				|

		52013PC0708

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o pružanju preventivne srednjoročne financijske pomoći EU-a Rumunjskoj /* COM/2013/0708 final - 2013/0338 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1. Uvod
Nakon zajedničkog EU-ova i MMF-ova
programa srednjoročne financijske pomoći Rumunjskoj od proljeća
2009. do proljeća 2011. – tijekom kojeg je europska strana isplatila 5
milijardi EUR, a MMF 12,9 milijardi EUR – Vijeće Europske unije donijelo
je 12. svibnja 2011. odluku o popratnom preventivnom programu u okviru kojeg bi
dostupna srednjoročna financijska pomoć EU-a Rumunjskoj iznosila do
1,4 milijarde EUR[1].
U drugom programu, koji je također bio zajednički program EU-a i
MMF-a, nije bilo isplate sredstava ni EU-a ni MMF-a jer je riječ o
preventivnom programu.
Dana 4. srpnja 2013., u svjetlu preostalih
rizika povezanih s platnom bilancom, rumunjske su vlasti zatražile treći
program srednjoročne financijske pomoći EU-a, ponovno u kombinaciji
sa stand-by aranžmanom MMF-a. Očekuje se da će pomoć EU-a
i MMF-a biti preventivna, pa konkretne isplate nisu predviđene. Dana
9. srpnja EFC se pozitivno očitovao o tom zahtjevu te je ovlastio
Komisiju da pregovara o novom zajedničkom preventivnom programu EU-a i
MMF-a.
Od 17. do 31. srpnja 2013. službe Komisije i
osoblje MMF-a vodili su zajedničke pregovore u Bukureštu. Dogovor na
tehničkoj razini postignut je o uvjetima i sadržaju programa. Novim
programom nastavit će se pružanje podrške gospodarskom programu vlade koji
je, među ostalim, usmjeren na konsolidaciju makroekonomske, fiskalne i
financijske stabilnosti, povećanje otpornosti i mogućnosti rasta
gospodarstva, jačanje upravne sposobnosti, reformu porezne uprave i
poboljšano upravljanje javnim financijama i nadzor nad njima. Novi program
trajao bi 24 mjeseca i bio bi sastavljen od preventivne pomoći Europske
unije u iznosu do 2 milijarde EUR i MMF-a u iznosu do 1,75 posebnih prava
vučenja (SDR) (oko 2 milijarde EUR) u kombinaciji sa stand-by aranžmanom.
Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u
iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR.
2. Makroekonomski razvoj i prognoza
Rumunjska od 2011. bilježi pozitivan
gospodarski rast. Najnoviji trendovi upućuju na to da bi rast u 2013.
mogao biti oko 2 %, nešto više od Komisijine proljetne prognoze od
1,6 %. Izniman uspjeh izvoza (uglavnom zahvaljujući automobilskoj
industriji i uslugama) i bogata žetva glavni su pokretači rasta. Tim se
pozitivnim trendovima međutim prikrivaju slaba domaća potražnja sa
stagnirajućom krivuljom potrošnje i padom ulaganja u prvoj polovini 2013.
U budućnosti očekuje se postupno
jačanje rasta zahvaljujući rezultatima strukturnih reforma, bolja
iskoristivost sredstava EU-a i uspješan nastavak izvoza zbog oporavka
europskoga gospodarstva. Računajući s prosječnom žetvom,
predviđa se da će rast u 2014. biti nešto veći od 2 %.
Očekuje se da domaća potražnja bude glavni pokretač rasta
potaknutog ulaganjima i privatnom potrošnjom, dok će neto izvoz, s obzirom
na jačanje domaće potražnje i očekivani rast uvoza u 2014.,
imati nizak negativni doprinos.
Inflacija, mjerena usklađenim indeksom
potrošačkih cijena, u razdoblju 2009. – 2011. bila je visoka, oko
6 %, ali smanjena je u 2012. na prosječno 3,4 %. Pritisak na
cijene povećao se međutim krajem 2012. i u prvoj polovini 2013.
Smirivanje inflacije očekuje se u drugoj polovini 2013. zahvaljujući
naglom padu cijena hrane i obratu baznog učinka, a zatim i pad ispod
3,5 % do kraja 2013., što je u ciljanom rasponu središnje banke
(2,5 % ± 1 postotni bod). Daljnji pad očekuje se u 2014.
3. Javne
financije
Rumunjska je tijekom posljednjih godina
uspješno konsolidirala javne financije smanjivši proračunski deficit s
9 % BDP-a u 2009. na nešto ispod 3 % u 2012. Time je omogućeno
Vijeću da 21. lipnja 2013. ukine postupak protiv Rumunjske u slučaju
prekomjernog deficita. Novim bi se programom podržao nastavak vladinih napora u
području fiskalne konsolidacije, usmjerenih na srednjoročni cilj Rumunjske
da do 2015. postigne strukturni proračunski deficit od 1 % BDP-a.
Državna tijela zadržala su ciljni deficit za 2013. iz prethodnog programa u
visini od 2,4 % u smislu europskog sustava integriranih gospodarskih
računa (ESA). Za 2014. planirana je daljnja konsolidacija u skladu s
Paktom o stabilnosti i rastu. Na temelju trenutačnih pokazatelja Rumunjska
bi težila deficitu od 2 % (u smislu ESA-e) u skladu s programom
konvergencije koji je ažuriran 2013.
U okviru srpanjskih pregovora dogovoren je rebalans
proračuna sredinom godine radi preraspodjele prihoda i rashoda, uz
zadržavanje ukupnog ciljnog deficita od 2,3 % gotovinskih sredstava i
2,4 % u smislu ESA-e. U revidiranom proračunu u obzir se uzimaju niži
prihodi i manja domaća kapitalna ulaganja, smanjuju se sredstva
rezervirana za korekcije povezane sa sredstvima EU-a i transferi drugim
jedinicama državne uprave. U pogledu proračuna za 2014. tijela razmatraju
kako povećati prihode, uglavnom na temelju proširenja porezne osnovice. Na
rashodovnoj strani važan je izazov uvođenje jedinstvenog zakona o
plaćama koji je dogovoren u okviru prvog programa.
Budući da je glavni dio potrebne fiskalne
konsolidacije postignut, težište novog programa bit će poboljšanje
fiskalnog upravljanja. Time se namjerava unaprijediti fiskalni okvir radi
usklađivanja sa zahtjevima Fiskalnog ugovora i mnogim drugim poboljšanjima
u sadržaju fiskalne strategije te u pogledu transparentnosti proračunskog
postupka. Zahtijevat će se poboljšanja u području godišnjeg i
srednjoročnog plana ulaganja, dovršetak sustava kontrole obveza (za
sprečavanje novih zaostataka u plaćanju) te poboljšanja u poreznoj
upravi u svrhu učinkovitijeg ubiranja poreza.
4. Trendovi na financijskim tržištima i u
bankarskom sektoru
Uvjeti na financijskom tržištu znatno su
poboljšani od ljeta 2012. zbog poboljšanja klime na globalnom tržištu, ali i
stabilizacije domaće političke situacije krajem godine. Stanje u
zemlji pratilo je razvoj situacije u zemljama regije te je do prve polovine
2013. ostalo relativno povoljno. Marža za kreditne izvedenice na osnovi
nastanka statusa neispunjivanja obveza (engl. credit default swap, dalje
u tekstu „CDS”) za petogodišnje rumunjske državne obveznice pala je s gotovo
500 bazičnih bodova u svibnju 2012. na ispod 200 bazičnih bodova
početkom siječnja 2013. te od kraja lipnja 2013. iznosi nešto iznad
200 bazičnih bodova. Nakon znatnih gubitaka u svibnju 2012. burzovni
indeks BET oporavio se do kraja 2012; otad se mijenjao, ali se do početka
rujna 2013. povećao za oko 10 %.
Bez obzira na porast imovine umanjene
vrijednosti (omjer loših kredita dosegnuo je 20,3 % u lipnju 2013.),
kapitalizacija bankarskog sektora zadržala se na solidnoj razini (omjer
adekvatnosti kapitala iznosio je u lipnju 14,7 %). Rizici povezani s rastućim
brojem loših kredita umanjeni su razboritom strategijom rezerviranja sredstava
u slučaju gubitaka u kreditnom poslovanju iako se na taj način stvara
pritisak na profitabilnost (u prvom polugodištu 2013., nakon trogodišnjih
gubitaka, povrat na kapital iznosio je 6 %). Središnja banka nastavlja
nadzirati banke čija su matična društva iz rubnih zemalja
europodručja koja su zadržala dostatnu količinu zaštitnog kapitala.
Učinci prelijevanja ciparske krize umanjeni su sporazumom o prijenosu
depozitne osnove rumunjske podružnice Bank of Cyprus na Marfin Bank,
podružnicu grupacije Laiki. Postupak smanjenja financijske poluge
stranih banaka i smanjenje financiranja iz matičnih društava (-14,6 %
od prosinca 2012.) u skladu su s razvojem u regiji i provode se uglavnom uredno,
ali i dalje zahtijevaju punu pozornost nadzornih tijela.
5. Platna
bilanca i zahtjevi za vanjsko financiranje
Očekuje se da će Rumunjska tijekom
predviđenog trajanja programa (24 mjeseca) zadržati neograničeni
pristup tržištima državnih obveznica, uz uvjet da ne bude nepovoljnih vanjskih
djelovanja. Marže CDS-a pale su na najnižu razinu od 2010. Očekuje se da
će se deficit na tekućem računu smanjiti od 4 % BDP-a u
2012. na oko 2 % u 2013., uglavnom zahvaljujući smanjenju trgovinskog
deficita.
Prema temeljnom scenariju u sljedeće
dvije godine ne bi trebalo doći do manjka u financiranju države ili
vanjskom financiranju. Rumunjska je međutim i dalje osjetljiva na promjene
tečaja i međunarodna kretanja kapitala. Prema nepovoljnom scenariju
financiranje tekućeg računa moglo bi se otežati, a pristup tržištu
državnih obveznica omesti. U potonjem bi slučaju prvu liniju obrane
pružila gotovinska rezerva državne riznice (za potrebe financiranja u razdoblju
od oko šest mjeseci), a u manjoj mjeri međunarodne rezerve rumunjske
središnje banke. Dođe li u Rumunjskoj do dugotrajnih i akutnih problema u
financiranju, mogao bi se aktivirati preventivni program, a dostupnim
sredstvima (2 milijarde EUR iz EU-a, plativih u dva obroka u iznosu od 1
milijarde EUR, i 2 milijarde iz stand-by aranžmana s MMF-om) mogle bi se
pokriti financijske i proračunske obveze države. Novi program bio bi i
siguran znak financijskim tržištima da je Rumunjska odlučna u provedbi
ambiciozne gospodarske reforme.
6. Potpora EU-a u okviru pomoći za
platnu bilancu dio je međunarodnih napora
U svjetlu preostalih slabosti i rizika
povezanih s platnom bilancom te uz uvjet da se rumunjska državna tijela obvežu
provoditi fiskalne, financijske i strukturne prilagodbe, Komisija
preporučuje Vijeću, nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim
odborom (GFO) 3. listopada 2013., da donese odluku o odobrenju daljnje uzajamne
pomoći Rumunjskoj kako je predviđeno člankom 143. Ugovora
(UFEU). Rumunjska vlada provodi svoj gospodarski program kako bi riješila
pitanje preostalih slabosti, ublažila preostale prijetnje održivosti platne
bilance i razvila sposobnost potrebnu za osmišljavanje i provedbu gospodarskih
politika bez međunarodne pomoći.
Komisija nadalje, nakon savjetovanja s GFO-om,
predlaže Vijeću da donese odluku o pružanju preventivne srednjoročne
financijske pomoći EU-a u iznosu do 2 milijarde EUR Rumunjskoj za doprinos
njezinoj platnoj bilanci. Zahtjevi za aktiviranje
preventivne financijske pomoći Unije i isplate mogu se podnijeti do 30.
rujna 2015.
7. Ključni sadržajni elementi novog
programa
Novim preventivnim programom pružit će se
podrška gospodarskom programu vlade koji je, među ostalim, usmjeren na
konsolidaciju makroekonomske, fiskalne i financijske stabilnosti,
povećanje otpornosti i mogućnosti rasta gospodarstva, jačanje
upravne sposobnosti, reformu porezne uprave i poboljšano upravljanje javnim
financijama i nadzor nad njima. Posebni gospodarskopolitički zahtjevi bit
će navedeni u memorandumu o razumijevanju koji će utvrditi Komisija i
rumunjska državna tijela. Pritom će se uzeti u obzir postignuća iz
prethodnih dvaju programa, a neispunjeni zahtjevi iz drugog programa bit
će preneseni u novi program.
A: Fiskalna konsolidacija
Nakon što je smanjen prekomjerni deficit, od
Rumunjske se očekuje da smanji strukturni proračunski saldo u skladu
sa zahtjevima Pakta o stabilnosti i rastu dok ne postigne srednjoročni
cilj strukturnog deficita opće države od 1 % BDP-a do 2015., što
nakon toga treba zadržati. Nadalje, u okviru programa nastavit će se
napori usmjereni na sprečavanje povećanja zaostataka u plaćanju
i na razini središnje države i na lokalnoj razini. Propisi o plaćama u
javnom sektoru moraju biti održivi, što podrazumijeva ograničenje rasta
plaća i zapošljavanja u javnom sektoru.
B: Fiskalno upravljanje i strukturna
fiskalna reforma
Da bi se učvrstila fiskalna
konsolidacija, program će uključivati daljnje jačanje okvira za
fiskalno upravljanje. Provedba Fiskalnog ugovora ključna je za to, kao i
poboljšanje višegodišnjeg proračunskog planiranja, čime će se
osigurati održivija fiskalna politika.
Vlada će imati sveobuhvatnu tehničku
potporu MMF-a i Svjetske banke u području upravljanja javnim financijama i
nadzora nad njima. Provedba sustava kontrole obveza, što se odvija u nekoliko
koraka, pridonosi smanjenju i kontroli zaostataka u plaćanjima. Kontrolni
proračunski mehanizmi u zdravstvenom sektoru jačat će se
poboljšanim okvirima za izvješćivanje i praćenje, osobito u odnosu na
bolničke i farmaceutske troškove kako bi se izbjeglo ponovno nakupljanje
zaostataka u plaćanjima. Da bi se ojačao potencijal za rast,
izraženija će se prednost davati javnim ulaganjima.
C: Upravljanje javnim dugom
Državna tijela poduzet će potrebne korake
za poboljšanje upravljanja javnim dugom u svrhu smanjenja troškova financiranja
i rizika te produženja prosječnog dospijeća javnog duga.
D: Reguliranje i nadzor u financijskom
sektoru
Državna tijela nastavit će u financijskom
sektoru poboljšavati okvir za rješavanje banaka i propise povezane s Fondom za
osiguranje depozita izmjenjujući GO 39/1996 i GEO 99/2006. Da bi ubrzala
postupak čišćenja bilanci, rumunjska središnja banka razjasnila je s
rumunjskom udrugom banaka odredbe koje se primjenjuju na otpis dugova te
će provesti sveobuhvatnu analizu kvalitete imovine u bankarskom sektoru.
Državna tijela izmijenit će propise o osiguranim obveznicama u svrhu
daljnjeg razvoja tržišta kapitala i diversifikacije izvora za financiranje
banaka. Očuvanjem kreditne discipline i izbjegavanjem moralnog hazarda
među dužnicima znatno se pridonosi jačanju financijske stabilnosti.
Vlada će se stoga nastaviti suzdržavati od prihvaćanja zakonodavnih
inicijativa (primjerice o zakonu o osobnom bankrotu) i promicanja odredaba
zakona o ovrhama, kojima bi se narušila kreditna disciplina. Uzimajući u
obzir ocjene učinka koje je izradila središnja banka, državna će se
tijela savjetovati sa svim mjerodavnim dionicima o novim pravilima koja se
odnose na odredbe s obilježjima zlouporabe u zakonu o primjeni zakonika o
građanskom postupku, osigurat će da se sudski predmeti koji se odnose
na odredbe s obilježjima zlouporabe obrađuju na višim ili specijaliziranim
sudovima te će poduzeti sve druge potrebne mjere u svrhu osiguranja
dosljedne primjene tih pravila. U svrhu jačanja nadzora nad nebankarskim
financijskim tržištem i promicanja zaštite potrošača, državna će
tijela osigurati da se propisi o integriranom nadzornom tijelu za nebankarske
financijske subjekte (financijsko nadzorno tijelo) izmijene u svrhu
usklađivanja s međunarodnom dobrom praksom.
E: Strukturne reforme
Strukturnim reformama želi se poboljšati
funkcioniranje tržišta, povećati otpornost na vanjske stresove i
ojačati dugoročni potencijal za rast u Rumunjskoj. Strukturna reforma
u okviru ovog programa dio je šire strategije utvrđene rumunjskim
nacionalnim programom reformi i obuhvaćene posebnim preporukama Rumunjskoj
u okviru europskog semestra.
Pojačat će se restrukturiranje
poduzeća u vlasništvu države, uključujući privatizaciju, kako bi
se smanjio rizik od prikupljanja zaostataka u plaćanjima i operativnih
gubitaka u proračunu opće države, uz istodobno jačanje
financijske održivosti većeg dijela poslovanja tih poduzeća. Državna
će tijela poduzeti mjere za jačanje korporativnog upravljanja
državnim poduzećima, među ostalim i u financijskom sektoru.
U energetskom sektoru provest će se dvije
mjere zaostale iz prethodnih dvaju programa, što uključuje plan
liberalizacije tržišta plina i električne energije.
Važan element strukturne refome u okviru
programa jest i poboljšanje poslovne klime i olakšanje pristupa malih i
srednjih poduzeća izvorima financiranja. Program je usmjeren na
smanjivanje administrativnog opterećenja malih i srednjih poduzeća,
olakšavanje njihova pristupa bankarskom i vlasničkom kapitalu,
povećanje pravne sigurnosti zahvaljujući boljem sustavu unosa u
zemljišne i vlasničke knjige te osiguranje potpore malim i srednjim
poduzećima pri njihovu izlasku na međunarodno tržište. Programom se
nadalje podupire reforma okvira za prava na intelektualno vlasništvo, osobito u
vezi s patentima, u svrhu privlačenja izravnih inozemnih ulaganja u
istraživanje i inovacije.
U području tržišta rada programom se
podupire dovršetak mirovinske reforme iz 2010. kojom se izjednačuje dob za
umirovljenje žena i muškaraca.
Uz prethodno opisane opće mjere za
poboljšanje učinkovitosti javne uprave u područjima koja su
ključna za provedbu programa, rumunjska će se državna tijela pozvati
da svakih šest mjeseci dostavljaju Gospodarskom i financijskom odboru
(GFO)/Gospodarskopolitičkom odboru (GPO) izvješća o napretku postignutom
u tim područjima.
F: Monetarna politika
Monetarna politika ostaje usmjerena na
stabilnost cijena u svrhu održavanja stope inflacije u ciljanom rasponu
središnje banke (2,5% ± 1 postotni bod).
2013/0338 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o pružanju preventivne srednjoročne
financijske pomoći EU-a Rumunjskoj
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 332/2002[2]
od 18. veljače 2002. o uspostavi instrumenta kojim se osigurava srednjoročna
financijska pomoć za platne bilance država članica, a posebno njezin
članak 3. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Komisije
iznesen nakon savjetovanja s Gospodarskim i financijskim odborom (GFO),
budući da:
(1)       Odlukom 2013/XXX/EU[3] Vijeće je odlučilo
odobriti Rumunjskoj uzajamnu pomoć.
(2)       Preventivna srednjoročna
financijska pomoć Rumunjskoj u okviru instrumenta pomoći platnoj
bilanci država članica primjerena je u trenutačnoj situaciji
obilježenoj nestabilnim tokovima kapitala koji utječu na tržišta u usponu,
rizicima makroekonomskih scenarija i preostalim slabostima u bankarskom
sektoru. Iako Rumunjska u trenutačnim tržišnim uvjetima ne namjerava
zahtijevati isplatu obroka, može se očekivati da će preventivna
pomoć pridonijeti konsolidaciji makroekonomske, proračunske i
financijske stabilnosti te će, zahvaljujući provedbi strukturnih
reforma, povećati otpornost i potencijal za rast rumunjskoga gospodarstva.
(3)       Ako se negativni rizici
ostvare, Rumunjska možda neće moći iz dostupnih izvora financiranja
pokriti potrebe za vanjskim financiranjem. Ti su rizici među ostalim
povezani sa znatnim vanjskim dugom i refinanciranjima u financijskom sektoru,
visokom negativnom neto pozicijom ulaganja i prelijevanjem negativnih trendova
iz europodručja. U takvom bi se stresnom scenariju preostale potrebe za
financiranjem mogle pokriti aktiviranjem preventivne financijske pomoći
EU-a.
(4)       Primjereno je Rumunjskoj
pružiti potporu EU-a u iznosu do 2 milijarde EUR na preventivnoj osnovi u
okviru instrumenta, uspostavljenog Uredbom Vijeća (EZ) br. 332/2002, kojim
se osigurava srednjoročna financijska pomoć za platne bilance država
članica. Ta se pomoć treba pružiti u kombinaciji s potporom MMF-a u
obliku stand-by aranžmana u iznosu od 1 751,34 milijuna SDR (oko 2
milijarde EUR, 170 % MMF-ove kvote za Rumunjsku) koji je odobren 27. rujna
2013. i koji državna tijela smatraju preventivnim. Svjetska je banka na
raspolaganje stavila 1 milijardu EUR u okviru programa razvojnih kredita s
mogućnošću odgođene isplate i rokom trajanja do lipnja 2015.
Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u
iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR.
(5)       Tom pomoći treba
upravljati Komisija, koja će se s državnim tijelima Rumunjske, nakon
savjetovanja s GFO-om, dogovoriti o posebnim uvjetima gospodarske politike koji
su povezani s preventivnom financijskom pomoći. Ti uvjeti trebaju biti
utvrđeni memorandumom o razumijevanju.
(6)       U pogledu preventivne naravi
te pomoći, Rumunjska neće zahtijevati isplatu ni jednog obroka iz
zajma Unije, osim ako dođe do problema u bilanci tekućih
plaćanja ili u vezi s kretanjem kapitala. Ako Rumunjska podnese Komisiji
zahtjev za financiranje, Komisija će nakon savjetovanja s GFO-om odlučiti
o aktiviranju programa te iznosu i trenutku za isplatu obroka. Detaljni
financijski uvjeti o mogućnostima isplate utvrdit će se sporazumom o
instrumentu preventivnog zajma.
(7)       Preventivna financijska
pomoć pruža se radi doprinosa uspješnoj provedbi vladina gospodarskopolitičkog
programa i na taj način podupire održivost rumunjske platne bilance,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
1.           Unija stavlja Rumunjskoj na
raspolaganje preventivnu srednjoročnu financijsku pomoć u iznosu do
najviše 2 milijarde EUR. U slučaju aktiviranja instrumenta i
isplaćivanja sredstava, pomoć će se pružiti u obliku zajma s
maksimalnim prosječnim rokom dospijeća od osam godina.
2.           Zahtjevi
za aktiviranje preventivne financijske pomoći Unije i isplate mogu se
podnijeti do 30. rujna 2015.
Članak 2.
1.           Tom pomoći upravlja
Komisija na način usklađen s obvezama Rumunjske i preporukama
Vijeća, osobito u kontekstu provedbe nacionalnog programa reformi (NPR) i
godišnje ažurirane verzije rumunjskog programa konvergencije (PK).
2.           Komisija s rumunjskim
državnim tijelima, nakon savjetovanja s GFO-om, usuglasuje posebne
gospodarskopolitičke uvjete koji su povezani s preventivnom financijskom
pomoći kako je navedeno u članku 3. stavku 3. Ti uvjeti utvrđuju
se u memorandumu o razumijevanju u skladu s obvezama i preporukama iz stavka 1.
Detaljne financijske uvjete utvrđuje Komisija sporazumom o instrumentu
preventivnog zajma.
3.           Komisija redovito, u suradnji
s GFO-om, provjerava jesu li gospodarskopolitički uvjeti povezani s tom
pomoći ispunjeni.
Članak 3.
1.           Ako Rumunjska podnese zahtjev
Komisiji za aktiviranje preventivne financijske pomoći Unije, Komisija taj
zahtjev provjerava. Nakon što se savjetuje s GFO-om, Komisija odlučuje o
tome jesu li aktiviranje pomoći i zahtjev za isplatu opravdani, a zatim
odlučuje o iznosu i trenutku isplate. U slučaju aktiviranja
financijske pomoći sredstva se moraju staviti na raspolaganje u najviše
dva obroka. Svaki obrok može se isplatiti odjedanput ili u više dijelova.
2.           Nakon aktiviranja pomoći
i nakon što zaprimi mišljenje GFO-a, Komisija odlučuje o isplati ili
djelomičnoj isplati zajma Unije.
3.           Svaka isplata obavlja se na
osnovi zadovoljavajuće provedbe gospodarskog programa rumunjske vlade koji
treba uključiti i u PK i NPR; to osobito znači da
gospodarskopolitički uvjeti utvrđeni memorandumom o razumijevanju
među ostalim uključuju sljedeće:
(a)
donošenje proračuna i provedbu politika u
skladu s fiskalnom konsolidacijom koja proizlazi iz obveza Rumunjske u okviru
Pakta o stabilnosti i rastu u cilju postizanja srednjoročnih
proračunskih ciljeva Rumunjske do 2015. i njihova održavanja nakon toga;
(b)
zadržavanje u cijelosti mjera usuglašenih u okviru
prethodnih dvaju programa i ispunjivanje svih preostalih neispunjenih uvjeta;
(c)
daljnje jačanje okvira za fiskalno
upravljanje, među ostalim i provedbom članka 3. Ugovora o
stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji
(Fiskalni ugovor), čime se osigurava učvršćivanje fiskalne
konsolidacije; posebna pozornost posvećuje se poboljšanju višegodišnjeg
proračunskog planiranja, provedbi učinkovitog sustava kontrole
obveza, učinkovitijem ubiranju poreza i poboljšanom planiranju ulaganja;
(d)
pravodobnu provedbu akcijskih planova donesenih kao
odgovor na nalaze funkcijskih preispitivanja Svjetske banke u razdoblju 2010. –
2011. i uspostavljanje središnjeg tijela za provedbu radi boljeg
određivanja političkih prioriteta na državnoj razini:
(e)
rješavanje zaostataka u plaćanjima i
jačanje mehanizama proračunske kontrole u zdravstvenom sektoru
zahvaljujući poboljšanju okvira za izvješćivanje i praćenje;
(f)
provedbu strateškog akcijskog plana za zdravstvo,
racionalizaciju bolničke strukture i povećanje opsega primarne
zaštite u svrhu povećanja razine zdravlja;
(g)
poboljšano upravljanje javnim dugom u svrhu
smanjivanja rizika te konsolidacije i proširenja krivulje prinosa za državne
obveznice;
(h)
daljnje jačanje okvira za rješavanje banaka,
interventnog plana središnje banke i korporativnog upravljanja Fondom za
osiguranje depozita, provedbe mjera za brže pročišćivanje bankovnih
bilanci i očuvanje kreditne discipline u bankovnom sektoru;
(i)
usklađivanje propisa o financijskom nadzornom
tijelu s međunarodnom dobrom praksom radi jačanja nadzora na
nebankarskom financijskom tržištu;
(j)
restrukturiranje poduzeća u državnom
vlasništvu, među ostalim i prodajom udjela u vlasništvu, i jačanje
korporativnog upravljanja njima;
(k)
daljnju provedbu mjera za poboljšanje poslovne
klime, među ostalim i smanjivanjem administrativnog opterećenja malih
i srednjih poduzeća te mjerama da im se olakša pristup financiranju.
4.           Ako bude potrebno za
financiranje zajma, dopušta se razborita uporaba kamatnih ugovora o razmjeni s
drugim ugovornim stranama najvišeg boniteta. Komisija obavješćuje GFO o
svakom mogućem refinanciranju zaduženja ili restrukturiranju financijskih
uvjeta.
Članak 4.
Ova Odluka stupa na snagu na dan
priopćenja.
Članak 5.
Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
IZJAVA O PRORAČUNSKOM
UČINKU
(usp.
članak 16. Unutarnjeg poslovnika)
PODRUČJE POLITIKE: GLAVA 01 –
GOSPODARSKI I FINANCIJSKI POSLOVI
AKTIVNOST: FINANCIJSKE OPERACIJE I
INSTRUMENTI
1.           NAZIV PRIJEDLOGA, PREDMETNA
PRORAČUNSKA LINIJA I GLAVA
Prijedlog uredbe Vijeća o pružanju
srednjoročne financijske pomoći EU-a Rumunjskoj u kombinaciji s
Preporukom za odluku Vijeća o odobrenju uzajamne pomoći Rumunjskoj.
01 04 01 01 Jamstva Europske unije za zajmove EU-a
za potporu platnim bilancama.
2.           PRAVNA OSNOVA:
Članak 143. UFEU-a, članak 352. UFEU-a,
Uredba Vijeća br. 332/2002.
3.           UKUPNI IZNOSI ZA FINACIJSKU
GODINU (U EUR)
U stavci je navedena struktura jamstva koje
osigurava Europska unija. Time se Komisiji omogućuje servisiranje duga
(glavnice, kamate i drugi troškovi) u slučaju da dužnik (Rumunjska) ne
ispuni obvezu.
Unos u proračunu („p. m.”) koji se odnosi na
proračunsko jamstvo aktivira se samo u slučaju stvarnog
iskorištavanja jamstva. Iskorištavanje jamstva načelno se ne očekuje.

3a – Tekuća godina
Nije primjenjivo
   ||   || Odobr.sred.
 Prvotno odobrena sredstva za financijsku godinu (proračun) ||   ||
 Preraspodjela ||   ||
 Dodatna odobrena sredstva ||   ||
 Ukupna odobrena sredstva ||   ||
 Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada ||   ||
 Dostupna razlika ||   ||
 Iznos za predloženu mjeru ||   ||
3b – Prijenosi
Nije primjenjivo
   ||   || Odobr.sred.
 Prijenosi ||   ||
 Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada ||   ||
 Dostupna razlika ||   ||
 Iznos za predloženu mjeru ||   ||
3c – Sljedeća financijska godina
Nije primjenjivo
   ||   || Odobr.sred.
 Prvotno odobrena sredstva za financijsku godinu (proračun) ||   || p. m.
 Preraspodjela ||   ||
 Dodatna odobrena sredstva ||   ||
 Ukupna odobrena sredstva ||   ||
 Odobrena sredstva rezervirana u okviru drugog programa rada ||   ||
 Dostupna razlika ||   ||
 Iznos za predloženu mjeru ||   || p. m.
4.           OPIS MJERE
Predložena preventivna srednjoročna
pomoć EU-a Rumunjskoj sastoji se, u slučaju aktiviranja, od zajma
EU-a (financira se zaduženjem EU-a na međunarodnim tržištima kapitala ili
kod financijskih institucija) u iznosu do 2 milijarde EUR. Pomoć će
se pružiti u okviru međunarodnog paketa financiranja, osobito zajmom MMF-a
u iznosu od 1,75 milijardi SDR (oko 2 milijarde EUR) u okviru stand-by
aranžmana. Svjetska je banka na raspolaganje stavila 1 milijardu EUR u okviru
programa razvojnih kredita s mogućnošću odgođene isplate.
Svjetska će banka osim toga nastaviti pružati prethodno odobrenu potporu u
iznosu od 891 milijun EUR, od čega treba isplatiti još 514 milijuna EUR.
Preventivna srednjoročna financijska potpora EU-a Rumunjskoj namijenjena
je rješavanju pitanja preostalih rizika povezanih s održivošću platne
bilance Rumunjske; iako je deficit na tekućem računu znatno smanjen,
promjenjivost u tokovima kapitala upućuje na rizike za financiranje.
Preventivnom pomoći nastavlja se i pružanje potpore vladinu gospodarskom
programu koji je, među ostalim, usmjeren na konsolidaciju makroekonomske,
fiskalne i financijske stabilnosti, jačanje upravne sposobnosti, reformu
porezne uprave i poboljšano upravljanje javnim financijama i nadzor nad njima
te povećanje otpornosti i jačanje potencijala za rast rumunjskoga
gospodarstva. Naposljetku, pomoć kojom upravlja Komisija, u savjetovanju s
Gospodarskim i financijskim odborom, način je za poticanje
usklađenosti gospodarskih politika Rumunjske s obvezama zemlje u kontekstu
EU-a i preporuka Vijeća, osobito u pogledu provedbe nacionalnog programa
reforma i programa konvergencije.
Sredstva EU-a prikupljena na tržištima kapitala
ili od financijskih institucija u svrhu pružanja zajma Rumunjskoj, u
slučaju da Rumunjska podnese zahtjev i Komisija ga nakon savjetovanja s
GFO-om pozitivno ocijeni, osigurana su jamstvom EU-a. Zajam se prikuplja na tržištima
kapitala ili od financijskih institucija. Glavnica zajmova koji se mogu
odobriti Rumunjskoj iznosila bi do najviše 2 milijarde EUR.
Jamstvo koje preuzima EU strukturirano je tako da
Komisiji omogući servisiranje duga u slučaju da Rumunjska ne ispuni
svoje obveze.
U svrhu ispunjivanja svojih obveza Komisija može
iskoristiti svoja gotovinska sredstva za privremeno servisiranje duga. U tom
slučaju primjenjuje se članak 12. Uredbe Vijeća (EC, Euratom)
br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke br. 94/728/EZ,
Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 130,
31.5.2000., str. 1.).
5.           PRIHVAĆENA METODA
IZRAČUNA
Nije primjenjivo.
6.           RASPORED PLAĆANJA (U
EUR)
Nije primjenjivo.
 Naslov || Odobrena sredstva || Plaćanja
   ||   ||   || Godina n || Godina n+1 || Godina n+2 || Godina n+3 || Sljedeće financijske godine
   || Godina n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Godina n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Godina n ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Godina n+1 ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Ukupno ||   ||   ||   ||   ||   ||
[1]               Prvi program bio je obuhvaćen Odlukom Vijeća
2009/459/EZ, a drugi program Odlukom Vijeća 2011/288/EU.
[2]               SL L 53, 23.2.2002, str. 1.
[3]               Vidjeti str. xx ovog Službenog lista.


				|

		52014PC0622

			Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA kojom se Republici Estoniji odobrava primjena posebne mjere odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) te članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost /* COM/2014/0622 final - 2014/0288 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
U skladu s člankom 395. stavkom 1.
Direktive 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza
na dodanu vrijednost (dalje u tekstu „Direktiva o PDV-u”), Vijeće, koje
djeluje jednoglasno na prijedlog Komisije, može bilo kojoj državi članici
odobriti primjenu posebnih mjera za odstupanje od odredbi te Direktive kako bi
se pojednostavio postupak naplate PDV-a ili spriječili određeni
oblici utaje ili izbjegavanja poreza.
Dopisom evidentiranim u Komisiji 26. svibnja
2014. Estonija je zatražila odobrenje za primjenu mjere koja odstupa od
općih načela koja se primjenjuju na pravo na odbitak ulaznog poreza u
pogledu osobnih automobila. U skladu s člankom 395. stavkom 2. Direktive o
PDV-u Komisija je dopisom od 11. lipnja 2014. obavijestila druge države
članice o zahtjevu Estonije. Dopisom od 12. lipnja 2014. Komisija je
obavijestila Estoniju da ima sve informacije koje smatra potrebnima za procjenu
zahtjeva.
Opći kontekst
Člancima 168. i 168.a Direktive o PDV-u
predviđeno je da porezni obveznik ima pravo na odbitak PDV-a
obračunatog pri kupnji izvršenoj u svrhu transakcija koje podliježu
porezu. Članak 26. stavak 1. točka (a) te Direktive
nalaže da se uporaba robe koja je dio imovine poduzeća u privatne svrhe
smatra pružanjem usluga uz naknadu ako se PDV za tu robu mogao odbiti. Taj
sustav omogućuje povrat prvotno odbijenog PDV-a u pogledu privatne
uporabe.
U slučaju osobnih automobila teško je
primijeniti taj sustav, posebno zato što je teško odrediti granicu između
privatne i poslovne uporabe. Kada se vodi evidencija, to stvara dodatno
opterećenje i poslovanju i administraciji zbog njezina vođenja i
provjere, čak i ako bi Estonija iskoristila mogućnost pruženu u
članku 168.a Direktive o PDV-u kako bi ograničila odbitak troškova
povezanih s poslovnim automobilima na udio stvarne poslovne uporabe
određenog poreznog obveznika.
Stoga je Estonija zamolila da joj se dopusti
ograničavanje prava odbitka na određeni postotak kako bi ona onda
mogla poslovne subjekte osloboditi podnošenja računa za porez za privatnu
uporabu. Prednost toga je pojednostavnjenje sustava za sve uključene
strane čime bi se istovremeno sprječavala utaja ili izbjegavanje
plaćanja poreza koji su rezultat netočnog vođenja evidencije.
Na temelju informacija koje je dostavila
Estonija čini se da u prosjeku 50 % uporabe poslovnih osobnih automobila
čini uporaba u privatne svrhe. Stoga bi ograničenje postotka trebalo
odrediti na 50 %.
Novi sustav primjenjivao bi se na sve osobne
automobile koji imaju najviše do osam sjedala uz vozačevo sjedalo i koji
ne premašuju 3500 kilograma te se ne upotrebljavaju isključivo u poslovne
svrhe. No osobni automobili koji se upotrebljavaju za određene
specifične djelatnosti bili bi izuzeti od ograničenja prava na
odbitak i na njih bi se primjenjivala uobičajena pravila: automobili
kupljeni radi preprodaje, najma ili zakupa, automobili za prijevoz putnika (kao
što su taksiji) i automobili koji se upotrebljavaju za  tečajeve vožnje.
Odstupanje bi vremenski bilo ograničeno
na razdoblje do 31. prosinca 2017. kako bi se moglo ocijeniti odražava li
ograničenje na 50 % još uvijek točno ukupni odnos između
poslovne i privatne uporabe. Zahtjev za produženje morao bi biti popraćen
izvješćem koje bi sadržavalo pregled primijenjenog postotka i koje bi
moralo biti poslano Komisiji zajedno s tim zahtjevom do 31. ožujka 2017.
Postojeće odredbe u području
obuhvaćenom prijedlogom
Slična odstupanja u pogledu prava na
odbitak dana su drugim državama članicama.
Člankom 176. Direktive o PDV-u određuje
se da Vijeće odlučuje za koje se troškove ne daje pravo na odbitak
PDV-a. Do te je odluke državama članicama dopušteno zadržati izuzeća
koja su bila na snazi 1. siječnja 1979. Stoga postoji izvjestan broj
odredbi „u mirovanju” kojima se ograničava pravo na odbitak u vezi s
osobnim automobilima.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
Ne primjenjuje se.
Prikupljanje stručnih mišljenja i
njihova upotreba
Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim
stručnjacima.
Ocjena učinka
Cilj prijedloga Odluke prvenstveno je
pojednostavnjenje naplate PDV-a za osobne automobile koji se djelomično
koriste u privatne svrhe i stoga ona ima potencijalno pozitivan učinak.
Istovremeno se sprječava utaja poreza zbog netočnog vođenja
evidencije.
Međutim, zbog uskog područja
primjene odstupanja i njegove vremenski ograničene primjene učinak
će u svakom slučaju biti ograničen.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Sažetak predloženog djelovanja
Odobrenje Estoniji da ograniči pravo
odbitka na 50 % PDV-a na troškove za poslovna osobna vozila koja se ne
upotrebljavaju isključivo u poslovne svrhe. Kada je pravo na odbitak
ograničeno, poreznog obveznika oslobađa se od podnošenja računa
za PDV za privatnu uporabu automobila.
Pravna osnova
Članak 395. Direktive o PDV-u.
Načelo supsidijarnosti
S obzirom na odredbu Direktive o PDV-u na
kojoj se prijedlog temelji, prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije.
Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti zbog sljedećeg:
Odluka se odnosi na odobrenje dano državi
članici na njezin vlastiti zahtjev i ne predstavlja nikakvu obvezu.
S obzirom na ograničeno područje
primjene odstupanja, posebna je mjera proporcionalna cilju koji se želi
postići.
Izbor instrumenata
U skladu s člankom 395. Direktive o PDV-u
odstupanje od uobičajenih pravila o PDV-u moguće je samo uz odobrenje
Vijeća koje djeluje jednoglasno na prijedlog Komisije. Osim toga, odluka
Vijeća najprikladniji je instrument s obzirom na to da ona može biti
upućena pojedinačnim državama članicama.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Prijedlog nema nikakav utjecaj na
proračun Unije.
5.           NEOBVEZNI ELEMENTI
Prijedlog sadržava klauzulu o vremenskom
ograničenju valjanosti.
2014/0288 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
kojom se Republici Estoniji odobrava primjena
posebne mjere odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) te
članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu
poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća
2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu
vrijednost[1],
a posebno njezin članak 395. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Dopisom evidentiranim u
Komisiji 26. svibnja 2014. Estonija je zatražila odobrenje za odstupanje od
odredbi Direktive 2006/112/EZ kojima se određuje pravo na odbitak ulaznog
poreza u pogledu osobnih vozila.
(2)       Komisija je dopisom od 11.
lipnja 2014. obavijestila druge države članice o zahtjevu Estonije.
Dopisom od 12. lipnja 2014. Komisija je obavijestila Estoniju da ima sve
informacije koje smatra potrebnima za procjenu zahtjeva.
(3)       Člancima 168. i 168.a
Direktive 2006/112/EZ utvrđuje se pravo poreznog obveznika na odbitak
poreza na dodanu vrijednost (PDV-a) obračunatog za isporuku robe ili
usluga koje je primio u svrhu svojih oporezovanih transakcija. Članak 26.
stavak 1. točka (a) te Direktive sadržava uvjet o podnošenju računa
za PDV kada se poslovna imovina upotrebljava u privatne svrhe.
(4)       Privatnu uporabu često
je vrlo teško točno utvrditi, a čak i kada je to moguće,
mehanizam kojim bi se to utvrdilo često je kompliciran. Prema zatraženom
odobrenju iznos PDV-a na troškove koji se mogu odbiti za osobne automobile koji
se ne koriste samo za poslovne svrhe trebao bi, uz neke iznimke, biti
utvrđen u obliku paušalne postotne stope. Na temelju trenutačno
dostupnih informacija, tijela uprave Estonije smatraju da je stopa od 50 %
opravdana. Kako bi se izbjeglo dvostruko oporezivanje, istovremeno bi se
zahtjev za podnošenje računa za PDV na privatnu uporabu osobnih automobila
trebao obustaviti za automobile koji podliježu tom ograničenju. Mjerom
pojednostavnjenja uklanja se potreba za vođenjem evidencije o privatnoj
uporabi poslovnih automobila i istovremeno sprječava utaja poreza zbog
netočnog vođenja evidencije.
(5)       Ograničenje prava na
odbitak trebalo bi se prema zatraženom odobrenju primijeniti na PDV plaćen
na kupnju, zakup, stjecanje unutar Zajednice i uvoz određenih osobnih
automobila i na s njima povezane troškove, uključujući kupnju goriva.
(6)       Zatraženo odobrenje trebalo
bi se primjenjivati samo na osobne automobile čija najveća odobrena
masa ne premašuje 3500 kilograma i koji nemaju više od osam sjedala uz
vozačevo sjedalo, s obzirom na to da bi privatna uporaba osobnih
automobila koji premašuju 3500 kilograma ili koji imaju više od osam sjedala uz
vozačevo sjedalo bila zanemariva zbog njihove prirode ili zbog vrste posla
za koji se oni upotrebljavaju. Trebalo bi također dati detaljan popis
osobnih automobila koji nisu obuhvaćeni tim odobrenjem, na temelju njihove
specifične uporabe.
(7)       Odobrenje bi vremenski
trebalo biti ograničeno do 31. prosinca 2017. kako bi se omogućila
revizija neophodnosti i učinkovitosti mjere odstupanja i stope raspodjele
između poslovne i privatne uporabe na kojoj se ono temelji.
(8)       Ako Estonija smatra da je
potrebno produženje odobrenja nakon 2017., ona treba najkasnije do 31. ožujka
2017. Komisiji dostaviti  zahtjev za produženje i izvješće koje će
obuhvaćati pregled primijenjenog postotka ograničenja.
(9)       Odstupanje će imati samo
zanemariv učinak na sveukupni prikupljeni prihod od poreza u fazi
konačne potrošnje i neće imati negativan učinak na vlastita
sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odstupajući od članaka 168. i 168.a
Direktive 2006/112/EZ Estoniji se odobrava ograničavanje prava na odbitak
poreza na dodanu vrijednost (PDV-a) na troškove osobnih automobila koji se ne
upotrebljavaju isključivo u poslovne svrhe na 50 %.
Članak 2.
Odstupajući od članka 26.
stavka 1. točke (a) Direktive 2006/112/EZ Estonija korištenje
automobila koji podliježe ograničenju odobrenom u skladu s člankom 1.
ove Odluke neće tretirati kao isporuku usluga uz naknadu u privatne svrhe
osobnim automobilom obuhvaćenim imovinom poslovne djelatnosti poreznog
obveznika.
Članak 3.
Troškovi navedeni u članku 1.
obuhvaćaju kupnju, zakup, nabavu unutar Zajednice i uvoz osobnih
automobila koji se ne upotrebljavaju isključivo u poslovne svrhe te
troškove u vezi s održavanjem, popravcima i gorivom za takve automobile.
Članak 4.
Odluka se primjenjuje samo na osobne
automobile s najvećom odobrenom masom koja ne premašuje 3500 kilograma te
koji nemaju više od osam sjedala uz vozačevo sjedalo.
Članak 5.
Članci 1. i 2. ne primjenjuju se na
sljedeće kategorije osobnih automobila:
(a) automobile kupljene za preprodaju, najam
ili zakup;
(b) automobile za prijevoz putnika uz naplatu,
uključujući taksi-usluge;
(c) automobile koji služe za tečajeve
vožnje.
Članak 6.
Ova Odluka prestaje važiti 31. prosinca
2017. Zahtjev za produženje odobrenja iz ove Odluke mora se predati Komisiji do
30. ožujka 2017. uz izvješće koje uključuje pregled postotka
određenog u članku 1.
Članak 7.
Ova je Odluka upućena Republici Estoniji.

Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 347, 11.12.2006., str. 1.