svi drugi subjekti kojima je dopušteno skrbništvo nad
financijskim instrumentima;
(p)
usluge koje nude pružatelji tehničkih usluga
koje podupiru pružanje usluga platnog prometa, a da u bilo kojem trenutku ne
uđu u posjed sredstava koja se prenose, uključujući obradu i
pohranu podataka, usluge zaštite privatnosti, verifikacije podataka i
identiteta, pružanje informacijske tehnologije (IT) i komunikacijske mreže te
osiguravanje i održavanje terminala i uređaja za obavljanje platnog
prometa, s izuzećem usluga započinjanja plaćanja i usluga
osiguravanja informacija o računu;
(q)
usluge koje se temelje na specifičnim
instrumentima čija je svrha zadovoljiti točno određene potrebe
koje se mogu upotrebljavati samo na ograničen način budući da
imatelju specifičnog instrumenta dopuštaju stjecanje dobara ili usluga
samo u prostorima izdavatelja ili unutar ograničene mreže pružatelja
usluga koji imaju sklopljene direktne trgovinske sporazume s profesionalnim
izdavateljem, ili zbog toga što se mogu upotrebljavati samo za stjecanje
ograničenog raspona dobara ili usluga;
(r)
platne transakcije koje je izvršio pružatelj
elektroničkih komunikacijskih mreža ili usluga pri čemu je
transakcija osigurana za pretplatnika mreže ili usluge i za kupovinu digitalnog
sadržaja kao dopunskih usluga elektroničkih komunikacijskih usluga, bez
obzira na uređaj koji se upotrebljava za kupovinu ili potrošnju sadržaja,
pod uvjetom da vrijednost bilo koje jedinstvene platne transakcije ne prelazi
50 EUR i da kumulativna vrijednost platne transakcije ne prelazi 200 EUR u bilo
kojem mjesecu naplate;
(s)
platne transakcije izvršene između pružatelja
usluga platnog prometa, njihovih zastupnika ili podružnica za vlastiti
račun;
(t)
platne transakcije između matičnog
društva i njegova društva kćeri ili između društava kćeri istog
matičnog društva bez posredovanja pružatelja usluga platnog prometa osim
društava koja pripadaju istoj grupi.
Članak 4.
Definicije
Za potrebe ove
Direktive primjenjuju se sljedeće definicije:
1.           „matična država
članica” znači:
i.        država članica u kojoj se nalazi
registrirano sjedište pružatelja usluga platnog prometa ili
ii.       ako pružatelj usluga platnog prometa u
skladu sa svojim nacionalnim pravom nema registrirano sjedište, država
članica u kojoj se nalazi sjedište;
2.           „država članica
domaćin” znači država članica koja nije matična država
članica, u kojoj pružatelj usluga platnog prometa ima agenta ili
podružnicu, ili pruža usluge platnog prometa;
3.           „usluga platnog prometa”
znači poslovna aktivnost utvrđena Prilogom I.;
4.           „institucija platnog prometa”
znači pravna osoba koja je dobila odobrenje za rad u skladu s člankom
10. za pružanje i izvršavanje usluga platnog prometa u Uniji;
5.           „platna transakcija”
znači čin polaganja, prijenosa ili podizanja sredstava koji
započinje platitelj ili primatelj uplate u njegovo ime bez obzira na
osnovne obveze između platitelja i primatelja uplate;
6.           „sustav platnog prometa”
znači sustav prijenosa sredstava koji ima formalne i standardizirane
dogovore te zajednička pravila obrade, kliringa i/ili namire platnih
transakcija;
7.           „platitelj” znači
fizička ili pravna osoba koja ima račun za obavljanje platnog prometa
i odobrava nalog za plaćanje s tog računa, ili, ako nema račun
za obavljanje platnog prometa, fizička ili pravna osoba koja izdaje nalog
za plaćanje;
8.           „primatelj uplate” znači
fizička ili pravna osoba koja je predviđeni primatelj sredstava koje
su predmet platne transakcije;
9.           „pružatelj usluga platnog
prometa” znači tijela iz članka 1. stavka 1. te pravne i fizičke
osobe koje uživaju oslobođenje iz članka 27.;
10.         „pružatelj usluga platnog
prometa koji vodi račun” znači pružatelj usluga platnog prometa koji
platitelju pruža i održava račune za obavljanje platnog prometa;
11.         „treći pružatelj usluga
platnog prometa” znači pružatelj usluga platnog prometa koji obavlja
poslovne aktivnosti iz točke 7. Priloga I.;
12.         „korisnik usluga platnog
prometa” znači fizička ili pravna osoba koja koristi uslugu platnog
prometa u svojstvu platitelja ili primatelja uplate, ili obojice;
13.         „potrošač” znači
fizička osoba koja u ugovorima o obavljanju usluga platnog prometa
obuhvaćenima ovom Direktivom djeluje u svrhe koje nisu trgovinske,
poslovne ili profesionalne;
14.         „okvirni ugovor” znači
ugovor o obavljanju usluga platnog prometa kojim se uređuje buduće
obavljanje pojedinačnih i uzastopnih platnih transakcija te koji može
sadržavati obvezu i uvjete za otvaranje računa za obavljanje platnog
prometa;
15.         „novčana doznaka”
znači usluga platnog prometa u okviru koje se sredstva primaju od
platitelja bez otvaranja računa za obavljanje platnog prometa na ime
platitelja ili primatelja uplate, za plaćanje s isključivom namjerom
prijenosa odgovarajućeg iznosa primatelju uplate ili drugom pružatelju
usluga platnog prometa koji djeluje u ime primatelja uplate, i/ili ako se takva
sredstva primaju u ime primatelja uplate te mu se stavljaju na raspolaganje;
16.         „račun za obavljanje
platnog prometa” znači račun koji se vodi u ime jednog ili više
korisnika usluga platnog prometa, a koji se koristi za obavljanje platnih
transakcija;
17.         „sredstva” znači
novčanice i kovanice, knjižni novac te elektronički novac kako je
definiran u članku 2. stavku 2. Direktive 2009/110/EZ;
18.         „nalog za plaćanje”
znači uputa platitelja ili primatelja uplate njegovom pružatelju usluga
platnog prometa kojom nalaže izvršavanje platne transakcije;
19.         „datum valute” znači
referentni trenutak kojim se pružatelj usluga platnog prometa koristi za
izračun kamata na sredstva knjižena na teret ili u korist računa za
obavljanje platnog prometa;
20.         „referentni tečaj”
znači tečaj koji se upotrebljava kao osnovica kod svih
preračunavanja valute, a koji na raspolaganje stavlja pružatelj usluga
platnog prometa ili dolazi iz javno dostupnog izvora;
21.         „autentikacija” znači
postupak koji pružatelju usluga platnog prometa omogućuje provjeru
identiteta korisnika određenog platnog instrumenta, uključujući
uporabu njegovih osobnih sigurnosnih obilježja ili provjeru osobnih dokumenata;
22.         „stroga autentikacija
klijenta” znači postupak za potvrdu identiteta fizičke ili pravne
osobe na temelju dva ili više elemenata koji pripadaju u kategoriju znanja,
vlasništva i svojstvenosti koji su međusobno neovisni, što znači da
kršenje jednog ne umanjuje pouzdanost drugih i osmišljen na takav način da
štiti povjerljivost podataka koji se provjeravaju.
23.         „referentna kamatna stopa”
znači kamatna stopa koja se koristi kao osnovica za izračun kamata
koje se primjenjuju te dolazi iz javno dostupnog izvora koji mogu provjeriti
obje stranke ugovora o uslugama platnog prometa;
24.         „jedinstvena identifikacijska
oznaka” znači kombinacija slova, brojeva i znakova koju pružatelj usluga
platnog prometa određuje korisniku usluga platnog prometa te je korisnik
usluga platnog prometa mora navesti za nedvojbenu identifikaciju drugog
korisnika usluga platnog prometa i/ili njegovog računa za obavljanje
platnog prometa koji se koristi u platnoj transakciji;
25.         „zastupnik” znači
fizička ili pravna osoba koja djeluje u ime institucije platnog prometa
pri obavljanju usluga platnog prometa;
26.         „platni instrument” znači
svi personalizirani uređaji i/ili skup postupaka dogovorenih između
korisnika usluga platnog prometa i pružatelja usluga platnog prometa za
izdavanje naloga za plaćanje;
27.         „sredstvo komunikacije na
daljinu” znači sva sredstva koja se, bez istovremene fizičke
prisutnosti pružatelja usluga platnog prometa i korisnika usluga platnog
prometa, mogu upotrebljavati za sklapanje ugovora o pružanju usluga platnog
prometa;
28.         „trajni medij” znači
svaki instrument kojim se korisniku usluga platnog prometa omogućuje
pohrana podataka naslovljenih na tog korisnika usluga platnog prometa osobno
tako da su dostupni za kasniju uporabu onoliko dugo koliko je potrebno za te
podatke te koji omogućuje nepromijenjenu reprodukciju pohranjenih
podataka;
29.         „mikropoduzeće”
znači poduzeće koje je u trenutku zaključivanja ugovora o
obavljanju usluga platnog prometa poduzeće u smislu članka 1. i
članka 2. stavka 1. i 3. Priloga Preporuci 2003/361/EZ u verziji od 6.
svibnja 2003.;
30.         „radni dan” znači dan kad
dotični pružatelj usluga platnog prometa platitelja ili pružatelj usluga
platnog prometa primatelja uplate koji sudjeluje u obavljanju platne
transakcije posluje na način koji je potreban za obavljanje platne
transakcije;
31.         „izravno terećenje
računa” znači usluga platnog prometa za terećenje računa
platitelja za obavljanje platnog prometa, pri čemu platnu transakciju
započinje primatelj uplate na temelju suglasnosti koju je platitelj dao primatelju
uplate, pružatelju usluge platnog prometa primatelja ili vlastitom pružatelju
usluga platnog prometa;
32.         „usluga započinjanja
platnog prometa” znači usluga platnog prometa koja omogućuje pristup
računu za obavljanje platnog prometa koji daje treći pružatelj usluga
platnog prometa, pri čemu platitelj može biti aktivno uključen u
započinjanje platnog prometa ili aktivno upotrebljavati softver
trećeg pružatelja usluga platnog prometa, ili pri čemu platitelj ili
primatelj uplate može upotrebljavati platne instrumente za prijenos podataka o
platitelju pružatelju usluga platnog prometa koji vodi račun;
33.         „usluga osiguravanja
informacija o računu” znači usluga platnog prometa pri čemu se
korisniku usluga platnog prometa u konsolidiranom i korisniku prilagođenom
obliku osiguravaju informacije o jednom ili više računa za obavljanje
platnog prometa koje korisnik usluga platnog prometa ima kod jednog ili više
pružatelja usluga platnog prometa koji vodi račun;
34.         „podružnica” znači
poslovna jedinica koja nije sjedište te je dio institucije platnog prometa, a
koja nije pravna osoba te izravno obavlja neke ili sve transakcije koje su dio
poslovanja institucije platnog prometa; sve poslovne jedinice koje je u istoj
državi članici osnovala institucija platnog prometa sa sjedištem u drugoj
državi članici smatraju se jednom podružnicom;
35.         „grupa” znači grupa
društava koja se sastoji od matičnog društva, njegovih društava kćeri
i subjekata u kojima matično društvo ili njegova ovisna društva imaju
udjele kao i društva međusobno povezana na način iz članka 12.
stavka 1. Direktive 83/349/EEZ;
36.         „elektronička
komunikacijska mreža” znači mreža kako je definirana člankom 2.
stavkom (a) Direktive 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[44];
37.         „elektronička
komunikacijska usluga” znači usluga kako je definirana člankom 2.
stavkom (c) Direktive 2002/21/EZ;
38.         „digitalni sadržaj” znači
roba ili usluga kako je definirana člankom 2. stavkom 11. Direktive
2011/83/EU.
GLAVA II.
PRUŽATELJI USLUGA PLATNOG PROMETA
POGLAVLJE 1.
Institucije
platnog prometa
Odjeljak 1.
Opća pravila
Članak 5.
Zahtjevi za izdavanje odobrenja
Institucija
platnog prometa podnosi zahtjev za izdavanje odobrenja nadležnom tijelu
matične države članice, pri čemu prilaže sljedeće:
(a)
program poslovanja u kojem se utvrđuju vrste
usluga platnog prometa koje institucija namjerava obavljati;
(b)
poslovni plan, uključujući izračun
proračuna za prve tri financijske godine kojim se pokazuje da je
podnositelj zahtjeva sposoban koristiti adekvatne i razmjerne sustave, resurse
i postupke za zdravo poslovanje;
(c)
dokaz da institucija platnog prometa ima temeljni
kapital iz članka 6.;
(d)
za institucije platnog prometa iz članka 9.
stavka 1. opis poduzetih mjera za zaštitu sredstava korisnika usluga platnog
prometa u skladu s člankom 9.;
(e)
opis sustava upravljanja podnositelja zahtjeva te
mehanizama unutarnje kontrole, uključujući administrativne i
računovodstvene postupke te postupke upravljanja rizikom iz kojih je
vidljivo da su navedeni sustavi upravljanja, mehanizmi i postupci kontrole razmjerni,
primjereni, pouzdani i dostatni;
(f)
opis postupaka primijenjenih za praćenje,
rješavanje i postupanje nakon sigurnosnih incidenata ili pritužbi korisnika
povezanih sa sigurnosti, uključujući mehanizam za izvješćivanje
o incidentima koji uzima u obzir obveze prijave institucije platnog prometa iz
članka 86.;
(g)
opis postupka primjenjenog za nadzor, praćenje
i ograničavanje pristupa osjetljivim podacima platnog prometa, te
logičkim i fizičkim kritičkim resursima;
(h)
opis mehanizama kontinuiteta poslovanja uključujući
jasnu identifikaciju ključnih radnji, učinkovitih planova
intervencija i postupka za redovito testiranje i revidiranje prikladnosti i
učinkovitosti tih planova;
(i)
opis načela i definicija koji se primjenjuju
za prikupljanje statističkih podataka o izvedbi, transakcijama i
prijevarama;
(j)
dokument o sigurnosnoj politici, detaljnu procjenu
rizika u pogledu usluga platnog prometa i opisa kontrole sigurnosti i mjera
ublažavanja koje su poduzete za adekvatnu zaštitu korisnika usluga platnog
prometa od utvrđenih rizika, uključujući prijevaru i nezakonitu
uporabu osjetljivih i osobnih podataka;
(k)
opis mehanizama unutarnje kontrole koje je
podnositelj zahtjeva uspostavio u cilju poštovanja obveza koje se odnose na
pranje novca i financiranje terorizma u skladu s Direktivom 2005/60/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća[45]i
Uredbom (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i Vijeća[46];
(l)
opis organizacijske strukture podnositelja zahtjeva
koji uključuje, prema potrebi, opis predviđenog korištenja zastupnika
i podružnica, opis njegovih ugovora o eksternalizaciji te njegova sudjelovanja
u nacionalnom ili međunarodnom sustavu platnog prometa;
(m)
identitet osoba koje u podnositelju zahtjeva imaju
izravna ili neizravna ulaganja, kvalificirane udjele u smislu članka 3.
stavka 1. podstavka 33. Direktive 2013/36/EU, iznos njihovih udjela te dokaz o
njihovoj prihvatljivosti, uzimajući u obzir potrebu osiguravanja
upravljanja institucijom platnog prometa pažnjom dobrog stručnjaka;
(n)
identitet direktora i osoba odgovornih za
upravljanje institucijom platnog prometa te, gdje je to bitno, osoba odgovornih
za upravljanje aktivnostima usluga platnog prometa institucije platnog prometa
te dokaze da imaju dobar ugled i odgovarajuće znanje i iskustvo u
obavljanju usluga platnog prometa kako ih određuje matična država
članica institucije platnog prometa;
(o)
prema potrebi, identitet zakonom određenih
revizora i revizorskih tvrtki definiranih u Direktivi 2006/43/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća[47];
(p)
pravni status i statut institucije platnog prometa;
(q)
adresu mjesta uprave podnositelja zahtjeva.
Za potrebe točaka (d), (e), (f) i (l),
podnositelj zahtjeva navodi opis uspostavljenih revizorskih i organizacijskih
programa u cilju poduzimanja svih razumnih mjera za zaštitu interesa svojih
korisnika i osiguravanja kontinuiteta i pouzdanosti pri obavljanju usluga
platnog prometa.
Kontrolom sigurnosti i mjerama ublažavanja iz
točke (j) pokazuje se kako osiguravaju visoku razinu tehničke
sigurnosti, uključujući za softver i IT sustave koje koristi
podnositelj zahtjeva ili društva kojima eksternalizira svoje cjelokupne
operacije ili dio svojih operacija. Te mjere uključuju i sigurnosne mjere
iz članka 86. stavka 1. Tim mjerama uzimaju se u obzir smjernice o
sigurnosnim mjerama Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) iz članka
86. stavka 2. kada se donesu.
Članak 6.
Temeljni kapital
Države
članice zahtijevaju od institucija platnog prometa da u trenutku izdavanja
odobrenja za rad imaju temeljni kapital koji se sastoji od elemenata iz
članka 12. Direktive 2013/36/EU kako slijedi:
(a)
ako institucija platnog prometa pruža samo uslugu
platnog prometa iz točke 6. Priloga I., iznos njezina temeljnog kapitala u
svakom trenutku mora biti najmanje 20 000 EUR;
(b)
ako institucija platnog prometa pruža uslugu
platnog prometa iz točke 7. Priloga I., iznos njezina temeljnog kapitala u
svakom trenutku mora biti najmanje 50 000 EUR;
(c)
ako institucija platnog prometa pruža neku od
usluga platnog prometa iz točaka 1. do 5. Priloga I., iznos njezina
temeljnog kapitala u svakom trenutku mora biti najmanje 125 000 EUR.
Članak 7.
 Vlastita sredstva
1.           Vlastita sredstva institucija
platnog prometa ne smiju biti manja od iznosa određenog člancima 6.
ili 8. ove Direktive, ovisno o tome koji je viši.
2.           Države članice
poduzimaju potrebne mjere za sprječavanje višestruke uporabe elemenata
koji se priznaju kao vlastita sredstva ako institucija platnog prometa pripada
istoj grupi kao i druga institucija platnog prometa, kreditna institucija,
investicijsko društvo, društvo za upravljanje imovinom ili društvo za osiguranje.
Ovaj stavak primjenjuje se i u slučajevima kad je institucija platnog
prometa hibridnog karaktera i obavlja druge aktivnosti osim pružanja usluga
platnog prometa.
3.           Ako su ispunjeni uvjeti iz
članka 7. Uredbe (EU) br. 575/2013, države članice ili njihova
nadležna tijela mogu se odlučiti ne primjenjivati članak 8. ove
Direktive na institucije platnog prometa koje su uključene u nadzor na
konsolidiranoj osnovi nadređene kreditne institucije u skladu s Direktivom
2013/36/EU.
Članak 8.
Izračun vlastitih sredstava
1.           Neovisno o zahtjevima
povezanim s temeljnim kapitalom navedenima u članku 6., države
članice zahtijevaju od institucija platnog prometa da u svakom trenutku
imaju vlastita sredstva izračunata u skladu s jednom od sljedeće tri
metode, kako odrede nadležna tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom:
Metoda A
Vlastita sredstva ne smiju biti manja od 10 %
od iznosa njezinih fiksnih troškova za prethodnu godinu. Nadležna tijela mogu
prilagoditi ovaj zahtjev u slučaju značajne promjene u obujmu
poslovanja institucije platnog prometa u odnosu na prethodnu godinu. Ako nije
protekla cijela godina poslovanja institucije platnog prometa u trenutku
izračuna, vlastita sredstva ne smiju biti manja od 10 % iznosa
odgovarajućih fiksnih troškova predviđenih poslovnim planom, osim ako
nadležna tijela zatraže prilagodbu tog plana.
Metoda B
Vlastita sredstva institucije platnog prometa
jednaka su najmanje iznosu zbroja sljedećih elemenata pomnoženih s
faktorom povećanja k koji je određen u stavku 2., pri čemu opseg
platnog prometa (PV) predstavlja jednu dvanaestinu ukupnog iznosa platnih
transakcija koje je izvršila institucija platnog prometa tijekom prethodne
godine:
(a)
4,0 % od dijela PV-a do 5 milijuna EUR;
plus
(b)
2,5 % od dijela PV-a iznad 5 milijuna EUR do 10
milijuna EUR;
plus
(c)
1 % od dijela PV-a iznad 10 milijuna EUR do
100 milijuna EUR;
plus
(d)
0,5 % od dijela PV-a iznad 100 milijuna EUR do
250 milijuna EUR;
plus
(e)
0,25 % od dijela PV-a iznad 250 milijuna EUR.
Metoda C
Vlastita sredstva institucije platnog prometa
iznose barem jednako kao relevantni pokazatelj iz točke (a) pomnožen s
multiplikacijskim faktorom iz točke (b) i faktorom uvećanja k
određenim u stavku 2.
(f)
Relevantni pokazatelj je zbroj:
–
kamatnih prihoda,
–
kamatnih rashoda,
–
prihoda od provizija i naknada,
–
ostalih operativnih prihoda.
Svi elementi uključuju se u zbroj, bilo s
pozitivnim ili negativnim predznakom. Prihod od izvanrednih ili neredovitih
stavki ne uključuje se u izračun relevantnog pokazatelja. Relevantni
pokazatelj može se umanjiti za rashode za eksternalizirane usluge koje pružaju
treće stranke ako troškove snosi poduzeće čiji se nadzor obavlja
u skladu s ovom Direktivom. Relevantni pokazatelj izračunava se na temelju
zadnjeg dvanaestomjesečnog opažanja na kraju prethodne financijske godine.
Relevantni pokazatelj izračunava se za proteklu financijsku godinu.
Međutim, vlastita sredstva koja se računaju u skladu s metodom C ne
smiju pasti ispod razine od 80 % prosjeka relevantnog pokazatelja tijekom
prethodne tri financijske godine. Kad nisu dostupni revidirani podaci mogu se
koristiti nerevidirani podaci.
(g)
Multiplikacijski faktor iznosi:
i.        i. 10 % od dijela relevantnog
pokazatelja do 2,5 milijuna EUR;
ii.       8 % od dijela relevantnog
pokazatelja od 2,5 milijuna EUR do 5 milijuna EUR;
iii.      6 % od dijela relevantnog
pokazatelja od 5 milijuna EUR do 25 milijuna EUR;
iv.      3 % od dijela relevantnog
pokazatelja od 25 milijuna EUR do 50 milijuna EUR;
v.       1,5 % dijela iznad 50 milijuna EUR.
2.           Faktor uvećanja k koji
se koristi u metodama B i C iznosi:
(a)
0,5 ako institucija platnog prometa pruža samo
uslugu platnog prometa navedenu u točki 6. Priloga I.;
(b)
1 ako institucija platnog prometa pruža usluge
platnog prometa navedene u točkama 1. do 5. ili 7. Priloga I.
3.           Nadležna tijela mogu na
temelju procjene postupaka upravljanja rizikom, baze podataka o gubicima i
mehanizama interne kontrole institucije platnog prometa zahtijevati da iznos
vlastitih sredstava institucije platnog prometa bude 20 % viši od iznosa
koji bi bio dobiven primjenom metode odabrane u skladu sa stavkom 1. ili
dopustiti da iznos vlastitih sredstava institucije platnog prometa bude
20 % niži od iznosa koji bi bio dobiven primjenom metode odabrane u skladu
sa stavkom 1.
Članak 9.
Zahtjevi povezani sa zaštitom
1.           Države članice ili
nadležna tijela zahtijevaju da institucija platnog prometa koja obavlja bilo
kakve usluge platnog prometa i ukoliko se istodobno bavi drugim poslovnim
aktivnostima navedenima u članku 17. stavku 1. točki (c) čuva
sredstva koja je primila od korisnika usluga platnog prometa ili preko drugog
pružatelja usluga platnog prometa radi izvršavanja platne transakcije, na bilo
koji od sljedećih načina:
(a)
sredstva se ni u kojem trenutku ne smiju pomiješati
sa sredstvima druge fizičke ili pravne osobe koja nije korisnik usluga
platnog prometa u čije ime se sredstva vode i ako ih institucija platnog
prometa drži i još ih nije dostavila primatelju uplate ili prenijela drugom
pružatelju usluge platnog prometa do kraja radnog dana koji slijedi nakon
radnog dana kad su sredstva primljena, potrebno ih je položiti na zasebni
račun kod kreditne institucije ili uložiti u sigurna, likvidna sredstva
niskog rizika koja su odredila nadležna tijela matične države članice;
i ta sredstva su u skladu s nacionalnim pravom u interesu korisnika usluga
platnog prometa izuzeta od potraživanja vjerovnika institucije platnog prometa,
pogotovo u slučaju nesolventnosti;
(b)
sredstva su pokrivena osiguranjem ili drugom
usporedivom garancijom koje je izdalo osiguravajuće društvo ili kreditna
institucija koja ne pripada istoj grupi kao i institucija platnog prometa, u
iznosu jednakom iznosu koji bi bio izdvojen kad ne bi bio pokriven osiguranjem
ili drugom usporedivom garancijom naplativom u slučaju da institucija
platnog prometa nije u mogućnosti ispuniti svoje financijske obveze.
2.           Ako je institucija platnog
prometa obvezna čuvati sredstva iz stavka 1. te se dio tih sredstava
upotrebljava za buduće platne transakcije dok se preostali dio
upotrebljava za usluge koje nisu usluge platnog prometa, zahtjevi navedeni u
stavku 1. primjenjuju se također na sredstva koja se upotrebljavaju za
buduće platne transakcije. Ako je taj dio promjenjiv ili unaprijed
nepoznat, države članice dopuštaju institucijama platnog prometa da
primjenjuju ovaj stavak na temelju reprezentativnog udjela za koji se
pretpostavlja da se upotrebljava za usluge platnog prometa i pod uvjetom da se
može procijeniti na temelju povijesnih podataka i adekvatan je po mišljenju
nadležnih tijela.
Članak 10.
Izdavanje odobrenja
1.           Društva koja nisu društva iz
članka 1. stavka 1. točaka (a), (b), (c), (e) i (f) te nisu pravne
ili fizičke osobe koje uživaju oslobođenje iz članka 27. i
namjeravaju pružati usluge platnog prometa, prije početka pružanja usluga
platnog prometa od država članica dobivaju odobrenje kao institucije
platnog prometa. Odobrenje se izdaje samo pravnim osobama s poslovnim nastanom
u državama članicama.
2.           Odobrenje se izdaje ako
podaci i dokazi koji se prilažu zahtjevu ispunjavaju sve zahtjeve iz
članka 5. te ako nadležna tijela koja su pregledala zahtjev daju pozitivnu
ocjenu. Prije izdavanja odobrenja nadležno tijelo može se, ako je to potrebno,
posavjetovati s nacionalnom središnjom bankom ili drugim relevantnim javnim
tijelima.
3.           Institucija platnog prometa
koja u skladu s nacionalnim pravom matične države članice mora imati
registrirano sjedište, ima sjedište u istoj državi članici gdje i
registrirano sjedište.
4.           Nadležna tijela izdaju
odobrenje samo ako, uzimajući u obzir potrebu za osiguravanjem upravljanja
institucijom platnog prometa pažnjom dobrog stručnjaka, institucija
platnog prometa ima pouzdane sustave upravljanja poslovima platnog prometa koji
uključuju jasnu organizacijsku strukturu s dobro određenim, transparentnim
i dosljednim linijama odgovornosti, učinkovite postupke utvrđivanja,
upravljanja, praćenja i izvještavanja rizika kojima je institucija platnog
prometa izložena ili može biti izložena te odgovarajuće mehanizme
unutarnje kontrole uključujući odgovarajuće administrativne i
računovodstvene postupke; ti modaliteti, postupci i mehanizmi su
sveobuhvatni i razmjerni vrsti, opsegu i složenosti usluga platnog prometa koje
obavlja institucija platnog prometa.
5.           Ako institucija platnog
prometa obavlja usluge platnog prometa iz Priloga I. i istodobno obavlja druge
poslovne aktivnosti, nadležna tijela mogu zahtijevati osnivanje zasebnog
subjekta za obavljanje poslova platnog prometa, ako aktivnosti koje nisu
aktivnosti platnog prometa narušavaju ili mogu narušiti financijsku stabilnost
institucije platnog prometa ili mogućnost nadležnih tijela da nadziru
ispunjava li institucija platnog prometa obveze utvrđene ovom Direktivom.
6.           Nadležna tijela odbijaju
zahtjev za izdavanje odobrenja za rad ako se nisu uvjerila u prikladnost
dioničara ili članova koji imaju kvalificirane udjele, uzimajući
u obzir potrebu za osiguravanjem upravljanja institucijom platnog prometa
pažnjom dobrog stručnjaka.
7.           Ako između institucija
platnog prometa i drugih fizičkih ili pravnih osoba postoji bliska
povezanost kako je određena člankom 4. stavkom 1. podstavkom 38.
Uredbe (EU) br. 575/2013, nadležna tijela izdaju odobrenje samo ako se tom
povezanošću ne sprječava učinkovito obavljanje njihovih
nadzornih poslova.
8.           Nadležna tijela izdaju
odobrenje samo ako zakoni i drugi propisi treće zemlje kojima se
uređuje poslovanje jedne ili više fizičkih ili pravnih osoba s kojima
je institucija platnog prometa tijesno povezana ili poteškoće pri
provođenju tih zakona i propisa ne sprječavaju učinkovito obavljanje
njihovih nadzornih poslova.
9.           Odobrenje je valjano u svim
državama članicama i omogućuje instituciji platnog prometa obavljanje
usluga platnog prometa u cijeloj Uniji u skladu sa slobodom pružanja usluga te
slobodom poslovnog nastana, pod uvjetom da su odobrenjem obuhvaćene te
usluge.
Članak 11.
Obavješćivanje o odluci
Nadležna tijela
obavješćuju podnositelja zahtjeva je li mu odobrenje dano ili odbijeno u
roku od tri mjeseca od zaprimanja zahtjeva, ili, ako je zahtjev nepotpun, od
zaprimanja svih podataka potrebnih za donošenje odluke. Potrebno je navesti
razloge u slučaju da je odobrenje za rad odbijeno.
Članak 12.
Oduzimanje odobrenja
1.           Nadležna tijela mogu oduzeti
odobrenje izdano instituciji platnog prometa samo ako institucija pripada u
jedan od sljedećih slučajeva:
(a)
ona ne iskoristi odobrenje unutar dvanaest mjeseci
od izdavanja odobrenja, izričito se odrekne odobrenja, prestane poslovati
na razdoblje dulje od šest mjeseci ako država članica nije propisala istek
odobrenja u tim slučajevima;
(b)
dobila je odobrenje na temelju neistinite
dokumentacije ili na drugi neprimjeren način;
(c)
ona prestane ispunjavati uvjete na temelju kojih je
dobila odobrenje ili propusti obavijestiti nadležno tijelo o značajnim
promjenama u tom pogledu;
(d)
nastavak njezina poslovanja predstavljao bi
prijetnju za stabilnost ili povjerenje u sustav platnog prometa;
(e)
riječ je o jednom od ostalih slučajeva za
koje nacionalno pravo propisuje oduzimanje odobrenja.
2.           Za oduzimanje odobrenja za
rad obvezno se navode razlozi i obavješćuju osobe na koje se ono odnosi.
3.           Oduzimanje odobrenja javno se
objavljuje, uključujući u registrima iz članka 13. i 14.
Članak 13.
Registracija u matičnoj državi članici
Države
članice uspostavljaju javni registar institucija platnog prometa koje su
dobile odobrenje, njihovih zastupnika i podružnica te fizičkih i pravnih
osoba te njihovih zastupnika i podružnica kojima je odobreno oslobođenje u
skladu s člankom 27., kao i institucija iz članka 2. stavka 3 koje u
skladu s nacionalnim pravom imaju pravo obavljati usluge platnog prometa.
Upisuje ih se u registar matične države članice.
Tim registrom
utvrđuju se usluge platnog prometa za koje je institucija platnog prometa
dobila odobrenje i za čije obavljanje je fizička ili pravna osoba
registrirana. Platne institucije s odobrenjem za rad navedene su u registru
odvojeno od fizičkih i pravnih osoba koje su registrirane u skladu s
člankom 27. Registar je na raspolaganju javnosti za pregled, dostupan
putem interneta i redovito se ažurira.
Članak 14.
Web-portal Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA)
1.           EBA uspostavlja web-portal
koji služi kao europska točka za elektronički pristup, međusobno
povezujući javne registre iz članka 13. EBA razvija točku za
pristup i njome upravlja.
2.           Sustav međupovezanosti
javnih registara sastoji se od sljedećeg:
(a)
središnjih registara država članica;
(b)
portala koji služi kao europska točka za
elektronički pristup.
3.           Države članice
osiguravaju pristup svojim javnim registrima putem točke za pristup.
4.           EBA razvija nacrte
regulatornih tehničkih standarda kojima se utvrđuju tehnički
zahtjevi u pogledu pristupa informacijama koje se nalaze u javnim registrima iz
članka 13. na razini Unije. EBA te nacrte regulatornih tehničkih
standarda podnosi Komisiji do [... u roku od dvije godine od datuma stupanja na
snagu ove Direktive].
Komisiji se dodjeljuju ovlasti za donošenje
regulatornih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s postupkom
utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br. 1093/2010.
Članak 15.
Zadržavanje odobrenja
Institucija
platnog prometa bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje nadležno tijelo
svoje matične države članice o svim promjenama koje utječu na
točnost informacija i dokaza dostavljenih u skladu s člankom 5.
Članak 16.
Računovodstvo i zakonska revizija
1.           Direktiva 78/660/EEZ te,
prema potrebi, direktive 83/349/EEZ i 86/635/EEZ te Uredba (EZ)
br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća[48] primjenjuju se na
odgovarajući način na institucije platnog prometa.
2.           Reviziju godišnjih i
konsolidiranih financijskih izvještaja banaka obavljaju zakonom propisani
revizori ili revizorska društva u smislu Direktive 2006/43/EZ osim ako su
oslobođeni na temelju Direktive 78/660/EEZ te, prema potrebi, direktivama
83/349/EEZ i 86/635/EEZ.
3.           Za potrebe nadzora države
članice zahtijevaju da institucije platnog prometa dostavljaju odvojene
računovodstvene podatke za usluge platnog prometa i aktivnosti iz
članka 17. stavka 1. koje se uključuju u revizorsko izvješće.
Izvješće sastavlja, ovisno o slučaju, revizor ili revizorsko društvo.
4.           Obveze iz članka 63.
Direktive 2013/36/EZ primjenjuju se na odgovarajući način na zakonom
propisane revizore i revizorska društva institucija za platni promet u vezi s
aktivnostima platnog prometa.
Članak 17.
Aktivnosti
1.           Osim pružanja usluga platnog
prometa, institucije platnog prometa imaju pravo baviti se sljedećim
aktivnostima:
(a)
pružanje operativnih i usko povezanih pomoćnih
usluga kao što su osiguravanje izvršenja platnih transakcija, usluge
preračunavanja valuta, usluge zaštite te pohrane i obrade podataka;
(b)
upravljanja sustavima platnog prometa ne
dovodeći u pitanje članak 29.;
(c)
poslovne aktivnosti koje nisu pružanje usluga
platnog prometa, u skladu s mjerodavnim pravom Unije i nacionalnim pravom.
2.           Ako institucije platnog
prometa obavljaju jednu ili više usluga platnog prometa, one smiju voditi
isključivo račune za obavljanje platnog prometa koji se koriste za
platne transakcije. Države članice osiguravaju da je pristup tim
računima za obavljanje platnog prometa razmjeran.
3.           Sredstva koja platne institucije
prime od korisnika usluga platnog prometa u svrhe obavljanja usluga platnog
prometa ne predstavljaju depozite ili druga povratna sredstva u smislu
članka 9. Direktive 2013/36/EU ili elektronički novac u smislu
članka 2. stavka 2. Direktive 2009/110/EZ.
4.           Institucije platnog prometa
mogu odobravati kredite povezane s uslugama platnog prometa iz točaka 4.
ili 5. Priloga I. samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
(a)
riječ je o pomoćnom kreditu koji se
odobrava isključivo u vezi s obavljanjem platne transakcije;
(b)
neovisno o nacionalnim propisima o odobravanju
kredita kreditnim karticama, krediti koji se odobravaju u vezi s pojedinim
plaćanjem i izvršeni u skladu s člankom 10. stavkom 9. te
člankom 26. otplaćuju se u kratkom roku koji ni u kojem slučaju
ne smije prijeći 12 mjeseci;
(c)
ti krediti ne odobravaju se iz sredstava primljenih
u svrhe obavljanja platnih transakcija ili koja se drže iz tog razloga;
(d)
vlastita sredstva institucije platnog prometa prema
mišljenju nadzornih tijela u svakom su trenutku dostatna u odnosu na ukupni
iznos odobrenih kredita.
5.           Institucije platnog prometa
ne obavljaju poslove primanja depozita ili drugih povratnih sredstava u smislu
članka 9. Direktive 2013/36/EU.
6.           Ovom Direktivom ne dovodi se
u pitanje Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[49] ili drugo
odgovarajuće pravo Unije ili nacionalne mjere u pogledu uvjeta za
odobravanje kredita potrošačima koji nisu usklađeni ovom Direktivom
koja je u skladu s pravom Unije.
Odjeljak 2.
Drugi zahtjevi
Članak 18.
Uporaba zastupnika, podružnica ili subjekata kojima su povjerene
eksternalizirane aktivnosti
1.           Institucija platnog prometa
koja namjerava pružati usluge platnog prometa preko zastupnika dostavlja
nadležnim tijelima u matičnoj državi članici sljedeće podatke:
(a)
ime i adresu zastupnika;
(b)
opis mehanizama unutarnje kontrole koje će
zastupnici upotrebljavati s ciljem ispunjavanja obveza povezanih s
sprječavanjem pranja novca i financiranjem terorizma u skladu s Direktivom
2005/60/EZ;
(c)
identitet direktora i osoba odgovornih za vođenje
zastupnika koji će se upotrebljavati za obavljanje usluga platnog prometa
te dokaze da se radi o pouzdanim i stručnim osobama.
2.           Kad nadležna tijela prime
informacije iz stavka 1., ona upisuju zastupnika u registar iz članka 13.
3.           Prije upisa zastupnika u
registar, nadležna tijela poduzimaju daljnje mjere za potvrdu primljenih
informacija ako sumnjaju u njihovu točnost.
4.           Nadležna tijela odbijaju upis
zastupnika u registar iz članka 13. ako se i nakon poduzimanja daljnjih
mjera za provjeru informacija primljenih u skladu sa stavkom 1. nisu uvjerile u
njihovu točnost.
5.           Ako institucija platnog
prometa želi obavljati usluge platnog prometa u drugoj državi članici
preko zastupnika, poštuje postupke navedene u članku 26. U tom
slučaju, prije upisa zastupnika u registar na temelju ovog članka,
nadležna tijela matične države članice obavješćuju nadležna
tijela države članice domaćina o svojoj namjeri upisa zastupnika u
registar i uzimaju u obzir njihovo mišljenje.
6.           U slučaju da nadležna
tijela države članice domaćina utemeljeno sumnjaju da je u vezi s
namjeravanim angažiranjem zastupnika ili osnivanjem podružnice u tijeku ili je
došlo do pokušaja pranja novca ili financiranja terorizma u smislu Direktive
2005/60/EZ, ili angažiranje zastupnika ili osnivanje podružnice može
povećati rizik pranja novca ili financiranja terorizma, o tome
izvješćuju nadležna tijela matične države članice koja mogu
odbiti upis zastupnika ili podružnice u registar ili, ako je upis već
obavljen, povući upis zastupnika ili podružnice iz registra.
7.           Ako institucija platnog
prometa namjerava eksternalizirati operativne funkcije usluga platnog prometa,
o tome obavješćuje nadležno tijelo svoje matične države članice.
Eksternalizacijom važnih operativnih funkcija ne
smije se narušavati kvaliteta unutarnjih kontrola institucije platnog prometa i
mogućnost nadzora nadležnih tijela nad time poštuju li institucije platnog
prometa obveze utvrđene ovom Direktivom.
U smislu drugog podstavka, operativna funkcija
smatra se važnom ako bi njezino nedostatno poslovanje ili prekid poslovanja za
instituciju platnog prometa značio značajno narušavanje poštovanja
zahtjeva iz odobrenja za rad zatraženog na temelju ove glave ili njezinih
ostalih obveza na temelju ove Direktive, njezina financijskog uspjeha ili
kontinuiteta njezinih usluga platnog prometa. Države članice osiguravaju
da institucije platnog prometa pri eksternalizaciji važnih operativnih funkcija
poštuju sljedeće uvjete:
(a)
eksternalizacija ne dovodi do prijenosa
odgovornosti više razine rukovodstva;
(b)
odnos i obveze institucije platnog prometa prema
korisnicima usluga platnog prometa na temelju ove Direktive ostaju
nepromijenjeni;
(c)
uvjeti koje institucija platnog prometa mora
poštovati kako bi dobila odobrenje za rad i nastavak rada u skladu s ovom
glavom ne smiju se ugroziti;
(d)
 niti jedan drugi uvjet koji je institucija platnog
prometa morala ispuniti kako bi dobila odobrenje za rad ne smije se ukloniti
ili izmijeniti.
8.           Institucije platnog prometa
osiguravaju da zastupnici ili podružnice koje djeluju u njihovo ime o tome
obavijeste korisnike usluga platnog prometa.
9.           Institucije platnog prometa
obavješćuju nadležna tijela svoje matične države članice bez
nepotrebnog odgađanja o bilo kakvim promjenama u pogledu uporabe
zastupnika, uključujući dodatnih zastupnika, podružnica ili tijela
kojima su eksternalizirane aktivnosti i shodno tome ažuriraju informacije iz
stavka 1.
Članak 19.
Odgovornost
1.           Države članice
osiguravaju da institucije platnog prometa koje koriste treće stranke za
obavljanje operativnih funkcija poduzmu odgovarajuće mjere kako bi
osigurale poštovanje zahtjeva iz ove Direktive.
2.           Države članica
zahtijevaju od institucija platnog prometa da ostanu u cijelosti odgovorne za
sve radnje svojih zaposlenika, zastupnika, podružnica ili subjekata kojima su
povjerene eksternalizirane aktivnosti.
Članak 20.
Pohrana podataka
Države
članice zahtijevaju da institucije platnog prometa vode adekvatnu pohranu
podataka u svrhe ove glave tijekom razdoblja od najmanje pet godina ne
dovodeći u pitanje Direktivu 2005/60/EZ ili drugo relevantno zakonodavstvo
Unije.
Odjeljak 3.
Nadležna tijela i nadzor
Članak 21.
Određivanje nadležnih tijela
1.           Države članice
određuju nadležna tijela odgovorna za izdavanje odobrenja za rad i
bonitetni nadzor institucija platnog prometa te koja trebaju obavljati
propisane zadaće u skladu s ovom glavom, javna tijela ili organe koje
priznaje nacionalno pravo ili javna tijela koja za tu namjenu izričito
imenuje nacionalno pravo, uključujući nacionalne središnje banke.
S ciljem izbjegavanja sukoba interesa nadležna
tijela su neovisna od ekonomskih subjekata. Ne dovodeći u pitanje prvi
podstavak, institucije platnog prometa, kreditne institucije, institucije za
elektronički novac ili poštanske žiro-institucije ne mogu biti imenovane
nadležnim tijelima.
Države članice o tome obavješćuju
Komisiju.
2.           Države članice
osiguravaju da nadležna tijela imenovana u skladu sa stavkom 1. imaju sve
ovlasti potrebne za obavljanje zadaća.
3.           Ako za pitanja obuhvaćena
ovom glavom postoji više nadležnih tijela na njezinu državnom području,
država članica osigurava blisku suradnju tih tijela kako bi ona
učinkovito obavljala svoje zadaće. Isto vrijedi i u slučajevima
kad tijela nadležna za pitanja obuhvaćena ovom glavom nisu nadležna tijela
odgovorna za nadzor kreditnih institucija.
4.           Nadležna tijela matične
države članice su odgovorna za zadaće nadležnih tijela određenih
u skladu sa stavkom 1.
5.           Stavkom 1. ne podrazumijeva
se da nadležna tijela moraju nadzirati druge poslovne djelatnosti institucija
platnog prometa koje nisu usluge platnog prometa i aktivnosti iz članka
17. stavka 1. točke (a).
Članak 22.
Nadzor
1.           Države članice
osiguravaju da nadzor koji obavljaju nadležna tijela s ciljem provjere
kontinuiranog usklađivanja s ovom glavom bude proporcionalan, primjeren i
osjetljiv na rizike kojima su izložene institucije platnog prometa.
U cilju provjere usklađenosti s ovom glavom,
nadležna tijela imaju pravo poduzeti sljedeće korake:
(a)
zahtijevati od institucije platnog prometa sve
podatke koji su joj potrebni za nadzor usklađenosti;
(b)
obavljati izravan nadzor institucija platnog
prometa, svih zastupnika ili podružnica koje pružaju usluge platnog promete za
koje je odgovorna institucija platnog prometa ili svih subjekata kojima su
povjerene eksternalizirane aktivnosti;
(c)
izdati preporuke, smjernice i, ako je potrebno,
obvezujuće upravne odredbe;
(d)
privremeno oduzeti ili oduzeti odobrenje iz
članka 12.
2.           Ne dovodeći u pitanje
postupke za oduzimanje odobrenja i odredbe kaznenog prava, države članice
propisuju da njihova nadležna tijela mogu odrediti ili nametnuti institucijama
platnog prometa ili onima koji kontroliraju poslovanje institucija platnog
prometa koje krše zakone ili propise vezano uz nadzor ili poslove pružanja usluga
platnog prometa, kazne ili mjere čiji je cilj otkloniti kršenje ili uzroke
tog kršenja.
3.           Neovisno o zahtjevima iz
članka 6., članka 7. stavaka 1. i 2. i članka 8., države
članice osiguravaju nadležnim tijelima pravo poduzimanja koraka opisanih u
stavku 1. ovog članka s ciljem osiguravanja dostatnog kapitala za
obavljanje usluga platnog prometa, posebno u slučajevima kad aktivnosti
institucije koje nisu usluge platnog prometa ugrožavaju ili mogu ugroziti
financijsku stabilnost institucije platnog prometa.
Članak 23.
Poslovna tajna
1.           Države članice
osiguravaju da su svi zaposlenici ili bivši zaposlenici nadležnih tijela kao i
stručnjaci koji djeluju u ime nadležnih tijela obvezni čuvati
poslovnu tajnu, ne dovodeći u pitanje slučajeve koje obuhvaća kazneno
pravo.
2.           Pri razmjeni informacija u
skladu s člankom 25., poslovna tajna primjenjuje se isključivo s
ciljem osiguravanja zaštite prava pojedinaca i poduzeća.
3.           Države članice mogu
primjenjivati ovaj članak uzimajući u obzir, na odgovarajući
način, članke od 53. do 61. Direktive 2013/36/EU.
Članak 24.
Pravo na sudsku zaštitu
1.           Države članice
osiguravaju mogućnost sudskog pobijanja odluka koje se odnose na
institucije platnog prometa koje su donijela nadležna tijela u skladu sa
zakonima i drugim propisima usvojenima u skladu s ovom Direktivom.
2.           Stavak 1. primjenjuje se
također i u odnosu na propušteno djelovanje.
Članak 25.
Razmjena podataka
3.           Nadležna tijela država
članica surađuju međusobno i, ako je potrebno, s Europskom
središnjom bankom te nacionalnim središnjim bankama država članica, EBA-om
i drugim odgovarajućim nadležnim tijelima koja su određena na temelju
zakonodavstva Unije ili nacionalnog zakonodavstva koje se primjenjuje na
pružatelje usluga platnog prometa.
4.           Uz to, države članice dopuštaju
razmjenu podataka između njihovih nadležnih tijela i:
(e)
nadležnih tijela država članica odgovornih za
izdavanje odobrenja za rad i nadzor institucija platnog prometa;
(a)
Europske središnje banke i nacionalnih središnjih
banaka država članica, u njihovom svojstvu monetarnih i nadzornih tijela
i, kada je to potrebno, drugih javnih tijela odgovornih za nadzor sustava
platnog prometa i namire;
(b)
drugih relevantnih nadležnih tijela određenih
na temelju ove Direktive, Direktive 2005/60/EZ i drugog zakonodavstva Unije
koje se primjenjuje na pružatelje usluga platnog prometa, npr. zakonodavstva
koje se primjenjuje na sprječavanje pranja novca i financiranja terorizma;
(c)
EBA-e, kao tijela koje pridonosi dosljednom i
skladnom funkcioniranju nadzornih mehanizama iz članka 1. stavka 5.
točke (a) Uredbe (EU) 1093/2010.
Članak 26.
Pravo poslovnog nastana te pravo pružanja usluga
1.           Sve institucije platnog
prometa koje imaju odobrenje i po prvi put žele početi pružati usluge
platnog prometa u državi članici koja nije njihova matična država
članica na temelju prava poslovnog nastana te prava pružanja usluga, o
tome obavješćuju nadležna tijela u njihovoj matičnoj državi
članici.
Nadležna tijela matične države članice u
roku od mjesec dana od primitka te informacije obavješćuju nadležna tijela
države članice domaćina o imenu i adresi institucije platnog prometa,
imenima osoba odgovornih za vođenje podružnice, njezino organizacijsko
ustrojstvo te vrsti usluga platnog prometa koje namjerava pružati na državnom
području države članice domaćina.
Nadležna tijela matične države članice
surađuju s nadležnim tijelima države članice domaćina kako bi
obavile kontrolu i poduzele potrebne korake iz članka 22. u pogledu
zastupnika, podružnice ili subjekta kojem su povjerene eksternalizirane aktivnosti
institucije platnog prometa koja se nalazi na državnom području druge
države članice.
2.           U skladu sa suradnjom iz
stavka 1. i 2., nadležna tijela matične države članice
obavješćuju nadležna tijela države članice domaćina kad god
namjeravaju provesti izravan nadzor na državnom području države
članice domaćina.
Međutim, nadležna tijela matične države
članice mogu delegirati izravni nadzor nad institucijom o kojoj je
riječ nadležnim tijelima države članice domaćina.
3.           Nadležna tijela
međusobno dostavljaju sve ključne i/ili važne podatke, posebno u
slučajevima prekršaja ili sumnje u prekršaj zastupnika, podružnice ili
subjekta kojem su povjerene eksternalizirane aktivnosti. S tim u vezi, nadležna
tijela se međusobno obavješćuju, na zahtjev, o svim relevantnim
informacijama te, na vlastitu inicijativu, o svim ključnim informacijama.
4.           Stavci od 1. do 4. ne dovode
u pitanje obvezu nadležnih tijela na temelju Direktive 2005/60/EZ i Uredbe (EZ)
br. 1781/2006, a posebno na temelju članka 37. stavka 1. Direktive
2005/60/EZ te članka 15. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 1781/2006 da
nadziru ili prate poštovanje zahtjeva utvrđenih tim instrumentima.
5.           EBA izdaje smjernice
upućene nadležnim tijelima u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br.
1093/2010 o elementima koje treba uzeti u obzir pri odlučivanju može li
aktivnost koju institucija platnog prometa namjerava pružati u drugoj državi
članici u skladu sa stavkom 1. ovog članka značiti izvršenje
prava na poslovni nastan ili slobodu pružanja usluga. Te smjernice izdaju se do
[... u roku od dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive].
6.           EBA sastavlja nacrte
regulatornih tehničkih standarda u kojima navodi okvir za suradnju i
razmjenu informacija između nadležnih tijela matične države
članice iz stavka 1. ovog članka i države članice domaćina
u skladu s ovim člankom i člankom 18. U nacrtima regulatornih
tehničkih standarda utvrđuje se metoda, sredstva i pojedinosti
suradnje pri obavješćivanju institucija platnog prometa koje posluju
prekogranično i posebno u pogledu područja primjene i obrade
informacija koje treba podnijeti, uključujući zajedničku
terminologiju i standardne obrasce za obavješćivanje kako bi se osigurao
dosljedan i učinkovit proces obavješćivanja.
EBA te nacrte regulatornih tehničkih
standarda podnosi Komisiji do (umetni datum) [… u roku od dvije godine
od stupanja na snagu ove Direktive].
7.           EBA sastavlja nacrte
regulatornih tehničkih standarda u kojima navodi okvir za suradnju i
razmjenu informacija između nadležnih tijela matične države
članice i države članice domaćina u skladu sa stavcima 2., 3. i
4. ovog članka i člankom 22. U nacrtima regulatornih tehničkih
standarda utvrđuje se metoda, sredstva i pojedinosti suradnje u nadzoru
institucija platnog prometa koje posluju prekogranično i posebno u pogledu
područja primjene i obrada informacija koje treba razmijeniti, kako bi se
osigurao dosljedan i učinkovit nadzor institucija platnog prometa koje
izvršavaju prekogranično pružanje usluga platnog prometa.
EBA te nacrte regulatornih tehničkih standarda
podnosi Komisiji do (umetni datum) [… u roku od dvije godine od stupanja
na snagu ove Direktive].
8.           Komisiji se dodjeljuju
ovlasti za donošenje regulatornih tehničkih standarda iz stavaka 6. i 7. u
skladu s postupkom utvrđenim člancima od 10. do 14. Uredbe (EU) br.
1093/2010.
Odjeljak 4
Oslobođenje
Članak 27.
Uvjeti
1.           Neovisno o članku 13.,
države članice mogu odustati ili dopustiti svojim nadležnim tijelima
oslobođenje od primjene svih ili dijela postupaka i uvjeta navedenih u
odjeljcima od 1. do 3., osim članaka 21., 23., 24. i 25. te dopustiti upis
fizičkih ili pravnih osoba u registar iz članka 13. kada:
(a)
prosječni ukupni iznos platnih transakcija
koje je dotična osoba obavila u posljednjih 12 mjeseci,
uključujući sve zastupnike za koje je ona u potpunosti odgovorna, ne
prelazi 1 milijuna EUR mjesečno. To se procjenjuje na temelju
predviđenog ukupnog iznosa platnih transakcija u njezinu poslovnom planu,
osim ako nadležna tijela ne zahtijevaju prilagodbu tog plana;
(b)
niti jedna od fizičkih osoba odgovornih za
upravljanje ili poslovanje nije osuđivana za kaznena djela povezana s
pranjem novca ili financiranje terorizma ili druga financijska kaznena djela.
2.           Sve fizičke ili pravne
osobe registrirane u skladu sa stavkom 1. obvezne su imati sjedište ili boravište
u državi članici u kojoj stvarno obavljaju svoje poslovanje.
3.           Osobe iz stavka 1. ovog
članka tretiraju se kao institucije platnog prometa osim što se na njih ne
primjenjuje članak 10. stavak 9. i članak 26.
4.           Države članice mogu
također propisati da fizičke ili pravne osobe registrirane u skladu
sa stavkom 1. mogu obavljati samo određene aktivnosti iz članka 17.
5.           Osobe iz stavka 1. ovog
članka obavješćuju nadležna tijela o svim promjenama koje su
relevantne za uvjete navedene u tom stavku. Države članice poduzimaju
potrebne korake kako bi osigurale da ako dođe do prestanka ispunjavanja
uvjeta iz stavaka 1., 2., i 4., dotične osobe zatraže odobrenje u roku od
30 dana u skladu s postupkom navedenim u članku 10.
6.           Stavci od 1. do 5. ovog
članka ne primjenjuju se u pogledu odredbi Direktive 2005/60/EZ ili
nacionalnih odredbi o borbi protiv pranja novca.
Članak 28.
Obavješćivanje i informacije
Ako država
članica iskoristi oslobođenje iz članka 27., o tome
obavješćuje Komisiju do [umetni datum (zadnji dan prenošenja)] te
obavješćuje Komisiju o svim naknadnim promjenama. Uz to, država
članica obavješćuje Komisiju o broju fizičkih i pravnih osoba te
ju jednom godišnje obavješćuje o ukupnom iznosu obavljenih platnih
transakcija na dan 31. prosinca svake kalendarske godine, kako je navedeno u
članku 27. stavku 1. točki (a).
POGLAVLJE 2.
Zajedničke
odredbe
Članak 29.
Pristup sustavima platnog prometa
1.           Države članice
osiguravaju da prava pristupa pružatelja usluga platnog prometa koji su dobili
odobrenje ili su registrirani budu objektivna, bez diskriminacije i razmjerna i
da ona ne sprječavaju pristup u većoj mjeri nego što je to potrebno
za zaštitu od specifičnih vrsta rizika kao što su rizik namire, operativni
rizik i rizik poslovanja te za zaštitu financijske i operativne stabilnosti
sustava platnog prometa.
Platni sustavi na pružatelje usluga platnog
prometa, korisnike usluga platnog prometa te druge sustave platnog prometa ne
primjenjuju sljedeće zahtjeve:
(a)
bilo kakva restriktivna pravila o učinkovitom
sudjelovanju u drugim sustavima platnog prometa;
(b)
bilo kakvo diskriminirajuće pravilo među
pružateljima platnog prometa koji imaju odobrenje za rad ili su registrirani
povezano s pravima, obvezama i potraživanjima sudionika;
(c)
bilo kakva ograničenja na temelju
institucionalnog statusa.
2.           Stavak 1. ne primjenjuje se
na sljedeće:
(a)
sustave platnog prometa određene na temelju
Direktive 98/26/EZ;
(b)
sustave platnog prometa koji se sastoje
isključivo od pružatelja usluga platnog prometa koji pripadaju grupi
subjekata povezanih kapitalom, pri čemu jedan od povezanih subjekata ima
kontrolu nad ostalim povezanim subjektima.
Za potrebe točke (a) prvog podstavka ovog
stavka, države članice osiguravaju da kada određeni sustav platnog
prometa omogućuje pružatelju usluge platnog prometa slanje naloga za
plaćanje kroz sustav putem izravnog sudionika, taj se neizravni pristup
uslugama sustava, po potrebi, pruža i drugim ovlaštenim ili registriranim
pružateljima usluga platnog prometa u skladu sa stavkom 1.
Članak 30.
Zabrana pružanja usluga platnog prometa osobama koje nisu pružatelji usluga
platnog prometa i dužnost obavješćivanja
1.           Države članice
zabranjuju pružanje usluga platnog prometa fizičkim ili pravnim osobama
koje nisu pružatelji usluga platnog prometa niti su izričito
isključene iz područja primjene ove Direktive.
2.           Države članice
zahtijevaju da prije preuzimanja aktivnosti iz članka 3. stavka (k) za
koje obujam platnih transakcija izračunat u skladu s člankom 27.
stavkom 1. točkom (a) prelazi njegov prag, pružatelji usluga prijavljuju
svoju namjeru nadležnim tijelima i podnose zahtjev za priznavanje statusa
ograničene mreže.
U roku od jednog mjeseca od datuma primitka
zahtjeva za priznavanje, nadležno tijelo donosi motiviranu odluku na temelju
kriterija iz članka 3. stavka (k) da prizna ili ne prizna aktivnost kao
ograničenu mrežu i shodno tome obavijesti pružatelja usluga. Sažetak
odluke objavljuje se u javnim registrima iz članka 13.
Nadležna tijela obavješćuju Komisiju o svim
odlukama koje su donesene u skladu s drugim podstavkom.
GLAVA III.
TRANSPARENTNOST UVJETA I ZAHTJEVI OBAVJEŠĆIVANJA ZA USLUGE PLATNOG PROMETA
POGLAVLJE 1.
Opća
pravila
Članak 31.
Područje primjene
1.           Ova se glava primjenjuje na
pojedinačne platne transakcije, okvirne ugovore i platne transakcije koje
su njima obuhvaćene. Stranke se mogu dogovoriti da se ona neće
primjenjivati u cijelosti ili djelomično ako korisnik usluge platnog
prometa nije potrošač.
2.           Države članice mogu
propisati da se odredbe ove glave primjenjuju na mikropoduzeća kao i na
potrošače.
3.           Ovom se Direktivom ne dovodi
u pitanje Direktiva 2008/48/EZ ili drugo odgovarajuće pravo Unije ili
nacionalne mjere povezane s uvjetima za odobravanje kredita potrošačima
koji nisu usklađeni ovom Direktivom koja je u skladu s pravom Unije.
Članak 32.
Druge odredbe zakonodavstva Unije
Odredbe ove glave
ne dovode u pitanje zakonodavstvo Unije koje sadržava dodatne zahtjeve o
prethodnom obavješćivanju.
Međutim, kada
se primjenjuje i Direktiva 2002/65/EZ, zahtjevi obavješćivanja iz
članka 3. stavka 1. te Direktive, osim točaka 2. od (c) do (g), 3.
(a), (d) i (e) i 4. (b) tog stavka zamjenjuju se člancima 37., 38., 44. i
45. ove Direktive.
Članak 33.
Naknade za obavijesti
1.           Pružatelj usluga platnog
prometa korisniku usluga platnog prometa ne naplaćuje naknadu za pružanje
obavijesti u skladu s ovom glavom.
2.           Pružatelj usluga platnog
prometa i korisnik usluga platnog prometa mogu ugovoriti naknade za dodatne ili
češće obavijesti ili slanje obavijesti putem sredstava komunikacije
koja nisu navedena u okvirnom ugovoru, a koje se dostavljaju na zahtjev
korisnika usluge platnog prometa.
3.           U slučajevima kad
pružatelj usluga platnog prometa može zaračunati naknadu za obavijesti u
skladu sa stavkom 2., one su primjerene te u skladu sa stvarnim troškovima koje
je imao pružatelj usluga platnog prometa.
Članak 34.
Teret dokaza za zahtjeve obavješćivanja
Države
članice mogu odrediti da pružatelj usluge platnog prometa ima obvezu
podnošenja dokaza kako bi dokazao da poštuje zahtjeve obavješćivanja iz
ove glave.
Članak 35.
Odstupanje od zahtjeva obavješćivanja za platne instrumente male
vrijednosti i elektronički novac
1.           U slučaju instrumenata
platnog prometa koji se u skladu s okvirnim ugovorom odnose samo na platne
transakcije koje ne prelaze 30 EUR ili koji imaju ograničenje potrošnje od
150 EUR ili pohranjuju sredstva koja ni u kojem trenutku ne prelaze 150 EUR:
(a)
odstupajući od članaka 44., 45. i 49.,
pružatelj usluga platnog prometa osigurava platitelju samo informacije o
glavnim obilježjima usluga platnog prometa, uključujući i način
na koji je moguće koristiti platne instrumente, o odgovornostima i
naknadama te druge informacije važne za donošenje odluke na temelju
obaviještenosti kao i podatke o tome gdje su jednostavno dostupne ostale
informacije i uvjeti iz članka 45.;
(b)
odstupajući od članka 47. moguće je
ugovoriti da pružatelj usluga platnog prometa ne predlaže promjene uvjeta
okvirnog sporazuma kako je određeno u članku 44. stavku 1.;
(c)
odstupajući od članaka 50. i 51.
moguće je ugovoriti da nakon izvršenja platnih transakcija:
i.        pružatelj usluga platnog prometa pruži
ili učini dostupnima samo referencu koja korisniku usluge platnog prometa
omogućuje identifikaciju platne transakcije, iznos platne transakcije, sve
naknade i/ili u slučaju nekoliko platnih transakcija koje su iste vrste
upućenih istom primatelja uplate, podatke o njihovom ukupnom iznosu i
naknadama za navedene platne transakcije;
ii.       da se od pružatelja usluga platnog
prometa ne zahtijeva pružanje ili stavljanje na raspolaganje podataka iz
točke i. ako se platni instrument koristi anonimno ili ako pružatelj
usluga platnog prometa tehnički nije u mogućnosti pružiti te podatke.
Međutim, pružatelj usluga platnog prometa omogućuje platitelju
mogućnost provjere iznosa pohranjenih sredstava.
2.           Za nacionalne platne
transakcije države članice ili njihova nadležna tijela mogu umanjiti ili
udvostručiti iznose iz stavka 1. Za pretplaćene platne instrumente
države članice mogu povećati navedene iznose do 500 EUR.
POGLAVLJE 2.
Pojedinačne
platne transakcije
Članak 36.
Područje primjene
1.           Ovo poglavlje primjenjuje se
na pojedinačne platne transakcije koje nisu obuhvaćene okvirnim
sporazumom.
2.           Ako se nalog za plaćanje
za pojedinačnu platnu transakciju šalje platnim instrumentom
obuhvaćenim okvirnim ugovorom, pružatelj usluga platnog prometa nije
obvezan pružiti ili staviti na raspolaganje na lako dostupan način
informacije koje su već pružene korisniku usluga platnog prometa na
temelju okvirnog ugovora s drugim pružateljem usluga platnog prometa ili koji
će mu biti pruženi u skladu s tim okvirnim ugovorom.
Članak 37.
Prethodne opće informacije
1.           Države članice
zahtijevaju da pružatelj usluga platnog prometa korisniku usluga platnog
prometa stavi na raspolaganje informacije i uvjete iz članka 38. na lako dostupan
način prije nego što se korisnik usluga platnog prometa obveže bilo kakvim
ugovorom ili ponudom za pojedinačnu uslugu platnog prometa. Na zahtjev
korisnika usluge platnog prometa, pružatelj usluga platnog prometa mu pruža
informacije i uvjete na papiru ili drugom trajnom mediju. Informacije i uvjeti
navode se na lako razumljiv način te u jasnom i razumljivom obliku, na
službenom jeziku države članice u kojoj se nudi usluga platnog prometa ili
na drugom jeziku koji su dogovorile stranke.
2.           Ako je ugovor o
pojedinačnoj usluzi platnog prometa na zahtjev korisnika usluge platnog
prometa zaključen korištenjem sredstva za komunikaciju na daljinu koje
pružatelju usluga platnog prometa ne omogućuje poštovanje stavka 1.,
pružatelj usluga platnog prometa ispunjava svoje obveze u skladu s tim stavkom
odmah nakon obavljanja platne transakcije.
3.           Obveze iz stavka 1. ovog
članka mogu se ispuniti i dostavljanjem kopije nacrta ugovora o
pojedinačnoj usluzi platnog prometa ili nacrta naloga za plaćanje
uključujući informacije i uvjete navedene u članku 38.
Članak 38.
Informacije i uvjeti
1.           Države članice
osiguravaju da korisniku usluga platnog prometa budu pružene sljedeće
informacije i uvjeti:
(a)
specifikaciju informacija ili jedinstvene
identifikacijske oznake koju mora navesti korisnik usluga platnog prometa kako
bi se platni nalog mogao pravilno započeti ili izvršiti;
(b)
najdulji rok u kojem će se usluga platnog
prometa obaviti;
(c)
sve naknade koje korisnik usluga platnog prometa
treba platiti pružatelju usluga platnog prometa i, prema potrebi,
raščlambu iznosa tih naknada;
(d)
prema potrebi, stvarni ili referentni tečaj
koji se primjenjuje za platnu transakciju.
2.           Države članice
osiguravaju da za usluge započinjanja platnog prometa, treća strana
pružatelj usluga platnog prometa osigurava platitelju informacije o
ponuđenoj usluzi i kontaktne informacije trećoj strani pružatelju
usluga platnog prometa.
3.           Prema potrebi, sve druge
relevantne informacije i uvjeti iz članka 42. stavljaju se na raspolaganje
korisniku usluga platnog prometa na lako dostupan način.
Članak 39.
Informacije za platitelja i primatelja uplate u slučaju usluge
započinjanja platnog prometa
Ako treći
pružatelj usluga platnog prometa na zahtjev platitelja započne nalog za
plaćanje, tada odmah nakon započinjanja naloga dostavlja ili
čini dostupnim platitelju i, po potrebi primatelju uplate, sljedeće
podatke:
(a)
potvrdu uspješnog započinjanja naloga za
plaćanje s pružateljem usluga platnog prometa koji vodi račun
platitelja;
(b)
referencu koja primatelju uplate omogućuje
identifikaciju platne transakcije i, prema potrebi, platitelja te svih
informacija koje su prenesene platnom transakcijom;
(c)
iznos platne transakcije;
(d)
prema potrebi, iznos bilo kakvih naknada za platnu
transakciju i, po potrebi, njihovu specifikaciju.
Članak 40.
Informacije za pružatelja usluga platnog prometa koji vodi račun
platitelja u slučaju usluge započinjanja platnog prometa
Ako je nalog za
plaćanje započeo vlastiti sustav trećeg pružatelja usluga
platnog prometa, tada u slučaju prijevare ili spora platitelju i
pružatelju usluga platnog prometa koji vodi račun stavlja na raspolaganje
referencu transakcija i informaciju o odobrenju.
Članak 41.
Informacije za platitelja nakon zaprimanja naloga za plaćanje
Odmah po primitku
naloga za plaćanje, pružatelj usluga platnog prometa platitelja pruža
platitelju ili mu čini dostupnim sljedeće podatke, na isti način
kao što je navedeno u članku 37. stavku 1.:
(a)
referencu koja platitelju omogućuje
identificiranje platne transakcije te, prema potrebi, podatke povezane s
primateljem uplate;
(b)
iznos platne transakcije i valutu koja je
upotrijebljena u platnom nalogu;
(c)
iznos svih naknada za platnu transakciju koju mora
platiti platitelj i, prema potrebi, raščlambu iznosa tih naknada;
(d)
prema potrebi, tečaj koji je pružatelj usluga
platnog prometa platitelja upotrebljavao u platnoj transakciji ili referencu za
taj tečaj, ako se on razlikuje od tečaja određenog člankom
38. stavkom 1. točkom (d) te iznos platne transakcije nakon
preračunavanja valute;
(e)
datum primitka naloga za plaćanje.
Članak 42.
Informacije za primatelja uplate po izvršenju
Odmah po
obavljanju platne transakcije, pružatelj usluge platnog prometa primatelja
usluge pruža ili primatelju uplate čini dostupnim sljedeće podatke,
na način određen člankom 37. stavkom 1.:
(a)
referencu kojom se primatelju uplate omogućuje
identificiranje platne transakcije i, prema potrebi, platitelja te sve
informacije proslijeđene s platnom transakcijom;
(b)
iznos platne transakcije i valutu u kojoj su
sredstva stavljena na raspolaganje primatelju uplate;
(c)
iznos svih naknada za platnu transakciju koju mora
platiti primatelj uplate te, prema potrebi, raščlambu iznosa tih naknada;
(d)
prema potrebi, tečaj koji je pružatelj usluga
platnog prometa primatelja uplate upotrebljavao u platnoj transakciji te iznos
platne transakcije nakon preračunavanja valute;
(e)
datum valute knjiženja u korist računa;
POGLAVLJE 3.
Okvirni
ugovori
Članak 43.
Područje primjene
Ovo poglavlje
primjenjuje se na platne transakcije iz okvirnih ugovora.
Članak 44.
Prethodne opće informacije
1.           Države članice
zahtijevaju da pružatelj usluga platnog prometa korisniku usluga platnog
prometa pruži informacije i uvjete iz članka 45. na papiru ili drugom
trajnom mediju pravodobno prije nego što se korisnik usluge platnog prometa
obveže bilo kakvim okvirnim ugovorom ili ponudom. Informacije i uvjeti navode
se na lako razumljiv način te u jasnom i razumljivom obliku, na službenom
jeziku države članice u kojoj se nudi usluga platnog prometa ili na drugom
jeziku koji su dogovorile stranke.
2.           Ako je okvirni ugovor na
zahtjev korisnika usluge platnog prometa zaključen uporabom sredstva za
komunikaciju na daljinu kojim se pružatelju usluga platnog prometa ne
omogućuje poštovanje stavka 1., pružatelj usluga platnog prometa ispunjava
svoje obveze u skladu s tim stavkom odmah nakon zaključivanja okvirnog
ugovora.
3.           Obveze iz stavka 1. mogu se
ispuniti i dostavljanjem kopije nacrta okvirnog ugovora uključujući
informacije i uvjete navedene u članku 45.
Članak 45.
Informacije i uvjeti
Države
članice osiguravaju da korisniku usluga platnog prometa budu pružene
sljedeće informacije i uvjeti:
1.           o pružatelju usluga platnog
prometa:
(a)
ime pružatelja usluga platnog prometa, točnu
adresu njegova sjedišta i, prema potrebi, točnu adresu njegova zastupnika
ili podružnice osnovane u državi članici gdje se nudi usluga platnog
prometa te sve druge adrese, uključujući i adresu elektroničke
pošte, važne za komunikaciju s pružateljem usluga platnog prometa;
(b)
podaci o nadležnim nadzornim tijelima te registru
iz članka 13. ili bilo kojem drugom relevantnom javnom registru odobrenja
za rad pružatelja usluga platnog prometa te registracijski broj ili
ekvivalentnu identifikacijsku oznaku u tom registru;
2.           o uporabi usluga platnog
prometa:
(a)
opis glavnih značajki usluga platnog prometa
koje se pružaju;
(b)
specifikaciju informacija ili jedinstvene
identifikacijske oznake koju mora navesti korisnik usluga platnog prometa kako
bi se platni nalog mogao pravilno započeti ili izvršiti;
(c)
oblik i postupak za davanje suglasnosti za
započinjanje ili izvršenje platne transakcije te povlačenje te
suglasnosti u skladu s člancima 57. i 71.;
(d)
trenutak primitka platnog naloga, kako je navedeno
u članku 69. i moguće vremensko ograničenje koje odredi
pružatelj usluga platnog prometa;
(e)
najdulji rok za izvršenje usluga platnog prometa;
(f)
postoji li mogućnost dogovora o
ograničenjima potrošnje za uporabu platnog instrumenta u skladu s
člankom 60. stavkom 1.;
3.           o naknadama, kamatnoj stopi i
tečaju:
(a)
sve naknade koje korisnik usluga platnog prometa
treba platiti pružatelju usluga platnog prometa i, prema potrebi,
raščlambu iznosa tih naknada;
(b)
prema potrebi, kamatne stope i tečaj koji se
primjenjuju ili, ako se koriste referentne kamatne stope i tečaj, metodu
izračuna stvarne kamate kao i relevantan datum te indeks ili osnovu za
utvrđivanje tih referentnih kamatnih stopa ili tečaja;
(c)
prema dogovoru, o izravnoj primjeni promjena
referentne kamatne stope ili tečaja te zahtjeva obavješćivanja o
promjenama u skladu s člankom 47. stavkom 2.;
4.           o komunikaciji:
(a)
prema potrebi, sredstvo komunikacije,
uključujući tehničke zahtjeve povezane s opremom i softverom
korisnika usluga platnog prometa, ugovoreno između stranaka za prijenos
informacija ili obavijesti u skladu s ovom Direktivom.
(b)
način i dinamiku kojom se pružaju ili stavljaju
na raspolaganje informacije iz ove Direktive;
(c)
jezik ili jezike, na kojem se zaključuje
okvirni ugovor i obavlja komunikacija tijekom ugovornog odnosa;
(d)
pravo korisnika usluga platnog prometa na primanje
ugovornih odredaba okvirnog ugovora te informacija i uvjeta u skladu s
člankom 46.;
5.           o zaštiti i korektivnim
mjerama;
(a)
prema potrebi, opis koraka koje korisnik usluga
platnog prometa treba poduzeti kako bi zaštitio platni instrument i način
obavješćivanja pružatelja usluga platnog prometa u svrhe članka 61.
stavka 1. točke (b); i sigurnosnog postupka kojeg pružatelj usluge platnog
prometa upotrebljava za obavješćivanje stranke u slučaju sumnje na
prijevaru ili stvarne prijevare ili prijetnji sigurnosti;
(b)
prema dogovoru, uvjete pod kojima pružatelj usluga
platnog prometa zadržava pravo blokiranja platnih instrumenta u skladu s
člankom 60.;
(c)
odgovornost platitelja u skladu s člankom 66.,
uključujući informacije o relevantnom iznosu;
(d)
kako i u kojem roku korisnik usluga platnog prometa
mora obavijestiti pružatelja usluga platnog prometa o svim neovlaštenim i
nepravilno izvršenim platnim transakcijama u skladu s člankom 63. te
odgovornosti pružatelja usluga platnog prometa za neovlaštene platne
transakcije u skladu s člankom 65.;
(e)
odgovornost pružatelja usluge platnog prometa za
obavljanje platnih transakcija u skladu s člankom 80.;
(f)
uvjete za povrat u skladu s člancima 67. i
68.;
6.           o promjenama i raskidu
okvirnog ugovora:
(a)
ako je dogovoreno, informacije o tome da će se
smatrati da je korisnik usluga platnog prometa prihvatio promjene uvjeta u
skladu s člankom 47. ako ne obavijesti pružatelja usluga platnog prometa
da ne prihvaća promjene prije datuma njihova predloženog datuma stupanja
na snagu;
(b)
trajanje ugovora;
(c)
pravo korisnika usluga platnog prometa da raskine okvirni
ugovor i sve ugovore koji se odnose na prekid u skladu s člankom 47.
stavkom 1. i člankom 48.;
7.           o rješavanju sporova:
(a)
sve ugovorne klauzule o pravu koje se primjenjuje
na okvirni ugovor i/ili nadležnim sudovima;
(b)
izvansudskim žalbenim postupcima i postupcima
izvansudskog rješavanja sporova, koji su na raspolaganju korisniku usluga
platnog prometa u skladu s člancima od 88. do 91.
Članak 46.
Dostupnost informacija i uvjeta okvirnog ugovora
Korisnik usluga
platnog prometa u svakom trenutku ugovornog odnosa ima pravo zatražiti uvjete
okvirnog ugovora kao i informacije i uvjete navedene u članku 45. na
papiru ili drugom trajnom mediju.
Članak 47.
Promjene uvjeta okvirnog ugovora
1.           Sve promjene okvirnog ugovora
kao i informacija i uvjeta određenih člankom 45. pružatelj usluga
platnog prometa predlaže na način kako je predviđeno člankom 44.
stavkom 1. najkasnije dva mjeseca prije predloženog dana primjene.
Prema potrebi u skladu s člankom 45. stavkom
6. točkom (a) pružatelj usluga platnog prometa obavještava korisnika
usluga platnog prometa da se smatra da je prihvatio promjene ako ne obavijesti
pružatelja usluga platnog prometa da ih ne prihvaća prije predloženog
datuma njihova stupanja na snagu. U tom slučaju, pružatelj usluga platnog
prometa navodi i da korisnik usluga platnog prometa ima pravo raskinuti okvirni
ugovor odmah i bez naknade prije datuma predložene primjene promjena.
2.           Promjene kamatnih stopa i
tečaja mogu se primijeniti bez obavijesti, ako je tako dogovoreno u
okvirnom ugovoru te ako se promjene temelje na referentnoj kamatnoj stopi ili
tečaju dogovorenom u skladu s člankom 45. stavkom 3. točkama (b)
i (c). Korisnik usluge platnog prometa obaviješten je o svim promjenama
kamatnih stopa što je prije moguće na isti način kako je navedeno u
članku 44. stavku 1., osim ako su stranke ugovorile određenu dinamiku
ili način pružanja ili stavljanja informacija na raspolaganje.
Međutim, promjene kamatnih stopa ili tečaja koje su povoljnije za
korisnike usluga platnog prometa mogu se primijeniti bez obavijesti.
3.           Promjene kamatnih stopa i
tečaja koje se koriste u platnim transakcijama primjenjuju se i
izračunavaju na neutralan način koji ne diskriminira korisnike usluga
platnog prometa.
Članak 48.
Raskid
4.           Korisnik usluga platnog
prometa može u svakom trenutku raskinuti okvirni ugovor, osim ako su stranke
ugovorile otkazni rok. Taj rok ne smije biti duži od mjesec dana.
5.           Nakon isteka razdoblja od 12
mjeseci raskid okvirnog ugovora koji je sklopljen na određeno razdoblje
duže od 12 mjeseci ili na neodređeni rok za korisnika usluge platnog
prometa je besplatan. U svim drugim slučajevima naknade koje se
obračunavaju za raskid primjerene su i razmjerne stvarnim troškovima.
6.           Ako je tako dogovoreno
okvirnim ugovorom, pružatelj usluga platnog prometa može raskinuti okvirni
ugovor sklopljen na neodređeni rok uz dvomjesečni otkazni rok na isti
način kao što je navedeno u članku 44. stavku 1.
7.           Korisnik usluga platnog
prometa plaća naknade za usluge platnog prometa koje se obračunavaju
na redovitoj osnovi samo u razmjernom dijelu do raskida ugovora. Ako se te
naknade plaćaju unaprijed, on ima pravo na povrat razmjernog iznosa.
8.           Odredbe ovog članka ne
dovode u pitanje zakone i propise država članica koji uređuju prava
stranaka da okvirni ugovor proglase neizvršivim i ništavim.
9.           Države članice mogu
korisnicima usluga platnog prometa pružiti pogodnije odredbe.
Članak 49.
Informacije prije izvršenja pojedine platne transakcije
U slučaju
pojedine platne transakcije iz okvirnog ugovora koju je započeo platitelj,
pružatelj usluga platnog prometa na zahtjev platitelja za tu određenu
platnu transakciju pruža informacije o najdužem roku izvršenja i naknadama koje
plaća platitelj te prema potrebi, raščlambu tih iznosa naknada.
Članak 50.
Informacije za platitelja o pojedinim platnim transakcijama
1.           Nakon što se račun
platitelja tereti za iznos pojedine platne transakcije ili kad platitelj ne
koristi račun za obavljanje platnog prometa, nakon primitka naloga za
plaćanje, pružatelj usluga platnog prometa bez odgode i na isti način
kao što je navedeno u članku 44. stavku 1. pruža platitelju sljedeće
informacije:
(a)
referencu kojom se platitelju omogućuje
identifikacija svih platnih transakcija i, prema potrebi, informacija povezanih
s primateljem uplate;
(b)
iznos platne transakcije i valutu u kojoj izvršeno
terećenje računa za obavljanje platnog prometa platitelja ili u
valuti koja je korištena za nalog za plaćanje;
(c)
iznos svih naknada za platnu transakciju i, prema
potrebi, raščlambu tih naknada, ili kamate koju plaća platitelj;
(d)
prema potrebi, tečaj koji je pružatelj usluga
platnog prometa platitelja koristio u transakciji te iznos platne transakcije
nakon preračunavanja valute;
(e)
datum valute terećenja računa ili datum
primitka naloga za plaćanje.
2.           Okvirni ugovor može
sadržavati uvjet prema kojem se informacije iz stavka 1. pružaju ili stavljaju
na raspolaganje periodično barem jednom mjesečno i na dogovoreni
način kojim se platitelju omogućuje pohrana i reprodukcija
nepromijenjenih informacija.
3.           Međutim, države
članice mogu od pružatelja usluga platnog prometa zahtijevati da jednom
mjesečno bez naknade pružaju informacije na papiru.
Članak 51.
Informacije za primatelja uplate o pojedinim platnim transakcijama
1.           Nakon obavljanja pojedine
platne transakcije, pružatelj usluge platnog prometa primatelja uplate bez
odgode i na isti način kao što je navedeno u članku 44. stavku 1.
pruža primatelju uplate sljedeće informacije:
(a)
referencu kojom se primatelju uplate omogućuje
identifikacija platne transakcije i, prema potrebi, platitelja te svih
informacija koje su prenesene platnom transakcijom;
(b)
iznos platne transakcije i valutu u kojoj je
izvršena uplata u korist računa primatelja uplate;
(c)
iznos svih naknada za platnu transakciju i, prema
potrebi, raščlambu tih naknada ili kamate koje plaća primatelj
uplate;
(d)
prema potrebi, tečaj koji je pružatelj usluga
platnog prometa primatelja uplate upotrebljavao u platnoj transakciji te iznos
platne transakcije nakon preračunavanja valute;
(e)
datum valute knjiženja u korist računa;
2.           Okvirni ugovor može
sadržavati uvjet prema kojem se informacije iz stavka 1. pružaju ili stavljaju
na raspolaganje periodično barem jednom mjesečno i na dogovoreni
način kojim se primatelju uplate omogućuje pohrana i reprodukcija
nepromijenjenih informacija.
3.           Međutim, države
članice mogu od pružatelja usluga platnog prometa zahtijevati da jednom
mjesečno bez naknade pružaju informacije na papiru.
POGLAVLJE 4.
Zajedničke
odredbe
Članak 52.
Valute i preračunavanje valuta
1.           Platni promet se obavlja u
valuti koja je dogovorena između dvije stranke.
2.           Ako je prije
započinjanja platne transakcije ponuđena usluga preračunavanja
valuta i ako je to preračunavanje ponuđeno na prodajnom mjestu ili
ako ga nudi primatelj uplate, stranka koja nudi preračunavanje valute
platitelju obavještava ga o svim naknadama te tečaju koji se upotrebljava
za preračunavanje platne transakcije.
Platitelj pristaje na uslugu preračunavanja
valute na temelju navedenog.
Članak 53.
Informacije o dodatnim naknadama i popustima
1.           Ako primatelj uplate zahtijeva
plaćanje naknade za uporabu određenog platnog instrumenta, o tome
obavješćuje platitelja prije započinjanja platne transakcije.
2.           Ako pružatelj usluga platnog
prometa ili treća stranka zahtijeva plaćanje naknade za uporabu
određenog platnog instrumenta, o tome obavješćuje korisnika usluge
platnog prometa prije započinjanja platne transakcije.
GLAVA IV.
PRAVA I OBVEZE VEZANE UZ PRUŽANJE I KORIŠTENJE USLUGA PLATNOG PROMETA
POGLAVLJE 1.
Zajedničke odredbe
Članak 54.
Područje primjene
1.           Ako korisnik usluga platnog
prometa nije potrošač, korisnik usluga platnog prometa i pružatelj usluga
platnog prometa mogu dogovoriti da se članak 55. stavak 1., članak
57. stavak 3. i članci 64., 66., 67., 68., 71. i 80. ne primjenjuju u
cijelosti ili djelomično. Korisnik usluga platnog prometa i pružatelj
usluga platnog prometa mogu dogovoriti i rokove različite od onih
navedenih u članku 63.
2.           Države članice mogu
odrediti da se članak 91. ne primjenjuje u slučajevima kad
korisnik usluge platnog prometa nije potrošač.
3.           Države članice mogu
odrediti da se odredbe ove glave primjenjuju na mikro-poduzeća na jednak
način kao na potrošače.
4.           Ovom se Direktivom ne dovodi
u pitanje Direktiva 2008/48/EZ ili drugo mjerodavno pravo Unije ili nacionalno
zakonodavstvo u pogledu uvjeta za odobravanje kredita potrošačima koji
nisu usklađeni ovom Direktivom u skladu s pravom Unije.
Članak 55.
Naknade koje se primjenjuju
1.           Pružatelj usluga platnog
prometa ne smije korisniku usluga platnog prometa zaračunavati naknade za
ispunjavanje svojih obveza obavješćivanja, korektivnih ili preventivnih
mjera u skladu s ovom glavom, osim ako je drukčije navedeno u
članku 70. stavku 1., članku 71. stavku 5. i članku 79.
stavku 2. Navedene naknade dogovaraju se između korisnika usluga platnog
prometa i pružatelja usluga platnog prometa te su primjerene i u skladu sa
stvarnim troškovima koje je imao pružatelj usluga platnog prometa.
2.           Ako platna transakcija ne
uključuje preračunavanje valute, države članice zahtijevaju da
primatelj uplate plati naknade koje zaračuna njegov pružatelj usluga
platnog prometa, a da platitelj plati naknade koje je zaračunao njegov
pružatelj usluga.
3.           Pružatelj usluga platnog
prometa ne sprječava primatelja uplate da od platitelja zatraži naknadu,
ponudi mu popust ili ga na neki drugi način usmjerava na korištenje
određenog platnog instrumenta. Međutim, bilo koje naknade koje se
primjenjuju ne smiju prijeći troškove koje primatelj uplate snosi za
korištenje određenog platnog instrumenta.
4.           Međutim, države
članice osiguravaju da primatelj uplate ne traži naknade za korištenje
platnih instrumenata za koje su predviđene međubankovne naknade u
skladu s Uredbom (EU) br. [XX/XX/XX/] [OP unijeti broj Uredbe kada bude
donesena]
Članak 56.
Odstupanja za platne instrumente male vrijednosti i elektronički novac
1.           U slučaju platnih
instrumenata koji se sukladno okvirnom ugovoru odnose samo na pojedinačne
platne transakcije koje ne prelaze iznos od 30 EUR ili koje imaju
ograničenje potrošnje od 150 EUR ili pohranjena sredstva koja ni u
kojem trenutku ne prelaze iznos od 150 EUR, pružatelji usluga platnog
prometa mogu se sa svojim korisnicima usluga platnog prometa dogovoriti da:
(a)
se članak 61. stavak 1. točka (b) i
članak 62. stavak 1. točke (c) i (d) te članak 66.
stavak 2. ne primjenjuju ako platni instrument ne može biti blokiran ili
njegova daljnja uporaba spriječena;
(b)
se članci 64., 65. te
članak 66. stavci 1. i 2. ne primjenjuju ako se platni instrument
upotrebljava anonimno ili pružatelj usluge platnog prometa iz drugih razloga
koji proizlaze iz platnih instrumenta nije u mogućnosti dokazati da je
platna transakcija odobrena;
(c)
odstupajući od članka 70. stavka 1.
pružatelj usluge platnog prometa nije obvezan obavijestiti korisnika usluge
platnog prometa o odbijanju naloga za plaćanje ako je neizvršenje vidljivo
iz konteksta;
(d)
odstupajući od članka 71., platitelj
ne može povući nalog za plaćanje nakon slanja ili nakon što je dao
suglasnost da se platna transakcija izvrši primatelju uplate;
(e)
odstupajući od članaka 74. i 75.,
primjenjuju se drugi rokovi izvršenja.
2.           Za nacionalne platne
transakcije države članice ili njihova nadležna tijela mogu umanjiti ili
udvostručiti iznose iz stavka 1. Za pretplaćene platne
instrumente mogu ih povisiti do 500 EUR.
3.           Članci 65. i 66.
ove Direktive primjenjuju se također na elektronički novac u smislu
članka 2. stavka 2. Direktive 2009/110/EZ osim ako pružatelj usluge
platnog prometa platitelja nema mogućnost zamrzavanja računa za
obavljanje platnog prometa ili blokiranja platnog instrumenta. Države
članice mogu ograničiti to odstupanje na račune za obavljanje
platnog prometa ili platne instrumente određene vrijednosti.
POGLAVLJE 2.
Odobravanje
platnih transakcija
Članak 57.
Suglasnost i povlačenje suglasnosti
1.           Države članice
osiguravaju da se platna transakcija smatra odobrenom samo ako je platitelj dao
pristanak za izvršenje platne transakcije. Platitelj može odobriti platnu
transakciju prije izvršenja platne transakcije ili, ako je tako dogovoreno
između platitelja i pružatelja usluge platnog prometa, nakon obavljanja
platne transakcije.
2.           Suglasnost za obavljanje
platne transakcije ili niza platnih transakcija daje se u obliku koji je
dogovoren između platitelja i pružatelja usluge platnog prometa.
Suglasnost se može dati i izravno ili neizravno putem primatelja uplate. Smatra
se i da je dana suglasnost za obavljanje platne transakcije ako platitelj
trećem pružatelju usluge platnog prometa odobri započinjanje platne
transakcije s pružateljem usluga platnog prometa koji vodi račun.
U nedostatku suglasnosti smatra se da platna
transakcija nije odobrena.
3.           Platitelj može povući
suglasnost u svakom trenutku, ali samo do trenutka neopozivosti iz
članka 71. Suglasnost za obavljanje niza platnih transakcija
također može biti povučena te za posljedicu ima da se svaka naknadna
platna transakcija smatra neodobrenom.
4.           Postupak za davanje
suglasnosti dogovaraju platitelj i mjerodavni pružatelj(i) usluga platnog
prometa.
Članak 58.
Pristup informacijama i korištenje informacija o
računima za obavljanje platnog prometa od strane trećeg pružatelja
usluga platnog prometa
1.           Države članice
osiguravaju pravo platitelja na angažiranje trećeg pružatelja usluga
platnog prometa kako bi koristio usluge platnog prometa kojima se
omogućuje pristup računima za obavljanje platnog prometa iz
točke 7. Priloga I.
2.           Ako je platitelj trećem
pružatelju usluga platnog prometa odobrio pružanje usluga platnog prometa, on u
skladu sa stavkom 1. ima sljedeće obveze:
(a)
osigurati da osobna sigurnosna obilježja korisnika
usluge platnog prometa nisu dostupna drugim osobama;
(b)
nedvosmisleno se autenticirati
pružatelju/pružateljima usluga platnog prometa vlasnika računa koji
vodi/vode račun.
(c)
ne smije pohranjivati osjetljive podatke o
plaćanjima ili osobne sigurnosne podatke korisnika usluge platnog prometa.
3.           Ako je u slučaju usluge
započinjanja platnog prometa, pružatelj usluga platnog prometa koji vodi
račun primio od platitelja nalog za plaćanje putem usluga trećeg
pružatelja usluga platnog prometa, potonjeg odmah obavješćuje o primitku
naloga za plaćanje i daje informacije o raspoloživosti dovoljno sredstava
za određenu platnu transakciju.
4.           Pružatelji usluga platnog
prometa koji vode račun obrađuju naloge za plaćanje dostavljene
putem usluga trećeg pružatelja usluga platnog prometa bez bilo kakve diskriminacije
u pogledu vremena i prioriteta, osim ako za to postoje objektivni razlozi, u
odnosu na naloge za plaćanje koje je izravno dostavio sam platitelj.
Članak 59.
Pristup informacijama i korištenje informacija o računima za obavljanje
platnog prometa od strane trećeg izdavatelja platnih instrumenata
1.           Države članice
osiguravaju da platitelj ima pravo koristiti usluge platnih kartica trećeg
izdavatelja platnih instrumenata.
2.           Ako je platitelj dao
suglasnost trećem izdavatelju platnih instrumenata koji je platitelju
osigurao platni instrument kako bi dobio informacije o raspoloživosti dovoljno
sredstava za određenu platnu transakciju na određenom računu za
obavljanje platnog prometa platitelja, pružatelj usluga platnog prometa koji
vodi račun predmetnog računa za obavljanje platnog prometa daje te
informacije trećem izdavatelju platnih instrumenata odmah po primitku
platiteljevog naloga za plaćanje.
3.           Pružatelji usluga platnog
prometa koji vode račun obrađuju naloge za plaćanje dostavljene
putem usluga trećeg izdavatelja platnih instrumenata bez bilo kakve
diskriminacije u pogledu vremena i prioriteta, osim ako za to postoje
objektivni razlozi, u odnosu na naloge za plaćanje koje je izravno
dostavio sam platitelj.
Članak 60.
Ograničenja uporabe platnog instrumenata
1.           Kada se za davanje
suglasnosti koristi određeni platni instrument, platitelj i njegov
pružatelj usluga platnog prometa mogu se dogovoriti o ograničavanju
potrošnje za platne transakcije izvršene preko tog platnog instrumenta.
2.           Ako je tako dogovoreno u
okvirnom sporazumu, pružatelj usluga platnog prometa može zadržati pravo
blokiranja platnog instrumenta iz objektivno utemeljenih razloga vezano uz
sigurnost platnog instrumenta, postojanje sumnje da se radi o neodobrenoj
uporabi platnog instrumenta ili uporabi s ciljem prijevare ili, u slučaju
platnog instrumenta s kreditnom linijom, znatnim povećanjem rizika da
platitelj neće moći izvršiti svoju obvezu plaćanja.
3.           U navedenim slučajevima
pružatelj usluga platnog prometa na dogovoreni način obavješćuje
platitelja o blokiranju platnog instrumenta te razlozima blokiranja najkasnije
odmah nakon obavljanja blokade, osim ako bi posredovanje navedene informacije
ugrozilo objektivno utemeljene sigurnosne razloge ili je zabranjeno drugim
relevantnim zakonodavstvom Unije ili nacionalnim zakonodavstvom.
4.           Pružatelj usluga platnog
prometa deblokira platni instrument ili ga zamjenjuje novim platnim
instrumentom kad prestanu postojati razlozi za njegovo blokiranje.
Članak 61.
Obveze korisnika usluga platnog prometa u pogledu platnih instrumenata
1.           Korisnik usluga platnog
prometa koji ima pravo koristiti platni instrument obvezan je:
(a)
koristiti platni instrument u skladu s objektivnim,
nediskriminirajućim i razmjernim uvjetima kojima se uređuje izdavanje
i korištenje platnih instrumenta;
(b)
bez odgode obavijestiti pružatelja usluga platnog
prometa, ili subjekt koji je on odredio, kad utvrdi gubitak, krađu ili
zlouporabu platnog instrumenta ili njegovo neodobreno korištenje.
2.           U smislu stavka 1.
točke (a), korisnik usluga platnog prometa odmah po primitku platnog
instrumenta poduzima razumne mjere da bi zaštitio svoja osobna sigurnosna
obilježja. Obveze korisnika usluga platnog prometa ne sprječavaju uporabu
bilo kojeg platnog instrumenta i usluga odobrenih u skladu s ovom Direktivom.
Članak 62.
Obveze pružatelja usluga platnog prometa u pogledu platnih instrumenata
1.           Pružatelj usluga platnog
prometa koji izdaje platne instrumente obvezan je:
(a)
osigurati da osobna sigurnosna obilježja platnog
instrumenta ne budu dostupna drugim strankama osim korisniku usluga platnog
prometa koji ima pravo koristiti taj platni instrument, ne dovodeći u
pitanje obveze korisnika usluga platnog prometa iz članka 61.;
(b)
ne dostavljati korisniku usluga platnog prometa
platni instrument koji on nije zatražio osim u slučajevima kad se radi o
zamjeni postojećeg platnog instrumenta novim;
(c)
osigurati da su u svakom trenutku korisniku usluge
platnog prometa dostupna prikladna sredstva za obavljanje obavješćivanja u
skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (b) ili traženje
deblokiranja u skladu s člankom 60. stavkom 4.; pružatelj usluga
platnog prometa dužan je korisniku platnog prometa na zahtjev osigurati
sredstva kojima u razdoblju do 18 mjeseci nakon obavješćivanja može
dokazati da je poslao navedenu obavijest;
(d)
dati mogućnost platitelju da pošalje obavijest
u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (b) besplatno i da
zaračuna, ako uopće, samo troškove zamjene izravno pripisane platnom
instrumentu;
(e)
spriječiti korištenje platnog instrumenta nakon
dostavljanja obavijesti u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom
(b).
2.           Pružatelj usluga platnog
prometa snosi odgovornost za slanje platnog instrumenta platitelju te za slanje
njegovih osobnih sigurnosnih obilježja.
Članak 63.
Obavijest o neodobrenoj ili nepravilno izvršenoj platnoj transakciji
1.           Pružatelj usluga platnog
prometa koji vodi račun osigurava korisniku usluga platnog prometa
ispravak samo ako ga ovaj bez odgađanja obavijesti čim postane
svjestan neodobrenih ili nepravilno izvršenih platnih transakcija koje
predstavljaju temelj za potraživanje, uključujući i potraživanje u
skladu s člankom 80., najkasnije 13 mjeseci nakon datuma
terećenja, osim u slučajevima kad mu, prema potrebi, pružatelj usluga
platnog prometa nije pružio ili stavio na raspolaganje informacije o toj
platnoj transakciji u skladu s glavom III.
2.           Ako je uključen
treći pružatelj usluga platnog prometa, pružatelj usluga platnog prometa
koji vodi račun osigurava korisniku usluga platnog prometa i ispravak u
skladu sa stavkom 1. ovog članka ne dovodeći u pitanje članak
65. stavak 2. i članak 80. stavak 1.
Članak 64.
Dokazi o autentikaciji i izvršenju platne transakcije
1.           Države članice
zahtijevaju da, u slučajevima kad korisnik usluge platnog prometa negira
odobravanje izvršene platne transakcije ili tvrdi da transakcija nije pravilno
izvršena, pružatelj usluge platnog prometa, te ako je uključen i prema
potrebi treći pružatelj usluge platnog prometa, bude taj koji mora
dokazati da je transakcija odobrena, pravilno zabilježena te uknjižena te da na
nju nije utjecao tehnički kvar ili neki drugi nedostatak.
Ako je platna transakcija započeta putem
trećeg pružatelja usluga platnog prometa, potonji je dužan dokazati da na
platnu transakciju nije utjecao tehnički kvar ili drugi nedostaci povezani
s uslugom platnog prometa koju pruža.
2.           Ako korisnik usluge platnog
prometa negira da je odobrio izvršenu platnu transakciju, uporaba platnog
instrumenta koji je zabilježio pružatelj usluga platnog prometa,
uključujući trećeg pružatelja usluga platnog prometa prema
potrebi, sama po sebi nije nužno dostatan dokaz da je platitelj odobrio platnu
transakciju niti da je platitelj djelovao s namjerom prijevare ili da je
namjerno ili kao rezultat nemara propustio ispuniti jednu ili više obveza u skladu
s člankom 61.
Članak 65.
Odgovornost pružatelja usluga platnog prometa za neodobrene platne
transakcije
1.           Ne dovodeći u pitanje
članak 63., države članice osiguravaju da u slučaju
neodobrene platne transakcije pružatelj usluga platnog prometa platitelja odmah
nadoknadi platitelju iznos neodobrene platne transakcije te, prema potrebi,
vrati stanje terećenog računa za obavljanje platnog prometa na stanje
na kojem bi bio da nije izvršena neodobrena platna transakcija. Time se
osigurava i da datum valute knjiženja u korist računa za obavljanje
platnog prometa platitelja ne bude kasniji od datuma na koji se iznos tereti.
2.           Ako je uključen
treći pružatelj usluga platnog prometa, pružatelj usluga platnog prometa
koji vodi račun nadoknađuje iznos neodobrene platne transakcije te,
ako je to primjenjivo, vraća stanje terećenog računa za
obavljanje platnog prometa na stanje na kojem bi bio da nije izvršena
neodobrena platna transakcija. Može se primijeniti financijska naknada koju
treći pružatelj usluga platnog prometa plaća pružatelju usluga
platnog prometa koji vodi račun.
3.           Dodatna financijska naknada
može se odrediti u skladu s pravom primjenjivim na ugovor koji su sklopili
platitelj i pružatelj usluga platnog prometa ili ugovor koji su sklopili
platitelj i treći pružatelj usluga platnog prometa ako je primjenjivo.
Članak 66.
Odgovornost platitelja za neodobrene platne transakcije
1.           Odstupajući od
članka 65., platitelj može biti obvezan snositi trošak povezan s
neodobrenim platnim transakcijama do najviše 50 EUR, do kojeg je došlo radi
uporabe izgubljenog ili ukradenog platnog instrumenta, ili ako je platitelj
propustio zaštititi osobna sigurnosna obilježja, ili radi zlouporabe platnog
instrumenta.
Platitelj snosi sve troškove povezane sa svim
neodobrenim platnim transakcijama ako je djelovao s namjerom prijevare ili je
namjerno ili kao rezultat nemara propustio ispuniti jednu ili više obveza
utvrđenih u članku 61. U takvim slučajevima ne primjenjuje
se maksimalni iznos iz stavka 1. ovog članka. Za plaćanja putem
daljinske komunikacije za koje pružatelj usluga platnog prometa ne zahtijeva
strogu autentikaciju klijenta, platitelj snosi sve financijske posljedice samo
ako je djelovao s namjerom prijevare. Ako primatelj uplate ili pružatelj usluga
platnog prometa primatelja uplate ne prihvati strogu autentikaciju klijenta,
nadoknađuje financijsku štetu nanesenu pružatelju usluga platnog prometa
platitelja.
2.           Platitelj ne snosi nikakve
financijske posljedice koje proizlaze iz uporabe izgubljenog, ukradenog ili
otuđenog platnog instrumenta nakon obavješćivanja u skladu s
člankom 61. stavkom 1. točkom (b), osim ako je djelovao s
namjerom prijevare. Ako pružatelj usluga platnog prometa u svakom trenutku ne
pruži adekvatna sredstva obavješćivanja o izgubljenom, ukradenom ili
otuđenom platnom instrumentu u skladu s obvezom iz članka 62.
stavka 1. točke (c), platitelj nije odgovoran za financijske posljedice
koje proizađu iz uporabe tog platnog instrumenta, osim ako je djelovao s
namjerom prijevare.
Članak 67.
Povrat povezan s platnim transakcijama koje je započeo primatelj uplate
ili su započete preko njega
1.           Države članice
osiguravaju da platitelj ima pravo na povrat od pružatelja usluga platnog
prometa za odobrenu platnu transakciju koju je započeo primatelj uplate
ili je započeta preko njega te je već izvršena, ako su ispunjeni
sljedeći uvjeti:
(a)
u odobrenju nije naveden točan iznos platne
transakcije u trenutku odobravanja;
(b)
iznos platne transakcije nadmašio je iznos koji je
platitelj mogao razumno očekivati uzimajući u obzir njegov dotadašnji
obrazac potrošnje, uvjete njegova okvirnog ugovora te relevantne okolnosti u
navedenom slučaju.
Na zahtjev pružatelja usluga platnog prometa
platitelj je dužan dokazati da su ispunjeni ti uvjeti.
Povrat mora biti jednak cjelokupnom iznosu
izvršene platne transakcije. To uključuje da datum valute knjiženja u
korist računa za obavljanje platnog prometa platitelja nije kasniji od
datuma na koji se iznos tereti.
Za izravna terećenja platitelj ima bezuvjetno
pravo na povrat u roku utvrđenom u članku 68. osim ako je primatelj
uplate već ispunio ugovorne obveze i platitelj je već primio usluge
ili potrošio robu. Na zahtjev pružatelja usluga platnog prometa primatelj
uplate dužan je dokazati da su ispunjeni uvjeti iz trećeg podstavka.
2.           Međutim, u smislu
točke (b) prvog podstavka stavka 1., platitelj ne može navesti
razloge preračunavanja valute ako je primijenjen referentni tečaj
ugovoren s pružateljem usluge platnog prometa u skladu s člankom 38.
stavkom 1. točkom (d) i člankom 45. stavkom 3. točkom (b).
3.           Platitelj i pružatelj usluga
platnog prometa mogu dogovoriti okvirnim ugovorom da platitelj nema pravo na
povrat ako je dao suglasnost za izvršenje platne transakcije izravno pružatelju
usluga platnog prometa te je, ako je to primjenjivo, pružatelj usluga platnog
prometa ili primatelj uplate na dogovoreni način pružio ili stavio na
raspolaganje platitelju informacije o budućoj platnoj transakciji najmanje
četiri tjedna prije datuma dospijeća.
Članak 68.
Zahtjevi za povrat povezan s platnim transakcijama koje je započeo
primatelj uplate ili su započete preko njega
1.           Države članice
osiguravaju da platitelj može zatražiti povrat iz članka 67. odobrene
platne transakcije koju je započeo primatelj uplate ili je započeta
preko njega u roku od osam tjedana od datuma knjiženja na teret računa.
2.           Pružatelj usluge platnog
prometa u roku od 10 radnih dana od primitka zahtjeva za povrat ili vraća
cijeli iznos platne transakcije ili navodi razlog za odbijanje povrata,
navodeći tijela kojima se platitelj može obratiti u skladu s
člancima 88. do 91. ako ne prihvaća navedeni razlog.
Pravo pružatelja usluga platnog prometa u skladu s
prvim podstavkom da odbije povrat ne primjenjuje se u slučaju iz
četvrtog podstavka članka 67. stavka 1.
POGLAVLJE 3.
Izvršenje
platnih transakcija
Odjeljak 1.
Nalozi za plaćanje i preneseni iznosi
Članak 69.
Primitak naloga za plaćanje
1.           Države članice
osiguravaju da vrijeme primitka bude vrijeme kad je nalog za plaćanje,
koji je započeo izravno platitelj ili u njegovo ime treći pružatelj
usluge platnog prometa ili primatelj uplate neizravno, ili preko primatelja
uplate, primio pružatelj usluga platnog prometa platitelja. Ako vrijeme
primitka za pružatelja usluge platnog prometa platitelja nije radni dan,
vremenom primitka naloga za plaćanje smatra se sljedeći radni dan.
Pružatelj usluga platnog prometa može odrediti vremensko razdoblje prije kraja
radnog vremena nakon kojeg se za primljene naloge za plaćanje smatra da su
zaprimljeni sljedeći radni dan.
2.           Ako korisnik usluga platnog
prometa koji je izdao nalog za plaćanje i pružatelj usluga platnog prometa
dogovore da izvršenje naloga za plaćanje započne na određeni dan
ili na kraju određenog razdoblja ili na dan kad je platitelj stavio
sredstva na raspolaganje pružatelju usluga platnog prometa, vremenom primitka u
smislu članka 74. smatra se ugovoreni dan. Ako ugovoreni dan nije
radni dan za pružatelja usluga platnog prometa, nalog za plaćanje se
smatra zaprimljenim sljedeći radni dan.
Članak 70.
Odbijanje naloga za plaćanje
1.           Ako pružatelj usluga platnog
prometa odbije izvršiti nalog za plaćanje, korisnika usluge platnog
prometa obavješćuje o odbijanju i, ako je moguće, razlozima za
odbijanje te postupcima za otklanjanje grešaka koje su uzrok odbijanja, osim ako
je to zabranjeno u skladu s drugim zakonodavstvom Unije ili nacionalnim
zakonodavstvom.
Pružatelj usluga platnog prometa pruža obavijest
ili je čini dostupnom na ugovoreni način što je prije moguće te
u svakom slučaju u rokovima iz članka 74.
U okvirnom ugovoru može postojati uvjet da
pružatelj usluga platnog prometa može zaračunati naknadu za navedenu
obavijest ako za odbijanje postoje objektivno utemeljeni razlozi.
2.           Ako su ispunjeni svi uvjeti
iz okvirnog ugovora platitelja, pružatelj usluga platnog prometa koji vodi
račun ne smije odbiti izvršenje odobrenog naloga za plaćanje neovisno
o tome je li nalog za plaćanje izdao platitelj, treći pružatelj
usluga platnog prometa u njegovo ime ili primatelj uplate ili je izdan preko
primatelja uplate, osim ako je to zabranjeno u skladu s drugim zakonodavstvom
Unije ili nacionalnim zakonodavstvom.
3.           U smislu
članaka 74. i 80. za nalog za plaćanje koji je odbijen smatra se
da nije zaprimljen.
Članak 71.
Neopozivost naloga za plaćanje
1.           Države članice
osiguravaju da korisnik usluga platnog prometa ne može povući nalog za
plaćanje jednom kad ga je zaprimio pružatelj usluge platnog prometa
platitelja, osim ako ovim člankom nije drukčije određeno.
2.           Ako je platnu transakciju
započeo treći pružatelj usluge platnog prometa u ime platitelja ili
primatelj uplate ili je započeta preko primatelja uplate, platitelj ne
može povući nalog za plaćanje nakon što je dao suglasnost trećem
pružatelju usluge platnog prometa da započne platnu transakciju ili
pošalje nalog za plaćanje ili je dao primatelju uplate suglasnost za
izvršavanje platne transakcije.
3.           Međutim, u slučaju
izravnog terećenja računa te ne dovodeći u pitanje prava
povrata, platitelj može povući nalog za plaćanje najkasnije do kraja
radnog dana koji prethodi ugovorenom danu knjiženja sredstava na teret
računa.
4.           U slučaju iz
članka 69. stavka 2., korisnik usluga platnog prometa može opozvati
nalog za plaćanje najkasnije do kraja radnog dana koji prethodi ugovorenom
danu.
5.           Po isteku rokova iz
stavaka 1. do 4. nalog za plaćanje može se opozvati samo ako i u
mjeri u kojoj su to ugovorili korisnik usluge platnog prometa i relevantni
pružatelji usluge platnog prometa. U slučaju iz stavaka 2. i 3.
također je potrebna suglasnost primatelja uplate. Ako je tako dogovoreno
okvirnim ugovorom, relevantni pružatelj usluge može naplatiti naknadu za
opoziv.
Članak 72.
Preneseni iznosi i primljeni iznosi
1.           Države članice od
pružatelja usluga platnog prometa platitelja, pružatelja usluga platnog prometa
primatelja uplate i svih posrednika pružatelja usluga platnog prometa
zahtijevaju prijenos punog iznosa platne transakcije te im zabranjuju
naplaćivanje naknada iz prenesenog iznosa.
2.           Međutim, primatelj
uplate i pružatelj usluga platnog prometa mogu ugovoriti da relevantni
pružatelj usluga platnog prometa naplati svoju naknadu iz prenesenog iznosa
prije nego ga knjiži u korist primatelja uplate. U tom slučaju, puni iznos
platne transakcije i naknade moraju biti odvojeni u obavijesti koja se
dostavlja primatelju uplate.
3.           Ako se iz prenesenog iznosa
naplaćuju druge naknade osim onih iz stavka 2. pružatelj usluga
platnog prometa i platitelj osiguravaju da primatelj uplate primi cjelokupni
iznos platne transakcije koju je započeo platitelj. U slučajevima kad
platnu transakciju započinje primatelj uplate ili se započinje preko
njega, pružatelj usluga platnog prometa osigurava da primatelj uplate primi
cjelokupni iznos platne transakcije.
Odjeljak 2.
Rok izvršenja i datum valute
Članak 73.
Područje primjene
1.           Ovaj se odjeljak primjenjuje
na:
(a)
platne transakcije u eurima;
(b)
nacionalne platne transakcije u valuti države
članice izvan europodručja;
(c)
platne transakcije koje uključuju jedno
preračunavanje valute iz eura u valutu države članice izvan
europodručja, pod uvjetom da potrebno preračunavanje valute bude
izvršeno u državi članici izvan europodručja te da se, u slučaju
prekograničnih platnih transakcija, prijenos odvija u eurima.
2.           Ovaj se odjeljak primjenjuje
na druge platne transakcije osim ako nije drukčije ugovoreno između
korisnika usluga platnog prometa i pružatelja usluga platnog prometa, osim
članka 78. koji strankama nije na raspolaganju. Međutim, ako
korisnik usluga platnog prometa i pružatelj usluga platnog prometa dogovore
duže razdoblje od onoga iz članka 74., to razdoblje za platne transakcije
unutar Unije neće biti duže od četiri radna dana od vremena primitka
iz članka 69.
Članak 74.
Platne transakcije na račun za obavljanje platnog prometa
1.           Države članice
zahtijevaju da pružatelj usluga platnog prometa platitelja osigura da, nakon
trenutka primitka u skladu s člankom 69., iznos platne transakcije
bude uknjižen u korist računa pružatelja usluga platnog prometa primatelja
uplate najkasnije do kraja sljedećeg radnog dana nakon primitka. Ti se
rokovi mogu produžiti za još jedan radni dan za platne transakcije koje se
započinju na papiru.
2.           Države članice
zahtijevaju od pružatelja usluga platnog prometa primatelja uplate da iznos
platne transakcije knjiži i učini dostupnim na računu primatelja
uplate nakon što primi sredstva u skladu s člankom 78.
3.           Države članice
zahtijevaju da pružatelj usluga platnog prometa nalog za plaćanje koji je
izdao primatelj uplate ili je izdan preko primatelja uplate pošalje pružatelju
usluga platnog prometa primatelja uplate u roku dogovorenom između primatelja
uplate i pružatelja usluga platnog prometa, tako da na dogovoreni dan
dospijeća bude moguće namiriti izravno terećenje računa.
Članak 75.
Primatelj uplate bez računa za obavljanje platnog prometa kod
pružatelja usluga platnog prometa
Ako primatelj
uplate nema račun za obavljanje platnog prometa kod pružatelja usluga
platnog prometa, pružatelj usluga platnog prometa koji primi sredstva za
primatelja uplate stavlja mu ih na raspolaganje u roku navedenom u
članku 74.
Članak 76.
Gotovinski polog na račun za obavljanje platnog prometa
Ako potrošač
položi gotovinu na račun za obavljanje platnog prometa kod tog pružatelja
usluga platnog prometa u valuti tog računa za obavljanje platnog prometa,
pružatelj usluga platnog prometa osigurava da iznos bude stavljen na raspolaganje
i knjižen odmah po primitku sredstava. Ako korisnik usluga platnog prometa nije
potrošač, taj se iznos stavlja na raspolaganje te knjiži najkasnije
sljedeći radni dan nakon primitka sredstava.
Članak 77.
Nacionalne platne transakcije
Za nacionalne
platne transakcije države članice mogu odrediti kraći maksimalni rok
za izvršenje od onoga određenog ovim odjeljkom.
Članak 78.
Datum valute i raspoloživost sredstava
1.           Države članice
osiguravaju da datum valute knjiženja u korist računa za obavljanje platnog
prometa primatelja uplate bude najkasnije radnog dana kad je iznos transakcije
platnog prometa knjižen u korist računa za obavljanje platnog prometa
pružatelja usluga platnog prometa primatelja uplate.
Pružatelj usluga platnog prometa primatelja uplate
osigurava da iznos platne transakcije bude na raspolaganju primatelju uplate
odmah nakon što je taj iznos uknjižen u korist računa za obavljanje
platnog prometa pružatelja usluga platnog prometa primatelja uplate,
uključujući i plaćanja unutar jednog pružatelja usluga platnog
prometa.
2.           Države članice
osiguravaju da datum valute terećenja računa za obavljanje platnog
prometa platitelja ne bude ranije od vremena kad je iznos platne transakcije
uknjižen na teret tog računa za obavljanje platnog prometa.
Odjeljak 3.
Odgovornost
Članak 79.
Nepravilne jedinstvene identifikacijske oznake
1.           Ako se nalog za plaćanje
izvrši u skladu s jedinstvenom identifikacijskom oznakom, nalog za
plaćanje se smatra pravilno izvršenim u odnosu na primatelja uplate koji
je određen jedinstvenom identifikacijskom oznakom.
2.           Ako je jedinstvena
identifikacijska oznaka koju dostavi korisnik usluge platnog prometa
nepravilna, pružatelj usluge platnog prometa u skladu s člankom 80. nije
odgovoran za neizvršenje ili krivo izvršenje platne transakcije.
3.           Međutim, pružatelj
usluga platnog prometa platitelja dužan je učiniti razumne napore da bi
vratio sredstva koja su predmet te platne transakcije.
4.           Ako je tako dogovoreno
okvirnim ugovorom, pružatelj usluga platnog prometa može naplatiti naknadu
korisniku usluga platnog prometa za povrat.
5.           Ako korisnik platnog prometa
dostavi dodatne informacije osim onih određenih člankom 38. stavkom
1. točkom (a) ili člankom 45. stavkom 2. točkom (b), pružatelj
usluga platnog prometa odgovoran je samo za izvršenje platnih transakcija u
skladu s jedinstvenom identifikacijskom oznakom koju je dostavio korisnik
usluga platnog prometa.
Članak 80.
Neizvršenje, netočno ili zakašnjelo izvršenje
1.           Kad platitelj izda nalog za
plaćanje izravno, pružatelj usluga platnog prometa odgovoran je, ne
dovodeći u pitanje članak 63., članak 79. stavke 2. i
3. i članak 83., platitelju za točno izvršenje platnih
transakcija, osim ako dokaže platitelju i, ako je potrebno, pružatelju usluge
platnog prometa primatelja uplate da je pružatelj usluga platnog prometa
primatelja uplate primio iznos platne transakcije u skladu s
člankom 74. stavkom 1. U tom slučaju pružatelj usluga platnog
prometa primatelja usluge odgovoran je primatelju uplate za točno izvršenje
platne transakcije.
Kad platitelj izda nalog za plaćanje putem
trećeg pružatelja usluga platnog prometa, treći pružatelj usluga
platnog prometa odgovoran je, ne dovodeći u pitanje članak 63.,
članak 79. stavke 2. i 3. i članak 83., platitelju za
točno izvršenje platne transakcije, osim ako dokaže platitelju i, ako je
potrebno, pružatelju usluge platnog prometa koji vodi račun platitelja da
je započinjanje plaćanja primio pružatelj usluge platnog prometa
platitelja koji vodi račun u skladu s člankom 69. U tom
slučaju pružatelj usluga platnog prometa platitelja koji vodi račun
odgovoran je primatelju uplate za točno izvršenje platne transakcije.
Ako je pružatelj usluga platnog prometa platitelja
ili treći pružatelj usluga platnog prometa odgovoran u skladu s prvim ili
drugim podstavkom, relevantni pružatelj usluga platnog prometa bez odgode
nadoknađuje platitelju iznos neizvršene ili netočno izvršene platne
transakcije te, ako je to primjenjivo, vraća stanje terećenog
računa za obavljanje platnog prometa na stanje na kojem bi bio da nije
izvršena netočna platna transakcija. Datum valute knjiženja u korist
računa za obavljanje platnog prometa platitelja nije kasniji od datuma na
koji se iznos tereti.
U slučaju da je platna transakcija izvršena
prekasno, platitelj može odlučiti da datum valute iznosa knjiženog u
korist računa za obavljanje platnog prometa primatelja uplate nije kasniji
od datuma valute iznosa koji bi bio knjižen u slučaju da je izvršenje bilo
točno.
Ako je pružatelj usluga platnog prometa primatelja
uplate odgovoran u skladu s prvim podstavkom, on bez odgode stavlja iznos
platne transakcije na raspolaganje primatelju uplate te, ako je to primjenjivo,
knjiži odgovarajući iznos na račun za obavljanje platnog prometa
primatelja uplate. Datum valute knjiženog iznosa ne smije biti kasniji od
datuma valute iznosa koji bi bio knjižen u slučaju točnog izvršenja.
U slučaju neizvršene ili netočno
izvršene platne transakcije u kojoj je nalog za plaćanje izdao platitelj,
pružatelj usluga platnog prometa neovisno o odgovornosti u skladu s ovim
stavkom na zahtjev odmah poduzima mjere za praćenje tijeka platne
transakcije te obavješćuje platitelja o ishodu. To je za platitelja
besplatno.
2.           Kad nalog za plaćanje
izdaje primatelj uplate ili je izdan preko primatelja uplate, pružatelj usluga
platnog prometa odgovoran je, ne dovodeći u pitanje članak 63.,
članak 79. stavke 2. i 3. i članak 83. primatelju uplate za
točan prijenos platnog naloga pružatelju usluga platnog prometa platitelja
u skladu s člankom 74. stavkom 3. Ako je pružatelj usluga platnog
prometa primatelja uplate odgovoran u skladu s ovim podstavkom, on bez odgode
ponovno šalje nalog za plaćanje o kojem je riječ pružatelju usluga
platnog prometa primatelja uplate. U slučaju prekasnog prijenosa naloga za
plaćanje, datum valute iznosa knjiženog u korist računa za obavljanje
platnog prometa primatelja uplate nije kasniji od datuma valute iznosa koji bi
bio knjižen u slučaju da je izvršenje bilo točno.
Osim toga, pružatelj usluga platnog prometa
primatelja uplate odgovoran je, ne dovodeći u pitanje
članak 63., članak 79. stavke 2. i 3. i
članak 83., primatelju uplate za obavljanje platne transakcije u
skladu s njegovim obvezama iz 78. Ako je pružatelj usluga platnog prometa
primatelja uplate odgovoran u skladu s ovim podstavkom, osigurava da iznos
platne transakcije bude na raspolaganju primatelju uplate odmah nakon što je
iznos knjižen u korist računa pružatelja usluga platnog prometa primatelja
uplate. Datum valute iznosa knjiženog u korist računa za obavljanje platnog
prometa primatelja uplate ne smije biti kasniji od datuma valute iznosa koji bi
bio knjižen u slučaju točnog izvršenja.
U slučaju neizvršene ili netočno
izvršene platne transakcije za koju nije odgovoran pružatelj usluga platnog
prometa primatelja uplate u skladu s prvim i drugim podstavkom, pružatelj
usluga platnog prometa platitelja odgovoran je platitelju. Ako je pružatelj
usluga platnog prometa platitelja odgovoran u tom smislu on, prema potrebi i
bez odgode, vraća platitelju iznos neizvršene ili netočno izvršene
platne transakcije te vraća stanje terećenog računa za
obavljanje platnog prometa na stanje na kojem bi bio da nije izvršena
netočna platna transakcija. Datum valute knjiženja u korist računa za
obavljanje platnog prometa platitelja nije kasniji od datuma na koji se iznos
tereti.
U slučaju da je platna transakcija izvršena
prekasno, platitelj može odlučiti da datum valute iznosa knjiženog u
korist računa za obavljanje platnog prometa primatelja uplate nije kasniji
od datuma valute iznosa koji bi bio knjižen u slučaju da je izvršenje bilo
točno.
U slučaju neizvršene ili netočno
izvršene platne transakcije u kojoj je nalog za plaćanje izdao primatelj
uplate ili je izdan preko njega, pružatelj usluga platnog prometa neovisno o
odgovornosti u skladu s ovim stavkom na zahtjev odmah poduzima mjere za
praćenje tijeka platne transakcije te obavješćuje primatelja uplate o
ishodu. To je za primatelja uplate besplatno.
3.           Osim toga, pružatelji usluga
platnog prometa odgovorni su svojim korisnicima usluga platnog prometa za sve
naknade i sve kamate koje se obračunavaju korisniku usluge platnog prometa
kao posljedica neizvršene ili netočno, uključujući i prekasno
izvršene platne transakcije.
Članak 81.
Dodatna financijska naknada
Sve dodatne
financijske naknade osim onih koje su predviđene ovim odjeljkom mogu se
odrediti u skladu s pravom koje se primjenjuje na ugovor između korisnika
usluga platnog prometa i pružatelja usluga platnog prometa.
Članak 82.
Regresno pravo
1.           Ako se odgovornost pružatelja
usluga platnog prometa na temelju članka 80. može pripisati drugom
pružatelju usluga platnog prometa ili posredniku, taj pružatelj usluga platnog
prometa ili posrednik nadoknađuju prvo drugom pružatelju usluga platnog
prometa sve troškove ili plaćene iznose u skladu s člankom 80.
To uključuje naknadu kada bilo koji pružatelj usluga platnog prometa ne
koristi strogu autentikaciju klijenta.
2.           Dodatna financijska naknada
može se odrediti u skladu sa sporazumima između pružatelja usluga platnog
prometa i/ili posrednika te pravom koje se primjenjuje na te sporazume.
Članak 83.
Nepostojanje odgovornosti
Odgovornost iz
poglavlja 2. i 3. ne primjenjuje se u slučajevima iznimnih i
nepredvidivih okolnosti na koje stranka koja se poziva na te okolnosti nije
mogla utjecati, a posljedice kojih se ne bi mogle izbjeći neovisno o
uloženom trudu ili u slučajevima kad pružatelja usluga platnog prometa
obvezuju druge pravne obveze koje određuje nacionalno zakonodavstvo ili
zakonodavstvo Unije.
POGLAVLJE 4.
Zaštita podataka
Članak 84.
Zaštita podataka
Svaka obrada
osobnih podataka za potrebe ove Direktive izvršava se u skladu s Direktivom
95/46/EZ, nacionalnim propisima kojima se prenosi Direktiva 95/46/EZ i Uredbom
(EZ) br. 45/2001.
POGLAVLJE 5.
Operativni i sigurnosni zahtjevi i autentikacija
Članak 85.
Sigurnosni zahtjevi i obavješćivanje o incidentima
1.           Pružatelji usluga platnog
prometa podliježu Direktivi [Direktiva o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti]
[OP unijeti broj Direktive kada bude donesena], a osobito zahtjevima
upravljanja rizicima i prijavljivanja incidenata iz članaka 14. i 15.
2.           Nadležno tijelo imenovano u
skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive [Direktiva o mrežnoj i
informacijskoj sigurnosti] [OP unijeti broj Direktive kada bude donesena] bez
nepotrebnog odlaganja obavješćuje nadležno tijelo svoje matične
države članice i EBA-u o obavijestima o incidentima na mrežnoj i
informacijskoj sigurnosti primljenima od pružatelja usluga platnog prometa.
3.           Po primitku obavijesti, i ako
je potrebno, EBA obavješćuje nadležna tijela drugih država članica.
4.           Uz odredbe članka 14.
stavka 4. Direktive [Direktiva o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti] [OP
unijeti broj Direktive kada bude donesena], ako sigurnosni incident može
utjecati na financijske interese korisnika usluga platnog prometa pružatelja
usluga platnog prometa, bez nepotrebnog odlaganja obavješćuje svoje
korisnike usluga platnog prometa o incidentu i informira ih o mogućih
mjerama za ublažavanje koje sami mogu poduzeti kako bi ublažili nepovoljne
učinke incidenta.
Članak 86.
Provedba i izvješćivanje
1.           Države članice
osiguravaju da pružatelji usluga platnog prometa nadležnom tijelu imenovanom u
skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive [Direktiva o mrežnoj i
informacijskoj sigurnosti] [OP unijeti broj Direktive kada bude donesena] šalju
jednom godišnje ažurirane informacije o procjeni operativnih i sigurnosnih
rizika povezanih s uslugama platnog prometa koje pružaju i o adekvatnosti
provedenih mjera i kontrolnih mehanizama za smanjenje tih rizika. Nadležno
tijelo imenovano u skladu s člankom 6. stavkom 1. Direktive [Direktiva o
mrežnoj i informacijskoj sigurnosti] [OP unijeti broj Direktive kada bude
donesena] bez nepotrebnog odlaganja prosljeđuje kopiju tih informacija
nadležnom tijelu matične države članice.
2.           Ne dovodeći u pitanje
članke 14. i 15. Direktive [Direktiva o mrežnoj i informacijskoj
sigurnosti] [OP unijeti broj Direktive kada bude donesena], EBA u bliskoj
suradnji s ESB-om izrađuje smjernice za uspostavu, provedbu i
praćenje sigurnosnih mjera, uključujući i postupke
certificiranja ako je potrebno. Uzima u obzir, između ostalog, standarde
i/ili specifikacije koje je objavila Komisija u skladu s člankom 16.
stavkom 2. Direktive [Direktiva o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti] [OP
unijeti broj Direktive kada bude donesena].
3.           EBA u bliskoj suradnji s
ESB-om redovito preispituje smjernice, a najmanje svake dvije godine.
4.           Ne dovodeći u pitanje
članke 14. i 15. Direktive [Direktiva o mrežnoj i informacijskoj
sigurnosti] [OP unijeti broj Direktive kada bude donesena], EBA izdaje
smjernice kako bi se pružateljima usluga platnog prometa olakšalo
određivanje velikih incidenata i okolnosti u kojima je institucija platnog
prometa dužna prijaviti sigurnosni incident. Te se smjernice izdaju do (unijeti
datum – dvije godine od datuma stupanja na snagu ove Direktive).
Članak 87.
Autentikacija
1.           Države članice
osiguravaju da pružatelj usluga platnog prometa primjenjuje strogu
autentikaciju klijenta kada platitelj započinje elektroničku platnu
transakciju, osim ako su smjernicama EBA-e dopuštena određena izuzeća
na temelju rizika koji nosi pružena usluga platnog prometa. To se odnosi i na
trećeg pružatelja usluga platnog prometa kada započinje platnu
transakciju u ime platitelja. Pružatelj usluga platnog prometa koji vodi
račun omogućuje trećem pružatelju usluga platnog prometa da se
osloni na njegove metode autentikacije kada djeluje u ime korisnika usluga
platnog prometa.
2.           Kada pružatelj usluga platnog
prometa pruža usluge iz točke 7. Priloga I., i sam se autenticira pružatelju
usluga platnog prometa koji vodi račun vlasnika računa.
3.           EBA u bliskoj suradnji s
ESB-om izdaje smjernice upućene pružateljima usluga platnog prometa kako
su utvrđeni u članku 1. stavku 1. ove Direktive u skladu s
člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 o najnovijim dostignućima
autentikacije klijenta i svim izuzećima uporabe stroge autentikacije
klijenta. Te se smjernice izdaju do (unijeti datum – dvije godine od datuma
stupanja na snagu ove Direktive) i ažuriraju redovito po potrebi.
POGLAVLJE 6.
Izvansudski žalbeni postupci i postupci izvansudskog
rješavanja sporova
Odjeljak 1.
Žalbeni postupak
Članak 88.
Žalbe
1.           Države članice
osiguravaju pokretanje postupaka koji korisnicima usluga platnog prometa i
drugim zainteresiranim strankama, uključujući udruge potrošača,
omogućuju podnošenje žalbi nadležnim tijelima vezano uz navodna kršenja
ove Direktive od strane pružatelja usluga platnog prometa.
2.           Kada je to primjereno i ne
dovodeći u pitanje pravo na sudski proces u skladu s nacionalnim procesnim
pravom, nadležna tijela u odgovoru obavješćuju podnositelja žalbe na
postojanje izvansudskog žalbenog postupka te izvansudskog rješavanja sporova
sukladno članku 91.
Članak 89.
Nadležna tijela
1.           Države članice imenuju
nadležna tijela kako bi osigurala i pratila učinkovitu usklađenost s
ovom Direktivom. Ta nadležna tijela poduzimaju sve potrebne mjere kako bi se
osigurala ta usklađenost. Neovisna su od pružatelja usluga platnog
prometa. Ona su nadležna tijela u smislu članka 4. stavka 2. Uredbe (EU)
1039/2010.
2.           Nadležna tijela iz stavka 1.
imaju sve ovlasti potrebne za obavljanje svojih dužnosti. Ako je ovlašteno više
od jednog nadležnog tijela za osiguravanje i praćenje učinkovite
usklađenosti s ovom Direktivom, države članice osiguravaju blisku
suradnju tih tijela kako bi učinkovito mogla obavljati svoje dužnosti.
3.           U slučaju kršenja ili
sumnje na kršenje odredbi nacionalnog prava donesenih u skladu s
glavama III. i IV., nadležna tijela iz stavka 1. ovog članka su
tijela matične države članice pružatelja usluga platnog prometa, osim
za zastupnike i podružnice osnovane u skladu s pravom poslovnog nastana
čija nadležna tijela su nadležna tijela države članice domaćina.
4.           Države članice
obavješćuju Komisiju o imenovanim nadležnim tijelima iz stavka 1.
najkasnije do [… jedne godine nakon stupanja na snagu ove Direktive].
Obavješćuju Komisiju o svakoj raspodjeli dužnosti tih nadležnih tijela.
Odmah obavješćuju Komisiju o bilo kakvoj naknadnoj promjeni koja se odnosi
na imenovanje i predmetne nadležnosti tih tijela.
Odjeljak 2.
Postupci izvansudskog rješavanja sporova i sankcije
Članak 90.
Interno rješavanje sporova
1.           Države članice
osiguravaju da pružatelji usluga platnog prometa uspostave adekvatne i
učinkovite postupke rješavanja žalbi potrošača za rješavanje žalbi
korisnika usluga platnog prometa koje se odnose na prava i obveze koja
proizlaze iz ove Direktive.
2.           Države članice
zahtijevaju da pružatelji usluga platnog prometa poduzmu sve kako bi odgovorili
na žalbe korisnika usluga platnog prometa u pisanom obliku,
obuhvaćajući sve navedene prigovore u primjerenom roku, a najkasnije
u roku od 15 radnih dana. U iznimnim situacijama, ako se odgovor ne može dati u
roku od 15 radnih dana iz razloga koji su izvan kontrole pružatelja usluga
platnog prometa, zahtijeva se slanje privremenog odgovora u kojem se jasno
navode razlozi kašnjenja odgovora na žalbu i rok do kojeg će potrošač
primiti konačan odgovor. Taj rok u ni jednom slučaju ne smije
preći 30 radnih dana.
3.           Pružatelj usluga platnog
prometa obavješćuje korisnika usluga platnog prometa o tijelima za
izvansudsko rješavanje sporova nadležnima za sporove koji se odnose na prava i
obveze koje proizlaze iz ove Direktive.
4.           Informacije iz stavka 2.
navode se na jednostavan, izravan, istaknut i trajno dostupan način na web-mjestu
pružatelja usluga platnog prometa ako postoji, u općim uvjetima ugovora
između pružatelja usluga platnog prometa i korisnika usluga platnog
prometa te na računima i potvrdama o primitku povezanima s takvim
ugovorima. Mora se navesti i kako se mogu dobiti dodatne informacije o
dotičnim tijelima za izvansudsko rješavanje sporova i uvjetima njihova
korištenja.
Članak 91.
Izvansudsko rješavanje sporova
1.           Države članice
osiguravaju uspostavu adekvatnih i učinkovitih izvansudskih žalbenih
postupaka i postupaka za izvansudsko rješavanje sporova za rješavanje sporova
između korisnika usluga platnog prometa i pružatelja usluga platnog
prometa koji se odnose na prava i obveze koje proizlaze iz ove Direktive u
skladu s relevantnim nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom Unije,
koristeći postojeća tijela po potrebi. Države članice
osiguravaju primjenjivost tih postupaka na pružatelje usluga platnog prometa te
da se njima obuhvate i djelatnosti imenovanih predstavnika.
2.           Države članice
zahtijevaju da tijela iz stavka 1.
surađuju pri rješavanju prekograničnih sporova
koji se odnose na prava i obveze koje proizlaze iz ove Direktive.
Članak 92.
Sankcije
1.           Države članice
osiguravaju da se pružatelji usluga platnog prometa i treći pružatelji
usluga platnog prometa mogu smatrati odgovornima za povrede nacionalnih odredbi
donesenih u skladu s ovom Direktivom.
2.           Ne dovodeći u pitanje
pravo država članica na izricanje kaznenih sankcija, države članice
osiguravaju da nadležna tijela mogu poduzeti odgovarajuće administrativne
mjere i izreći administrativne sankcije ako pružatelji usluga platnog
prometa i treći pružatelji usluga platnog prometa iz stavka 1. krše
nacionalne odredbe donesene prenošenjem ove Direktive te osiguravaju njihovu
primjenu. Te mjere i sankcije moraju biti djelotvorne, proporcionalne i
odvraćajuće.
GLAVA V.
DELEGIRANI AKTI
Članak 93.
Delegirani akti
Komisija je u skladu s
člankom 94. ovlaštena donijeti delegirane akte o:
(a)
usklađivanju uputa na Preporuku 2003/361/EZ u
članku 4. stavku 29. ove Direktive gdje se Preporuka izmjenjuje;
(b)
ažuriranju iznosa navedenih u članku 27.
stavku 1. i članku 66. stavku 1. s ciljem uzimanja u obzir inflacije i
važnih tržišnih kretanja.
Članak 94.
Postupak delegiranja
1.           Ovlasti za donošenje
delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima utvrđenima u
ovom članku.
2.           Ovlasti iz članka 93.
dodjeljuju se Komisiji na neodređeno vrijeme od [navedi datum - datum
stupanja na snagu zakonodavnog akta]
3.           Ovlasti iz članka 93.
Europski parlament i Vijeće mogu opozvati u bilo kojem trenutku. Odlukom o
opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Ona proizvodi
učinke sljedećeg dana od dana objave odluke u Službenom listu
Europske unije ili od kasnijeg dana utvrđenog u odluci. Ona ne
utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4.           Čim donese delegirani
akt, Komisija o njemu istodobno obavješćuje Europski parlament i
Vijeće.
5.           Delegirani akt donesen u
skladu s člankom 93. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili
Vijeće ne ulože nikakav prigovor u razdoblju od dva mjeseca nakon što budu
obaviješteni o njemu, ili ako prije isteka tog razdoblja Europski parlament i
Vijeće obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok
produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
GLAVA VI.
KONAČNE
ODREDBE
Članak 95.
Potpuno usklađivanje
1.           Ne dovodeći u pitanje
članak 31. stavak 2., članak 34., članak 35.
stavak 2., članak 48. stavak 6., članak 50. stavak 3.,
članak 51. stavak 3., članak 54. stavak 2., članak 56.
stavak 2. te članke 77. i 96. u mjeri u kojoj ova Direktiva sadrži
usklađene odredbe, države članice ne smiju zadržati ili uvoditi druge
odredbe osim onih koje su utvrđene ovom Direktivom.
2.           Ako država članica
koristi neku od mogućnosti iz stavka 1., o tome kao i o svim
naknadnim promjenama obavješćuje Komisiju. Komisija objavljuje te
informacije na web-mjestu ili na drugi lako dostupan način.
3.           Države članice
osiguravaju da pružatelji usluga platnog prometa ne odstupaju, na štetu
korisnika usluga platnog prometa, od odredbi nacionalnog prava kojima se
primjenjuju ili koje odgovaraju odredbama ove Direktive osim ako to nije
izričito predviđeno Direktivom.
Pružatelji usluga
platnog prometa mogu, međutim, odlučiti korisnicima usluga platnog
prometa pružiti povoljnije uvjete.
Članak 96.
Klauzula o preispitivanju
Komisija u roku od
pet godina od stupanja na snagu ove Direktive predstavlja Europskom parlamentu,
Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Europskoj središnjoj
banci izvješće o primjeni i učinku ove Direktive te posebno o
prikladnosti i utjecaju pravila o naknadama utvrđenima u članku 55.
stavku 3. i 4.
Članak 97.
Prijelazne odredbe
1.           Države članice dopuštaju
pravnim osobama koje su prije započele obavljati djelatnosti [OP
unijeti konačni rok za prenošenje] kao institucija platnog prometa u
skladu s nacionalnim zakonima kojima se prenosi Direktiva 2007/64/EZ nastavak
obavljanja tih djelatnosti u skladu sa zahtjevima predviđenima u Direktivi
2007/64/EZ, a da se od njih ne zahtijeva traženje odobrenja za rad u skladu s
člankom 5. ove Direktive ili usklađivanje s drugim odredbama
utvrđenima ili navedenima u glavi II. ove Direktive do [OP unijeti
konačni rok za prenošenje + 6 mjeseci].
Države članice zahtijevaju od pravnih osoba
iz prvog podstavka dostavljanje svih relevantnih informacija nadležnim tijelima
kako bi im omogućile da do [OP unijeti konačni rok za prenošenje +
6 mjeseci] prosude jesu li te pravne osobe usklađene sa zahtjevima
utvrđenima u ovoj Direktivi te, ako nisu, koje mjere treba poduzeti s
ciljem osiguravanja usklađenosti ili je primjereno oduzeti odobrenje za
rad.
Pravnim osobama iz prvog podstavka koje su po
provjeri nadležnih tijela usklađene sa zahtjevima utvrđenima u glavi
II. ove Direktive, dodjeljuje se odobrenje za rad i upisuju se u registar
matične države članice i registar EBA-e u skladu s člancima 13.
i 14. ove Direktive. Ako te pravne osobe nisu usklađene sa zahtjevima
utvrđenima u glavi II. ove Direktive do [OP unijeti konačni rok za
prenošenje + 6 mjeseci], zabranjuje im se pružanje usluga platnog prometa u
skladu s člankom 30. ove Direktive.
2.           Države članice mogu
propisati da pravne osobe iz stavka 1. prvog podstavka ovog članka
automatski dobiju odobrenje za rad te budu upisane u nacionalni registar
matične države članice i registar EBA-e u skladu s člancima 13.
i 14. ako nadležna tijela imaju dokaze da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u
člancima 5. i 10. Nadležna tijela obavješćuju te subjekte prije
izdavanja odobrenja za rad.
3.           Države članice dopuštaju
fizičkim ili pravnim osobama koje su prije počele obavljati
djelatnosti prije [OP unijeti konačni rok za prenošenje] kao
institucije platnog prometa u smislu ove Direktive i kojima je dodijeljeno
oslobođenje u skladu s člankom 26. Direktive 2007/64/EZ, nastavak obavljanja
tih djelatnosti u državi članici u skladu s Direktivom 2007/64/EZ do [OP
unijeti konačni rok za prenošenje + 12 mjeseci], a da se od njih ne
zahtijeva traženje odobrenja za rad u skladu s člankom 5. ili člankom
27. ove Direktive ili usklađivanje s drugim odredbama utvrđenima ili
navedenima u glavi II. ove Direktive. Svim osobama koje nisu dobile odobrenje
za rad ili im nije dodijeljeno oslobođenje unutar ovog razdoblja u skladu
s ovom Direktivom, zabranjuje se pružanje usluga platnog prometa u skladu s
člankom 30. ove Direktive.
Članak 98.
Izmjena Direktive 2002/65/EZ
U članku 4.
Direktive 2002/65/EZ, stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:
„5. Kada se također primjenjuje Direktiva [OP
unijeti broj ove Direktive] Europskog parlamenta i Vijeća*, odredbe o
obavješćivanju iz članka 3. stavka 1. ove Direktive, osim stavka
2. točaka (c) do (g), stavka 3. točaka (a), (d) i (e), te stavka 4.
točke (b), zamjenjuju se člancima 37., 38., 44. i 45. te
Direktive.”»
* Direktiva … Europskog parlamenta i Vijeća
od [unijeti puni naziv](SL L..).
Članak 99.
Izmjene Direktive 2013/36/EU
U Prilogu I.
Direktivi 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća[50], točka 4. zamjenjuje se
sljedećim:
         „4.     Usluge platnog prometa
kako su određene u članku 4. stavku 3. Direktive 2014/XX/EU
Europskog parlamenta i Vijeća* [OP unijeti naziv i broj ove Direktive
kada bude donesena]
*Direktiva … Europskog parlamenta i
Vijeća od …
Članak 100.
Izmjena Direktive 2009/110/EZ
U članku 18. Direktive 2009/110/EZ dodaje se
sljedeći stavak 4.:
„4. Države članice dopuštaju institucijama za
elektronički novac koje su prije donošenja Direktive [OP unijeti br. ove
Direktive] Europskog
parlamenta i Vijeća* počele obavljati djelatnosti u skladu s ovom
Direktivom i Direktivom 2007/64/EZ u državi članici, u kojoj je smješteno
njihovo sjedište, nastavak obavljanja tih djelatnosti u toj državi članici
ili u drugoj državi članici, a da se od njih ne zahtijeva traženje
odobrenja za rad u skladu s člankom 3. ove Direktive ili usklađivanje
s drugim odredbama utvrđenima ili navedenima u glavi II. ove Direktive do
[OP unijeti konačni rok za prenošenje + 6 mjeseci].
Države članice zahtijevaju od pravnih osoba iz prvog
podstavka dostavljanje svih relevantnih informacija nadležnim tijelima kako bi
im omogućile da prosude [OP unijeti konačni rok za prenošenje + 6
mjeseci] jesu li te pravne osobe usklađene sa zahtjevima utvrđenima u
glavi II. ove Direktive te, ako nisu, koje mjere treba poduzeti s ciljem
osiguravanja usklađenosti ili je primjereno oduzeti odobrenje za rad.
Pravnim osobama iz prvog podstavka koje su po provjeri
nadležnih tijela usklađene sa zahtjevima utvrđenima u glavi II. ove
Direktive, dodjeljuje se odobrenje za rad i upisuju se u registar. Ako te
pravne osobe nisu usklađene sa zahtjevima utvrđenima u glavi II. ove
Direktive do [OP unijeti konačni rok za prenošenje + 6 mjeseci],
zabranjuje im se izdavanje elektroničkog novca.
* Direktiva … Europskog parlamenta i Vijeća od
[unijeti puni naziv](SL L..)
**
Članak 101.
Stavljanje izvan snage
Direktiva 2007/64/EZ stavlja se izvan snage s učinkom
od [OP unijeti datum – dan nakon datuma utvrđenog u članku 102.
stavku 2. prvom podstavku].
Svako
upućivanje na direktivu stavljenu izvan snage smatra se upućivanjem
na ovu Direktivu i čita se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu II.
Članak 102.
Prenošenje
1.           Države članice donose i
objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom
Direktivom najkasnije do [dvije godine nakon donošenja] . One Komisiji
odmah dostavljaju tekst tih odredaba.
2.           One primjenjuju te odredbe od
[…].
Kada države članice donose ove odredbe, u
njima se upućuje na ovu Direktivu ili se upućivanje na ovu Direktivu
navodi prilikom njihove službene objave. Države članice određuju
načine tog upućivanja.
3.           Države članice Komisiji
dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u
području na koje se odnosi ova Direktiva.
Članak 103.
Ova Direktiva
stupa na snagu dvadesetog dana od dana njezine objave u Službenom listu
Europske unije.
Članak 104.
Ova je Direktiva
upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
PRILOG I.
USLUGE PLATNOG PROMETA
(DEFINICIJA 3. U ČLANKU 4.)
1.           Usluge koje omogućuju
gotovinske uplate na račune za obavljanje platnog prometa te sve djelatnosti
potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa.
2.           Usluge koje omogućuju
podizanje gotovine s računa za obavljanje platnog prometa te sve
djelatnosti potrebne za vođenje računa za obavljanje platnog prometa.
3.           Izvršenje platnih transakcija,
uključujući prijenos sredstava na računu za obavljanje platnog
prometa kod pružatelja usluga platnog prometa platitelja ili kod drugog
pružatelja usluga platnog prometa:
(a)
izvršenje izravnog terećenja
uključujući jednokratna izravna terećenja,
(b)
izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica
ili sličnih uređaja,
(c)
izvršenje kreditnih transfera,
uključujući trajne naloge.
4.           Izvršenje platnih transakcija
kod kojih su sredstva pokrivena kreditnom linijom za korisnika usluga platnog
prometa:
(a)
izvršenje izravnog terećenja
uključujući jednokratna izravna terećenja,
(b)
izvršenje platnih transakcija preko platnih kartica
ili sličnih uređaja,
(c)
izvršenje kreditnih transfera,
uključujući trajne naloge.
5.           Izdavanje instrumenata
platnog prometa i/ili stjecanje platnih transakcija.
6.           Novčane doznake.
7.           Usluge temeljene na pristupu
računima za obavljanje platnog prometa od strane pružatelja usluga platnog
prometa koji nije pružatelj usluga platnog prometa koji vodi račun u
obliku:
(a)
usluge započinjanja plaćanja;
(b)
usluge pružanja informacija o računu.
PRILOG II.
KORELACIJSKA TABLICA
 Ova Direktiva || Direktiva 2007/64/EZ ||
 Članak 1. stavak 1. || Članak 1. stavak 1. ||
 Članak 1. stavak 2. || Članak 1. stavak 2. ||
 Članak 2. stavak 1. || Članak 2. stavak 1. ||
 Članak 2. stavak 2. || Članak 2. stavak 2. ||
 Članak 2. stavak 3. || Članak 2. stavak 3. ||
 Članak 3. o) izbrisano || Članak 3. ||
 Članak 4. Dodane definicije || Članak 4. ||
   ||   || Članak 5. - Dodavanje pravila za zahtjeve za odobrenje za rad || Članak 5.
 Članak 6. || Članak 6. ||
 Članak 7. stavak 1. || Članak 7. stavak 1. ||
 Članak 7. stavak 2. || Članak 7. stavak 2. ||
 Članak 7. stavak 3. || Članak 7. stavak 3. ||
 Članak 8. stavak 1. || Članak 8. stavak 1. ||
 Članak 8. stavak 2. || Članak 8. stavak 2. ||
 Članak 8. stavak 3. || Članak 8. stavak 3. ||
 članak 9. stavak 1. || članak 9. stavak 1. ||
   ||   || članak 9. stavak 2. članak 9. stavci 3. i 4. izbrisani || članak 9. stavak 2.
 Članak 10. stavak 1. || Članak 10. stavak 1. ||
 Članak 10. stavak 2. || Članak 10. stavak 2. ||
 Članak 10. stavak 3. || Članak 10. stavak 3. ||
 Članak 10. stavak 4. || Članak 10. stavak 4. ||
 Članak 10. stavak 5. || Članak 10. stavak 5. ||
 Članak 10. stavak 6. || Članak 10. stavak 6. ||
 Članak 10. stavak 7. || Članak 10. stavak 7. ||
 Članak 10. stavak 8. || Članak 10. stavak 8. ||
 Članak 10. stavak 9. || Članak 10. stavak 9. ||
 Članak 11. || Članak 11. ||
 Članak 12. stavak 1. || Članak 12. stavak 1. ||
 Članak 12. stavak 2. || Članak 12. stavak 2. ||
 Članak 12. stavak 3. || Članak 12. stavak 3. ||
 Članak 13. || Članak 13. ||
 Članak 14. stavak 1. ||   ||
 Članak 14. stavak 2. ||   ||
 Članak 14. stavak 3. ||   ||
 Članak 14. stavak 4. ||   ||
 Članak 15. || Članak 14. ||
 Članak 16. stavak 1. || Članak 15. stavak 1. ||
 Članak 16. stavak 2. || Članak 15. stavak 2. ||
 Članak 16. stavak 3. || Članak 15. stavak 3. ||
 Članak 16. stavak 4. || Članak 15. stavak 4. ||
 Članak 17. stavak 1. || Članak 16. stavak 1. ||
 Članak 17. stavak 2. || Članak 16. stavak 2. ||
 Članak 17. stavak 3. ||   ||
 Članak 17. stavak 4. || Članak 16. stavak 3. ||
 Članak 17. stavak 5. || Članak 16. stavak 4. ||
 Članak 17. stavak 6. || Članak 16. stavak 5. ||
 Članak 18. stavak 1. || Članak 17. stavak 1. ||
 Članak 18. stavak 2. || Članak 17. stavak 2. ||
 Članak 18. stavak 3. || Članak 17. stavak 3. ||
 Članak 18. stavak 4. || Članak 17. stavak 4. ||
 Članak 18. stavak 5. || Članak 17. stavak 5. ||
 Članak 18. stavak 6. || Članak 17. stavak 6. ||
 Članak 18. stavak 7. || Članak 17. stavak 7. ||
 Članak 18. stavak 8. || Članak 17. stavak 8. ||
 Članak 18. stavak 9. ||   ||
 Članak 19. stavak 1. || Članak 18. stavak 1. ||
 Članak 19. stavak 2. || Članak 18. stavak 2. ||
 Članak 20. || Članak 19. ||
 Članak 21. stavak 1. || Članak 20. stavak 1. ||
 Članak 21. stavak 2. || Članak 20. stavak 2. ||
 Članak 21. stavak 3. || Članak 20. stavak 3. ||
 Članak 21. stavak 4. || Članak 20. stavak 4. ||
 Članak 21. stavak 5. || Članak 20. stavak 5. ||
 Članak 22. stavak 1. || Članak 21. stavak 1. ||
 Članak 22. stavak 2. || Članak 21. stavak 2. ||
 Članak 22. stavak 3. || Članak 21. stavak 3. ||
 Članak 23. stavak 1. || Članak 22. stavak 1. ||
 Članak 23. stavak 2. || Članak 22. stavak 2. ||
 Članak 23. stavak 3. || Članak 22. stavak 3. ||
 Članak 24. stavak 1. || Članak 23. stavak 1. ||
 Članak 24. stavak 2. || Članak 23. stavak 2. ||
 Članak 25. stavak 1. || Članak 24. stavak 1. ||
 članak 25. stavak 2. - d) izbrisan || Članak 24. stavak 2. ||
 Članak 26. stavak 1. || Članak 25. stavak 1. ||
 Članak 26. stavak 2. || Članak 25. stavak 2. ||
 Članak 26. stavak 3. || Članak 25. stavak 3. ||
 Članak 26. stavak 4. || Članak 25. stavak 4. ||
 Članak 26. stavak 5. || Članak 25. stavak 5. ||
 Članak 26. stavak 6. ||   ||
 Članak 26. stavak 7. ||   ||
 Članak 26. stavak 8. ||   ||
 Članak 26. stavak 9. ||   ||
 Članak 27. stavak 1. || Članak 26. stavak 1. ||
 Članak 27. stavak 2. || Članak 26. stavak 2. ||
 Članak 27. stavak 3. || Članak 26. stavak 3. ||
 Članak 27. stavak 4. || Članak 26. stavak 4. ||
 Članak 27. stavak 5. || Članak 26. stavak 5. ||
 Članak 27. stavak 6. || Članak 26. stavak 6. ||
 Članak 28. || Članak 27. ||
 Članak 29. stavak 1. || Članak 28. stavak 1. ||
 članak 29. stavak 2. – c) izbrisan || Članak 28. stavak 2. ||
 Članak 30. stavak 1. || Članak 29. ||
 Članak 30. stavak 2. ||   ||
 Članak 31. stavak 1. || Članak 30. stavak 1. ||
 Članak 31. stavak 2. || Članak 30. stavak 2. ||
 Članak 31. stavak 3. || Članak 30. stavak 3. ||
 Članak 32. || Članak 31. ||
 Članak 33. stavak 1. || Članak 32. stavak 1. ||
 Članak 33. stavak 2. || Članak 32. stavak 2. ||
 Članak 33. stavak 3. || Članak 32. stavak 3. ||
 Članak 34. || Članak 33. ||
 Članak 35. stavak 1. || Članak 34. stavak 1. ||
 Članak 35. stavak 2. || Članak 34. stavak 2. ||
 Članak 36. stavak 1. || Članak 35. stavak 1. ||
 Članak 36. stavak 2. || Članak 35. stavak 2. ||
 Članak 37. stavak 1. || Članak 36. stavak 1. ||
 Članak 37. stavak 2. || Članak 36. stavak 2. ||
 Članak 37. stavak 3. || Članak 36. stavak 3. ||
 Članak 38. stavak 1. || Članak 37. stavak 1. ||
 Članak 38. stavak 2. ||   ||
 Članak 38. stavak 3. || Članak 37. stavak 2. ||
 Članak 39. ||   ||
 Članak 40. ||   ||
 Članak 41. || Članak 38. ||
 Članak 42. || Članak 39. ||
 Članak 43. || Članak 40. ||
 Članak 44. stavak 1. || Članak 41. stavak 1. ||
 Članak 44. stavak 2. || Članak 41. stavak 2. ||
 Članak 44. stavak 3. || Članak 41. stavak 3. ||
 Članak 45. stavak 1. || Članak 42. stavak 1. ||
 Članak 45. stavak 2. || Članak 42. stavak 2. ||
 Članak 45. stavak 3. || Članak 42. stavak 3. ||
 Članak 45. stavak 4. || Članak 42. stavak 4. ||
 Članak 45. stavak 5. || Članak 42. stavak 5. ||
 Članak 45. stavak 6. || Članak 42. stavak 6. ||
 Članak 45. stavak 7. || Članak 42. stavak 7. ||
 Članak 46. || Članak 43. ||
 Članak 47. stavak 1. || Članak 44. stavak 1. ||
 Članak 47. stavak 2. || Članak 44. stavak 2. ||
 Članak 47. stavak 3. || Članak 44. stavak 3. ||
 Članak 48. stavak 1. || Članak 45. stavak 1. ||
 Članak 48. stavak 2. || Članak 45. stavak 2. ||
 Članak 48. stavak 3. || Članak 45. stavak 3. ||
 Članak 48. stavak 4. || Članak 45. stavak 4. ||
 Članak 48. stavak 5. || Članak 45. stavak 5. ||
 Članak 48. stavak 6. || Članak 45. stavak 6. ||
 Članak 49. || Članak 46. ||
 Članak 50. stavak 1. || Članak 47. stavak 1. ||
 Članak 50. stavak 2. || Članak 47. stavak 2. ||
 Članak 50. stavak 3. || Članak 47. stavak 3. ||
 Članak 51. stavak 1. || Članak 48. stavak 1. ||
 Članak 51. stavak 2. || Članak 48. stavak 2. ||
 Članak 51. stavak 3. || Članak 48. stavak 3. ||
 Članak 52. stavak 1. || Članak 49. stavak 1. ||
 Članak 52. stavak 2. || Članak 49. stavak 2. ||
 Članak 53. stavak 1. || Članak 50. stavak 1. ||
 Članak 53. stavak 2. || Članak 50. stavak 2. ||
 Članak 54. stavak 1. || Članak 51. stavak 1. ||
 Članak 54. stavak 2. || Članak 51. stavak 2. ||
 Članak 54. stavak 3. || Članak 51. stavak 3. ||
 Članak 54. stavak 4. || Članak 51. stavak 4. ||
 Članak 55. stavak 1. || Članak 52. stavak 1. ||
 Članak 55. stavak 2. || Članak 52. stavak 2. ||
 Članak 55. stavak 3. || Članak 52. stavak 3. ||
 Članak 55. stavak 4. ||   ||
 Članak 56. stavak 1. || Članak 53. stavak 1. ||
 Članak 56. stavak 2. || Članak 53. stavak 2. ||
 Članak 56. stavak 3. || Članak 53. stavak 3. ||
 Članak 57. stavak 1. || Članak 54. stavak 1. ||
 Članak 57. stavak 2. || Članak 54. stavak 2. ||
 Članak 57. stavak 3. || Članak 54. stavak 3. ||
 Članak 57. stavak 4. || Članak 54. stavak 4. ||
 Članak 58. stavak 1. ||   ||
 Članak 58. stavak 2. ||   ||
 Članak 58. stavak 3. ||   ||
 Članak 58. stavak 4. ||   ||
 Članak 59. stavak 1. ||   ||
 Članak 59. stavak 2. ||   ||
 Članak 59. stavak 3. ||   ||
 Članak 60. stavak 1. || Članak 55. stavak 1. ||
 Članak 60. stavak 2. || Članak 55. stavak 2. ||
 Članak 60. stavak 3. || Članak 55. stavak 3. ||
 Članak 60. stavak 4. || Članak 55. stavak 4. ||
 Članak 61. stavak 1. || Članak 56. stavak 1. ||
 Članak 61. stavak 2. || Članak 56. stavak 2. ||
 Članak 62. stavak 1. || Članak 57. stavak 1. ||
 Članak 62. stavak 2. || Članak 57. stavak 2. ||
 Članak 63. stavak 1. || Članak 58. ||
 Članak 63. stavak 2. ||   ||
 Članak 64. stavak 1. || Članak 59. stavak 1. ||
 Članak 64. stavak 2. || Članak 59. stavak 2. ||
 Članak 65. stavak 1. || Članak 60. stavak 1. ||
 Članak 65. stavak 2. ||   ||
 Članak 65. stavak 3. || Članak 60. stavak 2. ||
 Članak 66. stavak 1. || članak 61. stavci 1. i 2. ||
 Članak 66. stavak 2. || članak 61. stavci 4. i 5. ||
 Članak 67. stavak 1. || Članak 62. stavak 1. ||
 Članak 67. stavak 2. || Članak 62. stavak 2. ||
 Članak 67. stavak 3. || Članak 62. stavak 3. ||
 Članak 68. stavak 1. || Članak 63. stavak 1. ||
 Članak 68. stavak 2. || Članak 63. stavak 2. ||
 Članak 69. stavak 1. || Članak 64. stavak 1. ||
 Članak 69. stavak 2. || Članak 64. stavak 2. ||
 Članak 70. stavak 1. || Članak 65. stavak 1. ||
 Članak 70. stavak 2. || Članak 65. stavak 2. ||
 Članak 70. stavak 3. || Članak 65. stavak 3. ||
 Članak 71. stavak 1. || Članak 66. stavak 1. ||
 Članak 71. stavak 2. || Članak 66. stavak 2. ||
 Članak 71. stavak 3. || Članak 66. stavak 3. ||
 Članak 71. stavak 4. || Članak 66. stavak 4. ||
 Članak 71. stavak 5. || Članak 66. stavak 5. ||
 Članak 72. stavak 1. || Članak 67. stavak 1. ||
 Članak 72. stavak 2. || Članak 67. stavak 2. ||
 Članak 72. stavak 3. || Članak 67. stavak 3. ||
 Članak 73. stavak 1. || Članak 68. stavak 1. ||
 Članak 73. stavak 2. || Članak 68. stavak 2. ||
 Članak 74. stavak 1. || Članak 69. stavak 1. ||
 Članak 74. stavak 2. || Članak 69. stavak 2. ||
 Članak 74. stavak 3. || Članak 69. stavak 3. ||
 Članak 75. || Članak 70. ||
 Članak 76. || Članak 71. ||
 Članak 77. || Članak 72. ||
 Članak 78. stavak 1. || Članak 73. stavak 1. ||
 Članak 78. stavak 2. || Članak 73. stavak 2. ||
 Članak 79. stavak 1. || Članak 74. stavak 1. ||
 Članak 79. stavak 2. || Članak 74. stavak 2. ||
 Članak 79. stavak 3. || Članak 74. stavak 2. ||
 Članak 79. stavak 4. || Članak 74. stavak 2. ||
 Članak 79. stavak 5. || Članak 74. stavak 3. ||
 Članak 80. stavak 1. || članak 75. stavak 1. ||
 Članak 80. stavak 2. || Članak 75. stavak 2. ||
 Članak 80. stavak 3. || Članak 75. stavak 3. ||
 Članak 81. || Članak 76. ||
 Članak 82. stavak 1. || Članak 77. stavak 1. ||
 Članak 82. stavak 2. || Članak 77. stavak 2. ||
 Članak 83. || Članak 78. ||
 Članak 84. || Članak 79. ||
 Članak 85. stavak 1. ||   ||
 Članak 85. stavak 2. ||   ||
 Članak 85. stavak 3. ||   ||
 Članak 85. stavak 4. ||   ||
 Članak 86. stavak 1. ||   ||
 Članak 86. stavak 2. ||   ||
 Članak 86. stavak 3. ||   ||
 Članak 86. stavak 4. ||   ||
 Članak 87. stavak 1. ||   ||
 Članak 87. stavak 2. ||   ||
 Članak 87. stavak 3. ||   ||
 Članak 88. stavak 1. || Članak 80. stavak 1. ||
 Članak 88. stavak 2. || Članak 80. stavak 2. ||
 Članak 89. stavak 1. ||   ||
 Članak 89. stavak 2. ||   ||
 Članak 89. stavak 3. || Članak 82. stavak 2. ||
 Članak 89. stavak 4. ||   ||
 Članak 90. stavak 1. ||   ||
 Članak 90. stavak 2. ||   ||
 Članak 90. stavak 3. ||   ||
 Članak 91. stavak 1. || Članak 83. stavak 1. ||
 Članak 91. stavak 2. || Članak 83. stavak 2. ||
 Članak 92. stavak 1. ||   ||
 Članak 92. stavak 2. ||   ||
 Članak 93. || Članak 84. ||
 Članak 94. stavak 1. ||   ||
 Članak 94. stavak 2. ||   ||
 Članak 94. stavak 3. ||   ||
 Članak 94. stavak 4. ||   ||
 Članak 94. stavak 5. ||   ||
 Članak 95. stavak 1. || Članak 86. stavak 1. ||
 Članak 95. stavak 2. || Članak 86. stavak 2. ||
 Članak 95. stavak 3. || Članak 86. stavak 3. ||
 Članak 96. || Članak 87. ||
 Članak 97. ||  Članak 88. ||
 Članak 98. stavak 1. ||   ||
 Članak 98. stavak 2. ||   ||
 Članak 99. stavak 1. ||   ||
 Članak 99. stavak 2. ||   ||
   ||   ||
 Članak 101. ||   ||
 Članak 102. stavak 1. || Članak 94. stavak 1. ||
 Članak 102. stavak 2. || Članak 94. stavak 1. ||
 Članak 102. stavak 3. || Članak 94. stavak 2. ||
 Članak 103. || Članak 95. ||
 Članak 104. || Članak 96. ||
 Prilog I. || Prilog ||
PRILOG III.
Zakonodavni financijski izvještaj „Agencije”
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

1.2.        Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
1.4.        Cilj/ciljevi
1.5.        Osnova za
prijedlog/inicijativu
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
2.2.        Sustavi upravljanja i
kontrole
2.3.        Mjere za sprječavanje
prijevare i nepravilnosti
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ
PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje
se prijedlog/inicijativa odnosi
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva [tijela]
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na ljudske
resurse [tijela]
3.2.4.     Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
3.2.5.     Sudjelovanje trećih
strana u finanaciranju
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
1.2.        Naslov prijedloga/inicijative

Direktiva
Europskog parlamenta i Vijeća o uslugama platnog prometa na unutarnjem
tržištu kojom se izmjenjuju Direktive 2002/65/EZ i 2013/36/EU i stavlja izvan
snage Direktiva 2007/64/EZ.
1.2.        Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[51]
Unutarnje
tržište – financijske usluge u maloprodaji
Zaštita
potrošača – financijske usluge
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
1.4.        Cilj/ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški ciljevi
Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Promicanje
pametnog i uključivog rasta
Poticanje
gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije
1.4.2.     Posebni cilj (ciljevi) i
odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM-a/ABB-a
Razvoj tržišta za elektronička plaćanja u
cijelom EU-u kojima će se potrošačima, maloprodaji i drugim
sudionicima na tržištu omogućiti uživanje svih prednosti unutarnjeg
tržišta EU-a.
Rješavanje nedostatka normizacije i
međudjelovanja za kartična, internetska i mobilna plaćanja.
Uklanjanje prepreka za tržišno natjecanje, posebno
za kartični i internetski platni promet.
Usklađivanje praksi naplate i upravljanja
uslugama platnog prometa u čitavom EU-u.
Osiguravanje da su nove vrste usluga platnog prometa
i instrumenata obuhvaćene regulatornim okvirom za platni promet u
maloprodaji u EU-u.
Osiguravanje dosljedne primjene zakonodavnog okvira
(direktiva o uslugama platnog prometa) i usklađivanje praktičnog
provođenja pravila o licenciranju i nadzoru za usluge platnog prometa u
svim državama članicama.
Osiguravanje adekvatne i dosljedne zaštite interesa
potrošača u kontekstu platnih transakcija, uključujući
proširivanje regulatorne zaštite na nove kanale i inovativne usluge platnog
prometa.
1.4.3.     Očekivani rezultat/rezultati
i utjecaj
Navesti utjecaje
koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
Predloženim
izmjenama pružit će se veća pravna jasnoća i jednaka pravila
igre, što će dovesti do smanjenja troškova i cijena za korisnike usluga
platnog prometa, većeg izbora i transparentnosti usluga platnog prometa,
olakšati pružanje inovativnih usluga platnog prometa i osigurati sigurne i
transparentne usluga platnog prometa. Cilj predloženih mjera je učiniti to
na tehnološki neutralan način koji će se upotrebljavati i tijekom
daljnjeg razvoja usluga platnog prometa. Ti će se ciljevi postići
ažuriranjem i dopunjavanjem postojećeg okvira za usluge platnog prometa,
osiguravanjem pravila za povećanje transparentnosti, inovacija i sigurnosti
u području platnog prometa u maloprodaji te boljom dosljednošću
nacionalnih pravila s posebnim naglaskom na legitimne potrebe potrošača.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Nakon što
Direktivu provede barem velika većina država članica, Komisija
procjenjuje provedbu i utjecaj ove Direktive na temelju ocjenjivanja
sukladnosti nacionalnih provedbenih mjera i studije o utjecaju Direktive na
tržište. Komisija izvješćuje Europski parlament, Vijeće, Europski
gospodarski i socijalni odbor i Europsku središnju banku o rezultatima i
prijedlogu za nastavak.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Direktivom će se poboljšati funkcioniranje unutarnjeg
tržišta za usluge platnog prometa i općenito za svu robu i usluge s
obzirom na potrebu za inovativnim, učinkovitim i sigurnim sredstvima
plaćanja. Posebno se nastoji:
¨         osigurati
konkurentna jednaka pravila igre između svih kategorija pružatelja usluga
platnog prometa, uključujući nove pružatelje koji se pojave,
čime se zauzvrat povećava izbor, učinkovitost, transparentnost i
sigurnost platnog prometa u maloprodaji.
¨         olakšati
prekogranično pružanje inovativnih kartičnih, internetskih i mobilnih
usluga platnog prometa osiguravanjem jedinstvenog tržišta za sav platni promet
u maloprodaji.
Nadalje, postiže se dobra ravnoteža
između visoke razine zaštite potrošača i konkurentnosti
poduzeća, čime se ograničava sloboda trgovaca da primjenjuju
naknade na korištenje platnih instrumenata na stvarno nastale troškove.
Olakšat će se i gospodarske transakcije unutar Unije i
time će se pridonijeti ostvarivanju širih ciljeva Strategije EU 2020. i
promicanju novog rasta.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
U skladu s
načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti, predviđenima u
članku 5. UEU-a, ciljeve prijedloga ne mogu dostatno ostvariti države
članice, nego ih se može na bolji način ostvariti na razini Unije.
Integrirano tržište EU-a za elektronički platni promet u maloprodaji
pridonosi cilju uspostavljanja unutarnjeg tržišta iz članka 3. Ugovora o
Europskoj uniji. Prednosti integracije tržišta uključuju više tržišnog
natjecanja između pružatelja usluga platnog prometa te veći izbor,
inovacije i sigurnost za korisnike usluga platnog prometa, osobito
potrošače. Zbog svoje prirode koja se temelji na mrežama koje sežu izvan
nacionalnih granica, integrirano tržište platnog prometa zahtijeva pristup na
razini EU-a jer primjenjiva načela, pravila, postupci i standardi moraju
biti dosljedni u svim državama članicama kako bi se ostvarila pravna
sigurnost i jednaka pravila igre za sve sudionike na tržištu. Alternativa
pristupu koji obuhvaća cijelu Zajednicu bio bi sustav višestranih i
dvostranih sporazuma čija bi složenost i troškovi bili prepreka u
usporedbi sa zakonodavstvom na europskoj razini. Stoga je moguće
posredovanje na razini EU-a u skladu s načelom supsidijarnosti.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Analizom
postojećeg regulatornog okvira i direktive o uslugama platnog prometa,
osobito su se istaknuli sljedeći problemi:
- nedosljedna
primjena postojećih pravila u državama članicama zbog velikog broja
mogućnosti i često zbog vrlo općenitih kriterija primjene.
Osobito se određene iznimke predviđene direktivom o uslugama platnog
prometa čine preopćenitima ili zastarjelima u pogledu kretanja na
tržištu te se tumače vrlo različito. Manjkavosti u području
primjene pojavljuju se i za plaćanja kod kojih jedna stranka transakcije
ima sjedište izvan EGP-a te za plaćanja koja nisu u valuti EU-a što dovodi
do daljnje fragmentacije tržišta, regulatorne arbitraže i narušavanja tržišnog
natjecanja.
- pravni
vakuum za određene nove pružatelje internetskih usluga kao što su
treći pružatelji koji nude započinjanje plaćanja na temelju
internetskog bankarstva. Te su usluge pogodna i često jeftinija
alternativa kartičnom plaćanju, a privlačne su i
potrošačima koji nemaju kartice. Međutim, banke i određene
države članice zabrinute su zbog postojećih poslovnih modela jer
pružatelji trenutačno ne podliježu postojećem pravnom okviru. Rizici
pravnog vakuuma štete inovacijama i stvaranju primjerenih uvjeta pristupa
tržištu.
- nedostatak
normizacije i međudjelovanja među različitim mogućnostima
plaćanja (kartična, internetska i mobilna plaćanja) iz
različitih aspekata i različitih stupnjeva na prekograničnoj
razini, pogoršana slabim sustavima upravljanja za tržište platnog prometa u
maloprodaji EU-a.
-
različite i nedosljedne prakse naplaćivanja naknada (za korištenje
određenih platnih instrumenta koje primjenjuju trgovci) među državama
članicama (pri čemu oko polovice država članica EU-a dopušta, a
druga polovica zabranjuje dodatne naknade) što uvelike zbunjuje potrošače
kada kupuju u inozemstvu ili preko interneta i dovodi do nejednakih pravila
igre.
- u
području platnih kartica postoji nekoliko ograničavajućih
poslovnih pravila i praksi kojima se narušava tržišno natjecanje (vezano uz
višestrane međubankovne naknade i pravila o izboru i fleksibilnosti
trgovaca u pogledu prihvaćanja kartica).
Preispitivanje
europskog okvira i osobito direktive o uslugama platnog prometa te savjetovanja
u vezi sa Zelenom knjigom Komisije o kartičnim, internetskim i mobilnim
plaćanjima iz 2012. dovelo je do zaključka da je potrebno poduzimati
daljnje mjere i ažurirati zakonodavstvo, uključujući prilagodbu direktivi
o uslugama platnog prometa tako da okvir platnog prometa bolje služi potrebama
učinkovitog europskog tržišta platnog prometa, u potpunosti
pridonoseći području platnog prometa u kojem se njeguje tržišno
natjecanje, inovativnost i sigurnost.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
Pravnim
okvirom utvrđenim Direktivom o uslugama platnog prometa, Uredbom (EZ) br.
924/2009 o prekograničnim plaćanjima i Drugom direktivom o
elektroničkom novcu 2009/110/EZ već se postigao znatan napredak u
pogledu cjelokupne integracije europskog tržišta platnog prometa u maloprodaji.
Uredbom (EU) br. 260/2012 o roku za migraciju na SEPA-u utvrđuju se rokovi
za migraciju za paneuropske kreditne transfere i paneuropske sheme izravnog terećenja,
te se od 2014. u cijelosti zamjenjuju nacionalne sheme nacionalnih i
prekograničnih plaćanja u eurima unutar EU-a. Regulatorni okvir
dopunjuje se nizom istraga i odluka u skladu s pravom EU-a o tržišnom
natjecanju koje je Komisija donijela posljednjih godina u području platnog
prometa u maloprodaji.
Međutim,
tržište platnog prometa u maloprodaji vrlo je dinamično i posljednjih je
godina doživjelo značajne inovacija. Važna područja tržišta platnog
prometa, posebno kartična plaćanja i nova sredstva plaćanja
poput internetskog i mobilnog platnog prometa često su i dalje rascjepkana
uzduž nacionalnih granica, čime se otežava učinkovit razvoj
digitalnih usluga platnog prometa koje su inovativne i lako se upotrebljavaju
te pružanje učinkovitih, praktičnih i sigurnih metoda plaćanja
potrošačima i maloprodaji (s mogućom iznimkom kreditnih kartica) na
paneuropskoj razini za kupovanje u sve široj ponudi robe i usluga. Najnovija
kretanja na tim tržištima također su ukazala na određene regulatorne
manjkavosti u postojećem pravnom okviru za platni promet te tržišne
neuspjehe na tržištu kartičnih, internetskih i mobilnih plaćanja koja
se nastoje obuhvatiti ovom inicijativom.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
¨      Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
¨      Financijski utjecaj od GGGG do GGGG
¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja [52]
Za proračun iz 2015.:
¨ Centralizirano neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
¨ izvršne agencije
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća provedbe
proračuna sljedećima:
¨ međunarodnima organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
¨EIB-u i Europskom investicijskom fondu
¨ tijelima iz članaka 208. i 209.;
¨ tijelima javnog prava;
¨ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u
mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
¨ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je
povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća
financijska jamstva;
¨ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u
ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem
temeljnom aktu.
2.           Mjere upravljanja
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Navedite
učestalost i uvjete
Člankom
81. Uredbe o osnivanju Europskog nadzornog tijela za bankarstvo (EBA) zahtijeva
se od Komisije da do 2. siječnja 2014. i svake 3 godine nakon toga
objavljuje opće izvješće o iskustvima stečenima kao rezultat
djelovanja EBA-a. U tu svrhu Komisija objavljuje opće izvješće koje
se upućuje Europskom parlamentu i Vijeću. Sustavi upravljanja i
kontrole
2.1.1.     Utvrđeni rizik/rizici
U vezi s
pravnim, gospodarskim, učinkovitim i djelotvornim korištenjem odobrenih
sredstava koje proizlazi iz prijedloga, očekuje se da prijedlog neće
donijeti nove rizike koji trenutačno ne bi bili obuhvaćeni
postojećim okvirom interne kontrole EBA-e.
2.1.2.     Predviđena metoda/metode
kontrole
Primijenit
će se sustavi kontrole i upravljanja predviđeni u Uredbi o osnivanju
Europskog nadzornog tijelo za bankarstvo (1093/2010).
2.2.        Mjere za sprječavanje
prijevare i nepravilnosti
Navesti
postojeće ili predviđene mjere za sprječavanje i zaštitu od
prijevare.
U svrhu suzbijanja
prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih radnji, odredbe Uredbe (EZ)
br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o
istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF)
primjenjuju se na EBA-u bez ograničenja.
EBA pristupa
Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog
parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o
unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) te odmah
donosi odgovarajuće odredbe za cjelokupno osoblje EBA-e.
Odlukama o financiranju
te sporazumima i provedbenim instrumentima koji iz njih proizlaze izričito
se određuje da Revizorski sud i OLAF mogu, u slučaju potrebe,
provesti provjere na licu mjesta korisnika novčanih sredstava koja je
isplatila EBA kao i osoblja odgovornog za njihovu dodjelu.
Člancima 64. i 65.
Uredbe o osnivanju EBA-e utvrđuju se odredbe o provedbi i kontroli
proračuna EBA-e i primjenjiva financijska pravila.
3.           Procijenjeni financijski utjecaj
prijedloga/inicijative
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunskih linija/linije u okviru rashoda na koje
se prijedlog/inicijativa odnosi
Postojeće proračunske linije
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Naslov ……………...……………………………………………………………….] || Dif./nedif. ([53]) || zemalja EFTA-e[54] || zemalja kandidatkinja[55] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1.a || 12.03.02 Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo || Dif. || DA || DA || NE || NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
Novi će se zadaci obavljati s ljudskim
resursima dostupnima u okviru godišnjeg postupka raspodjele proračunskih
sredstava, uzimajući u obzir proračunska ograničenja koja se
primjenjuju na sva tijela EU-a i u skladu s financijskim programom za agencije.
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
milijuna EUR (do 3
decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 1.a || Konkurentnost za rast i radna mjesta
 Glavna uprava za unutarnje tržište i usluge (DG MARKT) ||   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 12.03.02 || Preuzete obveze || 1. || 0,160 || 0,150 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,609
 Plaćanja || 2. || 0,160 || 0,150 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,609
 UKUPNA odobrena sredstva za DG MARKT || Preuzete obveze || =1+1a +3a || 0,160 || 0,150 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,609
 Plaćanja || = 2 + 2a +3b || 0,160 || 0,150 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,609
milijuna EUR (do 3
decimalna mjesta)
   ||   ||   || 2015.[56] || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 0,160 || 0,150 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,609
 Plaćanja || 0,160 || 0,150 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,075 || 0,609
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva [tijela]
¨         Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje operativnih
odobrenih sredstava
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
ljudske resurse [tijela]
3.2.3.1.  Sažetak
¨         Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje
administrativnih odobrenih sredstava
3.2.3.2.  Procijenjene potrebe u pogledu
ljudskih potencijala matične GU
¨         Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
potencijala
3.2.4.     Usklađenost s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
¨         Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim
višegodišnjim financijskim okvirom.
3.2.5.     Doprinos trećih strana
Prijedlogom/inicijativom predviđa se
sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
Odobrena sredstva u
milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Ukupno
 Države članice || 0,240 || 0,225 || 0,112 || 0,112 || 0,112 || 0,112 || 0,913
 UKUPNA sredstva sufinanciranja || 0,240 || 0,225 || 0,112 || 0,112 || 0,112 || 0,112 || 0,913
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
¨         Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
Prilog 1.
Kod
preispitivanja Direktive o uslugama platnog prometa definirane su sljedeće
specifične odgovornosti i zadaće EBA-e, utvrđene
Uredbom (EU) br. 1093/2010 Europskog parlamenta i Vijeća.
Članak
14. – Izrada i rad web-portala:
-           Izrada i rad web-portala
koji služi kao elektronička točka pristupa EU-a povezujući
nacionalne javne registre utvrđene člankom 13. te izrada nacrta
regulatornih standarda kojima se utvrđuju tehnički zahtjevi za
pristup informacijama koje sadrže ti javni registri.
Članak
26. – Obveze EBA-e u kontekstu postupka „passporting”:
–
Priprema smjernica koje se odnose na pitanje
čini li obavljanje djelatnosti u drugoj državi članici u okviru
sustava „passporting” izvršavanje prava poslovnog nastana ili slobode
pružanja usluga. Te se smjernice izdaju u roku od dvije godine od datuma
stupanja na snagu ove Direktive.
–
Izrada nacrta regulatornih tehničkih standarda
za suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela matične
države članice iz članka 26. stavka 1. i nadležnih tijela države
članice domaćina u skladu s člankom 26. i člankom 18.,
kojima se određuju metoda, sredstva i pojedinosti suradnje pri
obavješćivanju o institucijama platnog prometa koje posluju
prekogranično, a posebno u pogledu područja primjene i obrade
informacija koje se trebaju poslati, uključujući zajedničku
terminologiju i standardne obrasce za obavješćivanje kako bi se osigurao
dosljedan i učinkovit postupak prijave. EBA te nacrte tehničkih
standarda podnosi Komisiji u roku od dvije godine od datuma stupanja na snagu
ove Direktive.
–
Izrada nacrta regulatornih tehničkih standarda
za suradnju i razmjenu informacija između nadležnih tijela matične
države članice i nadležnih tijela države članice domaćina u
skladu s člankom 26 stavcima 2. do 4. i člankom 22., kojima se
određuju metoda, sredstva i pojedinosti suradnje kod nadzora institucija
platnog prometa koje posluju prekogranično, a posebno u pogledu
područja primjene i obrade informacija koje se trebaju razmijeniti kako bi
se osigurao dosljedan i učinkovit nadzor institucija platnog prometa koje
pružaju prekogranične usluge platnog prometa. EBA te nacrte tehničkih
standarda podnosi Komisiji u roku od dvije godine od datuma stupanja na snagu
ove Direktive.
Članak
86. i 87. – Izrada sigurnosnih smjernica i izdavanje smjernica za postupanje s
velikim sigurnosnim incidentima za pružatelje usluga platnog prometa:
–
Izrada smjernica za utvrđivanje, provedbu i
nadzor sigurnosnih mjera u skladu s člankom 85., uključujući
postupak certifikacije, ako je potrebno, u skladu s načelima iz
članka 85. stavka 3. Uzima u obzir, između ostalog, standarde i/ili
specifikacije koje je objavila Komisija u skladu s člankom 16. stavkom 2.
Direktive o mrežnoj i informacijskoj sigurnosti. EBA u bliskoj suradnji s
ESB-om redovito preispituje smjernice, a najmanje svake dvije godine.
–
Izdavanje smjernica kojima se pružateljima usluga
platnog prometa olakšava utvrđivanje velikih incidenata i okolnosti u
kojima institucija platnog prometa mora prijaviti sigurnosni incident. Te se
smjernice izdaju u roku od dvije godine od datuma stupanja na snagu ove
Direktive.
–
U bliskoj suradnji s ESB-om izdavanje smjernica
upućenih pružateljima usluga platnog prometa kako su utvrđeni u
članku 1. stavku 1. ove Direktive u skladu s člankom 16. Uredbe (EU)
br. 1093/2010 o najnovijim dostignućima identifikacije klijenta i svim
izuzećima korištenja strogog postupka identifikacije klijenta. Te se
smjernice izdaju u roku od dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive i
ažuriraju redovito po potrebi.
[1]               Direktiva 2007/64/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
od 13. studenoga 2007. o uslugama platnog prometa na unutarnjem tržištu (SL
L 319, 5.12.2007., str. 1.).
[2]               Direktiva 2009/110/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti i bonitetnom nadzoru
poslovanja institucija za elektronički novac te o izmjeni direktiva
2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2000/46/EZ (SL L
267, 10.10.2009., str. 7.).
[3]               Uredba (EZ) br. 924/2009 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim plaćanjima u
Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2560/2001 (SL L 266,
9.10.2009., str. 11.).
[4]               Uredba (EU) br. 260/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća od 14. ožujka 2012. o utvrđivanju tehničkih i poslovnih
zahtjeva za kreditne transfere i izravna terećenja u eurima i o izmjeni
Uredbe (EZ) br. 924/2009 (SL L 94, 30.3.2012., str.22.).
[5]               Zelena knjiga Europske komisije „Ususret integriranom
europskom tržištu za kartična plaćanja te internetski i mobilni
platni promet” COM(2011) 941, završna verzija.
[6]               Komunikacija Europske komisije „Akt o jedinstvenom
tržištu II. – Zajedno za novi rast”, COM(2012) 573, završna verzija.
[7]               Komunikacija Europske komisije: „Digitalna agenda za
Europu”, COM (2010) 245, završna verzija.
[8]               Europska komisija, „Prijedlog Uredbe Europskog
parlamenta i Vijeća o elektroničkoj identifikaciji i uslugama povjere
za elektroničke transakcije na unutarnjem tržištu”, COM (2012) 238,
završna verzija.
[9]               Europska komisija, „Prijedlog Direktive Europskog
parlamenta i Vijeća o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke
razine mrežne i informacijske sigurnosti u cijeloj Uniji”, COM (2013) 48,
završna verzija.
[10]             Komunikacija Europske komisije: „Skladan okvir za
uspostavu povjerenja u jedinstveno digitalno tržište za e- trgovinu i mrežne
usluge”, COM (2011) 942.
[11]             Direktiva 2011/83/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
25. listopada 2011. o pravima potrošača, izmjeni Direktive Vijeća
93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća te o
stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i Direktive 97/7/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća (SL L304, 22.11.2011., str.64.).
[12]             http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0941:FIN:EN:PDF.
[13]             http://ec.europa.eu/internal_market/payments/docs/cim/gp_feedback_statement_en.pdf.
[14]             Rezolucija Europskog parlamenta od 20. studenoga 2012.
„Ususret integriranom europskom tržištu za kartična plaćanja te
internetski i mobilni platni promet” (2012/2040(INI))
[15]             Studija je dostupna na sljedećoj web-stranici: http://ec.europa.eu/internal_market/payments/framework/transposition/index_en.htm.
[16]             U procjeni utjecaja dostupnoj na
[dodati poveznicu] detaljno su raspravljene različite mogućnosti
politike i njihovi utjecaji.
[17]             SL C, , str. .
[18]             SL C, , str. .
[19]             Direktiva 2007/64/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 13. studenoga 2007. o uslugama platnog prometa na
unutarnjem tržištu (SL L 319, 5.12.2007., str. 1.).
[20]             Uredba (EZ) br. 924/2009 Europskog
parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o prekograničnim
plaćanjima u Zajednici i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
br. 2560/2001 (SL L 266, 9.10.2009., str. 11.).
[21]             Direktiva 2009/110/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o osnivanju, obavljanju djelatnosti
i bonitetnom nadzoru poslovanja institucija za elektronički novac te o
izmjeni direktiva 2005/60/EZ i 2006/48/EZ i stavljanju izvan snage Direktive
2000/46/EZ (SL L 267, 10.10.2009., str. 7.).
[22]             Uredba (EZ) br. 260/2012 Europskog
parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o utvrđivanju tehničkih
i poslovnih zahtjeva za kreditne transfere i izravna terećenja u eurima i
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 924/2009 (SL L 94, 30.3.2012., str. 22.).
[23]             Direktiva 2011/83/EU Europskog
parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o pravima potrošača,
izmjeni Direktive Vijeća 93/13/EEZ i Direktive 1999/44/EZ Europskog parlamenta
i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 85/577/EEZ i
Direktive 97/7/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 304, 22.11.2011.,
str. 64.).
[24]             COM (2012) 941, završna verzija.
[25]             Direktiva XXXX/XX/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
[datum] o mjerama za osiguravanje visoke zajedničke razine mrežne i
informacijske sigurnosti u cijeloj Uniji (SL L x, str. x.).
[26]             Uredba (EU) br. [XX/XX/XX/] Europskog parlamenta i
Vijeća [datum] o međubankovnim naknadama u platnim transakcijama na
temelju kartica (SL L x, str. x.).
[27]             Direktiva 2013/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
26. lipnja 2013. o pristupu djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom
nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava te o izmjeni Direktive
2002/87/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 2006/48/EZ i 2006/49/EZ (SL L
176, 27.6.2013., str. 338.).
[28]             Direktiva Vijeća 78/660/EEZ od
25. srpnja 1978. o godišnjim financijskim izvještajima za određene vrste
trgovačkih društava (SL L 222, 14.08.1978., str. 11.).
[29]             Direktiva Vijeća 83/349/EEZ od
13. lipnja 1983. o konsolidiranim financijskim izvještajima (SL L 193,
18.7.1983., str. 1.).
[30]             Direktiva Vijeća 86/635/EEZ od
8. prosinca 1986. o godišnjim financijskim izvješćima i konsolidiranim
izvješćima banaka i drugih financijskih institucija (SL L 372,
31.12.1986., str. 1.).
[31]             Direktiva 2008/48/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim
kreditima i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 87/102/EEZ (SL L 133,
22.5.2008., str. 66.).
[32]             Direktiva 98/26/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 1998. o konačnosti namire u
platnim sustavima i sustavima za namiru vrijednosnih papira (SL L 166,
11.6.1998., str. 45.).
[33]             Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. o
definiciji mikro, malih ili srednjih poduzeća (SL L 124, 20.5.2003., str.
36.).
[34]             Direktiva 2005/29/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2005. o nepoštenoj poslovnoj praksi
poslovnog subjekta u odnosu prema potrošaču na unutarnjem tržištu (SL
L 149, 11.6.2005., str. 22.).
[35]             Direktiva 2000/31/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima
usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke
trgovine (SL L 178, 17.7.2000., str. 1.).
[36]             Direktiva 2002/65/EZ Europskog parlamenta
i Vijeća od 23. rujna 2002. o trgovanju na daljinu financijskim uslugama
koje su namijenjene potrošačima (SL L 271, 9.10.2002.,
str. 16.).
[37]             Direktiva 95/46/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s
obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281,
23.11.1995., str. 31.).
[38]             Uredba (EZ) br. 45/2001 Europskog
parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s
obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom
kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.)
[39]             Uredba (EU) br. 1093/2010 Europskog
parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o osnivanju europskog nadzornog
tijela (Europskog nadzornog tijela za bankarstvo), kojom se izmjenjuje Odluka
br. 716/2009/EZ i stavlja izvan snage Odluka Komisije 2009/78/EZ(SL L 331,
15.12.2010., str.12.).
[40]             Uredba (EZ) br. 593/2008 Europskog
parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o pravu koje se primjenjuje na
ugovorne obveze (Rim I) (SL L 177, 4.7.2008., str.6.).
[41]             Direktiva 2006/112/EZ Europskog
parlamenta i Vijeća od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu
poreza na dodanu vrijednost (SL L 347, 11.12.2006., str. 1.).
[42]             Zajednička politička izjava
država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o dokumentima s objašnjenjima
(SL C 369, 17.12.2011., str. 14.).
[43]             Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije
i investicijska društva te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176,
27.6.2013., str. 1.).
[44]             Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke
komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str.
33.).
[45]             Direktiva 2005/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
26. listopada 2005. o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu
pranja novca i financiranja terorizma (SL L 309, 25.11.2005.,
str. 15.).
[46]             Uredba (EZ) br. 1781/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 15. studenoga 2006. o podacima o uplatitelju koji su priloženi
uz prijenose financijskih sredstava (SL L 345, 8.12.2006., str. 1.).
[47]             Direktiva 2006/43/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
17. svibnja 2006. o zakonskim revizijama godišnjih financijskih izvještaja i
konsolidiranih financijskih izvještaja, kojom se mijenjaju direktive
Vijeća 78/660/EEZ i 83/349/EEZ i stavlja izvan snage Direktiva Vijeća
84/253/EEZ (SL L 157, 9.6.2006., str. 87.).
[48]             Uredba (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i
Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih
računovodstvenih standarda (SL L 243, 11.9.2002., str. 1.).
[49]             Direktiva 2008/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
23. travnja 2008. o ugovorima o potrošačkim kreditima i stavljanju izvan
snage Direktive 87/102/EEZ (SL L 133, 22.5.2008., str. 66.)
[50]             Direktiva 2013/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
26. lipnja 2013. o pristupu djelatnosti kreditnih institucija i bonitetnom
nadzoru kreditnih institucija i investicijskih društava, kojom se izmjenjuje
Direktiva 2002/87/EZ i stavljaju izvan snage Direktive 2006/48/EZ i 2006/49/EZ
(SL L 176, 27.6.2013., str. 338.).
[51]             ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna
na temelju djelatnosti).
[52]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[53]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[54]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[55]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[56]             Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.