				|

		52014PC0324

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o usvajanju eura u Latviji 1. siječnja 2015. /* COM/2014/0324 final - 2014/0170 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Vijeće je 3. svibnja 1998. odlučilo
da su Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Irska, Italija,
Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Austrija i Finska ispunili potrebne uvjete za
usvajanje eura 1. siječnja 1999. Danska i Ujedinjena Kraljevina
iskoristile su svoje klauzule o izuzimanju i stoga ih Vijeće nije ocjenjivalo.
Vijeće je Grčku i Švedsku tretiralo kao države članice s
odstupanjem. Vijeće je 19. lipnja 2000. odlučilo da je Grčka
ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2001.
Zemlje koje su pristupile Europskoj uniji 1. svibnja 2004. (Češka,
Estonija, Cipar, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovenija i
Slovačka) postale su države članice s odstupanjem u skladu s
člankom 4. odgovarajućeg Akta o pristupanju. Vijeće je 11.
srpnja 2006. odlučilo da je Slovenija ispunila potrebne uvjete za
usvajanje eura 1. siječnja 2007. Bugarska i Rumunjska, koje su
pristupile Europskoj uniji 1. siječnja 2007., postale su države članice
s odstupanjem u skladu s člankom 5. odgovarajućeg Akta o pristupanju.
Vijeće je 10. srpnja 2007. odlučilo da su Cipar i Malta ispunili
potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2008. Vijeće je 8.
srpnja 2008. odlučilo da je Slovačka ispunila potrebne uvjete za
usvajanje eura 1. siječnja 2009. Vijeće je 13. srpnja 2010.
odlučilo da je Estonija ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura
1. siječnja 2011. Hrvatska je pristupila Europskoj uniji 1. srpnja
2013. i postala država članica s odstupanjem u skladu s člankom 5.
Akta o pristupanju. Vijeće je 9. srpnja 2013. odlučilo da je Latvija
ispunila potrebne uvjete za usvajanje eura 1. siječnja 2014.
Člankom 140. stavkom 1. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije („Ugovor”) propisuje se da Komisija i Europska
središnja banka najmanje jednom svake dvije godine ili na zahtjev države
članice s odstupanjem trebaju izvijestiti Vijeće o napretku koji su
države članice s odstupanjem ostvarile u ispunjavanju svojih obveza u
odnosu na ostvarenje ekonomske i monetarne unije. Na temelju svojeg izvješća
i izvješća ESB-a Komisija bi trebala Vijeću dostaviti prijedlog
Odluke Vijeća, u skladu s postupkom utvrđenim u članku 140.
stavku 2. Ugovora, o prestanku odstupanja država članica koje ispunjavaju
potrebne uvjete.
Komisijino Izvješće o konvergenciji i
izvješće o konvergenciji ESB-a objavljeni su 4. lipnja 2014. Izvješća
obuhvaćaju provjeru usklađenosti nacionalnog zakonodavstva Litve,
uključujući statute njezine nacionalne središnje banke, s
člancima 130. i 131. Ugovora i Statutom ESSB-a i ESB-a. U izvješćima
se razmatra i postizanje visokog stupnja održive konvergencije s obzirom na
ispunjavanje konvergencijskih kriterija i uzima u obzir nekoliko drugih
čimbenika koji su propisani člankom 140. stavkom 1. posljednjim
podstavkom Ugovora.
U svojem izvješću o konvergenciji
Komisija zaključuje da Litva ispunjava uvjete za usvajanje eura.
Na temelju svojeg izvješća i
izvješća ESB-a, Komisija je donijela priloženi prijedlog Odluke
Vijeća o prestanku odstupanja Litve s učinkom od 1. siječnja
2015.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA
Rasprave s državama članicama o izazovima
ekonomske politike u državama članicama redovito se vode pod
različitim naslovima u Gospodarskom i financijskom odboru i
ECOFIN-u/Euroskupini. Te rasprave uključuju neslužbene rasprave o
pitanjima koja su posebno važna za pripremu konačnog ulaska u
europodručje (uključujući tečajne politike). Dijalog s
akademskom zajednicom i drugim zainteresiranim skupinama odvija se u okviru
konferencija/seminara i na ad hoc osnovi.
Gospodarska kretanja u europodručju i u
državama članicama ocjenjuju se u okviru različitih postupaka
usklađivanja i nadzora ekonomske politike (posebno u skladu s člankom
121. Ugovora), kao i u okviru redovitog praćenja i analize kretanja unutar
dotične države, ali i na cijelom području (uključujući
predviđanja, redovite objave, doprinos Gospodarskom i financijskom odboru
i ECOFIN-u/Euroskupini) što provodi Komisija. U skladu s načelom
proporcionalnosti i s obzirom na proteklu praksu službena procjena učinka
nije provedena.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
3.1.        Pravna osnova
Pravna osnova ovog prijedloga je članak
140. stavak 2. Ugovora, kojim se utvrđuje postupak za odluku Vijeća o
usvajanju eura i za prestanak odstupanja dotičnih država članica.
Vijeće odlučuje na prijedlog
Komisije, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i nakon rasprave u
Europskom vijeću te nakon što dobije preporuku kvalificirane većine
onih članova Vijeća koji predstavljaju države članice čija
je valuta euro.
3.2.        Supsidijarnost i
proporcionalnost
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
Ova inicijativa ne prelazi ono što je potrebno
za ostvarivanje njezina cilja i stoga je u skladu s načelom
proporcionalnosti.
3.3.        Odabir pravnog instrumenta
Instrument Odluke jedini je primjereni pravni
instrument u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora.
4.           POSLJEDICA ZA PRORAČUN
Prijedlog ne utječe na proračun
Unije.
2014/0170 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o usvajanju eura u Latviji 1. siječnja
2015.

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 140. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir izvješće Europske
komisije[1],
uzimajući u obzir izvješće Europske
središnje banke[2],
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
parlamenta,
uzimajući u obzir raspravu u Europskom
vijeću,
uzimajući u obzir preporuku članova
Vijeća koji predstavljaju države članice čija je valuta euro,
budući da:
(1)       Treća faza ekonomske i
monetarne unije („EMU”) započela je 1. siječnja 1999. Vijeće je,
u sastavu šefova država i vlada na sastanku u Bruxellesu 3. svibnja 1998.,
odlučilo da su Belgija, Njemačka, Španjolska, Francuska, Irska,
Italija, Luksemburg, Nizozemska, Austrija, Portugal i Finska ispunili uvjete
potrebne za usvajanje eura 1. siječnja 1999.[3]
(2)       Odlukom 2000/427/EZ[4] Vijeće je
odlučilo da je Grčka ispunila uvjete potrebne za usvajanje eura 1.
siječnja 2001. Odlukom 2006/495/EZ[5]
Vijeće je odlučilo da je Slovenija ispunila uvjete potrebne za
usvajanje eura 1. siječnja 2007. Odlukama 2007/503/EZ[6] i 2007/504/EZ[7] Vijeće je
odlučilo da su Cipar i Malta ispunili potrebne uvjete za usvajanje eura 1.
siječnja 2008. Odlukom 2008/608/EZ[8]
Vijeće je odlučilo da je Slovačka ispunila uvjete potrebne za
usvajanje eura. Odlukom 2010/416/EU[9]
Vijeće je odlučilo da je Estonija ispunila uvjete potrebne za
usvajanje eura. Odlukom 2013/387/EZ[10]
Vijeće je odlučilo da je Latvija ispunila uvjete potrebne za
usvajanje eura.
(3)       U skladu sa stavkom 1.
Protokola o određenim odredbama koje se odnose na Ujedinjenu Kraljevinu
Velike Britanije i Sjeverne Irske priloženog Ugovoru o osnivanju Europske
zajednice („Ugovor o EZ-u”), Ujedinjena Kraljevina obavijestila je Vijeće
da ne namjerava prijeći u treću fazu EMU-a 1. siječnja 1999. Ta
obavijest nije mijenjana. U skladu sa stavkom 1. Protokola o određenim
odredbama koje se odnose na Dansku priloženog Ugovoru o EZ-u i odlukom šefova
država ili vlada u Edinburghu u prosincu 1992. Danska je obavijestila
Vijeće da neće sudjelovati u trećoj fazi EMU-a. Danska nije
zatražila pokretanje postupka iz članka 140. stavka 2. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije („Ugovor”).
(4)       Na temelju Odluke 98/317/EZ,
za Švedsku vrijedi odstupanje kako je utvrđeno člankom 139. stavkom
1. Ugovora. U skladu s člankom 4. Akta o pristupanju iz 2003.[11] za Češku, Litvu,
Mađarsku i Poljsku vrijedi odstupanje kako je utvrđeno člankom
139. stavkom 1. Ugovora. U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju iz 2005.[12] za Bugarsku i Rumunjsku
vrijedi odstupanje kako je utvrđeno člankom 139. stavkom 1. Ugovora.
U skladu s člankom 5. Akta o pristupanju[13],
za Hrvatsku vrijedi odstupanje kako je utvrđeno člankom 139.
stavkom 1. Ugovora.
(5)       Europska središnja banka
(„ESB”) osnovana je 1. srpnja 1998. Europski monetarni sustav zamijenjen
je europskim tečajnim mehanizmom čija je uspostava usuglašena
rezolucijom Europskog vijeća o uspostavi europskog tečajnog mehanizma
u trećoj fazi ekonomske i monetarne unije od 16. lipnja 1997.[14] Postupci
predviđeni za tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i
monetarne unije (ERM II) utvrđeni su Sporazumom od 16. ožujka 2006.
između Europske središnje banke i nacionalnih središnjih banaka država
članica izvan europodručja o utvrđivanju operativnih postupaka
za europski tečajni mehanizam u trećoj fazi ekonomske i monetarne
unije.[15]
(6)       Člankom 140. stavkom 2.
Ugovora utvrđuju se postupci za prestanak odstupanja za dotične
države članice. Komisija i ESB najmanje jednom svake dvije godine ili na
zahtjev države članice s odstupanjem izvješćuju Vijeće u skladu
s postupkom utvrđenim u članku 140. stavku 1. Ugovora.
(7)       Nacionalno zakonodavstvo
država članica, uključujući statute nacionalnih središnjih
banaka, trebalo bi prema potrebi prilagoditi kako bi se osigurala
usklađenost s člancima 130. i 131. Ugovora i Statutom Europskog
sustava središnjih banaka i Europske središnje banke („Statut ESSB-a i ESB-a”).
Izvješća Komisije i ESB-a osiguravaju detaljnu procjenu usklađenosti
zakonodavstva Litve s člancima 130. i 131. Ugovora i Statuta ESSB-a i
ESB-a.
(8)       U skladu s člankom 1.
Protokola br. 13. o konvergencijskim kriterijima iz članka 140. Ugovora,
kriterij stabilnosti cijena iz članka 140. stavka 1. prve alineje Ugovora
znači da država članica ima održivu razinu cijena i prosječnu
stopu inflacije, promatrano tijekom jedne godine uoči provjere, koja ne
prelazi za više od jedan i pol postotna boda stopu inflacije u najviše trima
državama članicama koje su ostvarile najbolje rezultate s obzirom na
stabilnost cijena. Za potrebe kriterija stabilnosti cijena, inflacija se mjeri
harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (HICP) određenima u
Uredbi Vijeća (EZ) br. 2494/95[16].
Kako bi se ocijenilo ispunjavanje kriterija stabilnosti cijena, inflacija države
članice mjeri se postotnom promjenom aritmetičke sredine 12
mjesečnih indeksa u odnosu na aritmetičku sredinu 12 mjesečnih
indeksa prethodnog razdoblja. Komisija i ESB u svojim su izvješćima uzeli
u obzir referentnu vrijednost izračunanu kao jednostavnu aritmetičku
sredinu stopa inflacije triju država članica koje su ostvarile najbolje
rezultate s obzirom na stabilnost cijena uvećanu za 1,5 postotni bod.
Tijekom jednogodišnjeg razdoblja sa završetkom u travnju 2014. izračunana
referentna vrijednost inflacije bila je 1,7 %, pri čemu su Latvija,
Portugal i Irska bile tri države članice koje su ostvarile najbolje
rezultate s obzirom na stabilnost cijena, sa stopama inflacije od 0,1 %, 0,3 %
odnosno 0,3 %. Iz država članica s najboljim rezultatima opravdano je
isključiti one čije se stope inflacije ne mogu smatrati smislenim
vrijednostima za druge države članice. Takva su odstupanja ranije
utvrđena u izvješćima o konvergenciji iz 2004., 2010. i 2013. U
sadašnjem je trenutku opravdano izuzeti Grčku, Bugarsku i Cipar iz zemalja
s najboljim rezultatima[17].
Njih zamjenjuju Latvija, Portugal i Irska, države članice sa
sljedećom najnižom prosječnom stopom inflacije, za potrebe
izračuna referentne vrijednosti.
(9)       U skladu s člankom 2.
Protokola br. 13., kriterij proračunskog stanja iz članka 140. stavka
1. druge alineje Ugovora znači da se u trenutku provjere na državu
članicu ne primjenjuje Odluka Vijeća na temelju članka 126.
stavka 6. Ugovora o postojanju prekomjernog deficita.
(10)     U skladu s člankom 3.
Protokola br. 13., kriterij sudjelovanja u tečajnom mehanizmu Europskog
monetarnog sustava iz članka 140. stavka 1. treće alineje Ugovora
znači da je država članica poštovala normalan raspon fluktuacija
tečajnog mehanizma Europskog monetarnog sustava bez ozbiljnih napetosti
najmanje dvije godine prije provjere. Osobito, država članica nije
samoinicijativno devalvirala bilateralnu središnju stopu svoje valute u odnosu
na euro tijekom tog razdoblja. Od 1. siječnja 1999. ERM II osigurava okvir
za ocjenjivanje ispunjavanja tečajnog kriterija. Pri ocjenjivanju
ispunjavanja tog kriterija, Komisija i ESB u svojim su izvješćima
provjerili dvogodišnje razdoblje sa završetkom 15. svibnja 2014.
(11)     U skladu s člankom 4.
Protokola br. 13., kriterij konvergencije kamatnih stopa iz članka 140.
stavka 1. četvrte alineje Ugovora znači da je država članica
tijekom jedne promatrane godine prije provjere imala prosječnu nominalnu
dugoročnu kamatnu stopu koja ne prelazi za više od dva postotna boda kamatnu
stopu najviše triju država članica koje su ostvarile najbolje rezultate s
obzirom na stabilnost cijena. Za potrebe kriterija konvergencije kamatnih stopa
korištene su usporedive kamatne stope desetogodišnjih referentnih državnih
obveznica. Kako bi se ocijenilo ispunjavanje kriterija kamatne stope, Komisija
i ESB u svojim su izvješćima uzeli u obzir referentnu vrijednost
izračunanu kao jednostavnu aritmetičku sredinu nominalnih
dugoročnih kamatnih stopa triju država članica koje su ostvarile
najbolje rezultate s obzirom na stabilnost cijena uvećanu za dva postotna
boda. Referentna vrijednost temelji se na dugoročnim kamatnim stopama u
Latviji (3,3 %), Irskoj (3,5 %) i Portugalu (5,9 %) te je u
jednogodišnjem razdoblju sa završetkom u travnju 2014. iznosila 6,2 %.
(12)     U skladu s člankom 5.
Protokola br. 13, podatke koji se koriste u trenutačnoj ocjeni
ispunjavanja konvergencijskih kriterija osigurat će Komisija. Komisija je
osigurala podatke za pripremu ovog prijedloga. Proračunske podatke
osigurala je Komisija na temelju izvješća koje su države članice
dostavile do 1. travnja 2014. u skladu s Uredbom Vijeća (EZ)
br. 479/2009[18].
(13)     Na temelju izvješća koje
su predstavile Komisija i ESB o napretku Litve u ispunjavanju obveza u pogledu
ostvarenja ekonomske i monetarne unije, zaključeno je sljedeće:
(a)     u Litvi je nacionalno zakonodavstvo,
uključujući statut nacionalne središnje banke, usklađeno s
člancima 130. i 131. Ugovora te Statutom ESSB-a i ESB-a;
(b)     u pogledu ispunjavanja konvergencijskih
kriterija navedenih u četiri alineje članka 140. stavka 1. Ugovora od
strane Litve:
–
prosječna stopa inflacije u Litvi tijekom
jednogodišnjeg razdoblja sa završetkom u travnju 2014. iznosila je 0,6 %, što
je znatno ispod referentne vrijednosti te je izgledno da će ostati ispod
referentne vrijednosti tijekom predstojećih mjeseci,
–
Litva nije predmet odluke Vijeća o postojanju
prekomjernog deficita, njezin proračunski manjak u 2013. iznosio je
2,1 % BDP-a,
–
Litva je članica ERM II od 28. lipnja 2004.;
nakon ulaska u ERM II nadležna su se tijela jednostrano obvezala održati
važeći tečaj valuta u okviru mehanizma. Tijekom dvije godine
uoči ove ocjene, devizni tečaj lita nije odstupao od središnje stope
te nisu bile prisutne napetosti,
–
godišnja dugoročna kamatna stopa u Litvi sa
završetkom u ožujku 2014. iznosila je u prosjeku 3,6 %, što je znatno
ispod referentne vrijednosti;
(c)     s obzirom na ocjenu pravne
usklađenosti i ispunjavanja konvergencijskih kriterija te dodatnih
čimbenika, Litva ispunjava potrebne uvjete za usvajanje eura,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Litva ispunjava potrebne uvjete za usvajanje
eura. Odstupanje u korist Litve iz članka 4. Akta o pristupanju iz 2003.
prestaje s učinkom od 1. siječnja 2015.
Članak 2.
Ova je Odluka
upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL [..], str. [..].
[2]               SL [..], str. [..].
[3]               Odluka Vijeća 1998/317/EZ od 3. svibnja 1998. u
skladu s člankom 109.j stavkom 4. Ugovora (SL L 139, 11.5.1998., str.
30.).
[4]               Odluka Vijeća 2000/427/EZ od 19. lipnja 2000. u
skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u
Grčkoj 1. siječnja 2001. (SL L 167, 7.7.2000., str. 19.).
[5]               Odluka Vijeća 2006/495/EZ od 11. srpnja 2006.
u skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o
usvajanju jedinstvene valute u Sloveniji 1. siječnja 2007. (SL L 195,
15.7.2006., str. 25.).
[6]               Odluka Vijeća 2007/503/EZ od 10. srpnja 2007. u
skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u
Cipru 1. siječnja 2008. (SL L 186, 18.7.2007., str. 29.).
[7]               Odluka Vijeća 2007/504/EZ od 10. srpnja 2007. u
skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju
jedinstvene valute u Malti 1. siječnja 2008. (SL L 186, 18.7.2007.,
str. 32.).
[8]               Odluka Vijeća 2008/608/EZ od 8. srpnja 2008. u
skladu s člankom 122. stavkom 2. Ugovora o usvajanju jedinstvene valute u
Slovačkoj 1. siječnja 2009. (SL L 195, 24.7.2008.,
str. 24.).
[9]               Odluka Vijeća 2010/416/EZ od 13. srpnja 2010.
u skladu s člankom 140. stavkom 2. Ugovora o usvajanju eura u Estoniji
1. siječnja 2011. (SL L 196, 28.7.2010., str. 24.).
[10]             Odluka Vijeća 2013/387/EU od 9. srpnja 2013. o
usvajanju eura u Latviji 1. siječnja 2014. (SL L 195, 18.7.2013., str.
24.)
[11]             SL L 236, 23.9.2003., str. 33.
[12]             SL L 157, 21.6.2005., str. 203.
[13]             SL L 112, 24.4.2012., str. 21.
[14]             SL C 236, 2.8.1997., str. 5.
[15]             SL C 73, 25.3.2006., str. 21.
[16]             Uredba Vijeća (EZ) br. 2494/95 od 23. listopada
1995. o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (SL L 257,
27.10.1995.).
[17]             U travnju 2014. prosječna 12-mjesečna stopa
inflacije u Grčkoj, Bugarskoj i Cipru bila je -1,2 %, -0.8 %
odnosno -0.4 %, a u europodručju 1,0 %.
[18]             Uredba Vijeća (EZ) br. 479/2009 od 25. svibnja 2009.
o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita priloženog
Ugovoru o osnivanju Europske zajednice (SL L 145, 10.6.2009., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2017.
            COM(2017) 266 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temeljuzahtjeva Španjolske – EGF/2017/001 ES/Castilla y León vađenje ugljena

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”).

               2.Španjolska je 20. siječnja 2017. podnijela zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a EGF/2017/001 ES/Castilla y León vađenje ugljena, nakon otpuštanja viška radnika
                  2
                u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 5 NACE-a Rev. 2 (Vađenje ugljena i lignita) u regiji Castilla y León (ES41), regiji razine NUTS 2 u Španjolskoj.

               3.Nakon ocjenjivanja tog zahtjeva Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                        EGF/2017/001 ES/Castilla y León vađenje ugljena

                        Država članica

                        Španjolska

                        Predmetna regija (razina NUTS 2
                           3
                        )

                        Castilla y León (ES41)

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        20. siječnja 2017.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        20. siječnja 2017.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        3. veljače 2017.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        17. ožujka 2017.

                        Rok za dovršetak ocjenjivanja

                        9. lipnja 2017.

                        Intervencijski kriterij

                        Članak 4. stavak 2. Uredbe o EGF-u

                        Sektor(i) ekonomske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           4

                        Odjeljak 5 (Vađenje ugljena i lignita)

                        Broj predmetnih poduzeća

                        5

                        Referentno razdoblje od devet mjeseci:

                        1. veljače 2016. – 1. studenoga 2016.

                        Ukupan broj otpuštanja

                        339

                        Ukupan broj prihvatljivih korisnika

                        339

                        Ukupan broj ciljanih korisnika

                        339

                        Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET)

                        125

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        1 603 940

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           5
                         (EUR)

                        66 500

                        Ukupni proračun (EUR)

                        1 670 440

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        1 002 264

               OCJENA ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Španjolska je podnijela zahtjev EGF/2017/001 ES/Castilla y León vađenje ugljena 20. siječnja 2017., u roku od 12 tjedana od datuma na koji su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je istog datuma potvrdila primitak zahtjeva te je 3. veljače 2017. od Španjolske zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su u roku od šest tjedana od datuma podnošenja zahtjeva za dodatne informacije. Rok u trajanju od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva u kojem bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 9. lipnja 2017.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Predmetna poduzeća i korisnici

               5.Zahtjev se odnosi na 339 radnika koji su proglašeni viškom u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 5 NACE-a Rev. 2 (Vađenje ugljena i lignita)
                  6
               . Do otpuštanja je došlo u regiji Castilla y León (ES41) obuhvaćenom razinom NUTS 2.

                        Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju

                        Hullera Vasco Leonesa S.A. (HVL)

                        227

                        Centro de Investigación y Desarrollo S.A. (CIDSA)

                        68

                        Hijos de Baldomero García S.A.

                        7

                        Minas del Bierzo Alto S.L.

                        8

                        Unión Minera del Norte S.A. (UMINSA)

                        29

                        Ukupan broj poduzeća: 5

                        Ukupan broj otpuštanja:

                        339

                        Ukupan broj prihvatljivih radnika:

                        339

               Intervencijski kriteriji

               6.Španjolska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 2., odstupajući od kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojom se propisuje najmanje 500 otpuštanja u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru definiranom u odjeljku NACE-a Rev. 2 i smještenima u jednoj regiji ili u dvjema susjednim regijama razine NUTS 2 u državi članici.

               7.Za ovaj je zahtjev devetomjesečno referentno razdoblje trajalo od 1. veljače 2016. do 1. studenoga 2016.

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               8.Sva se otpuštanja tijekom referentnog razdoblja računaju od dana stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka.

               Prihvatljivi korisnici

               9.Ukupan je broj prihvatljivih korisnika 339.

               Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije

               10.Španjolska tvrdi da europskoj industriji vađenja ugljena sve više štete konkurenti iz neeuropskih zemalja koji nude jeftiniji ugljen, povezujući to s otpuštanjima i velikim strukturnim promjenama u svjetskoj trgovini pod utjecajem globalizacije.

               11.U razdoblju od 2005. do 2015. bilježi se nagli pad proizvodnje ugljena na razini EU-a. Europska je proizvodnja ugljena 2005. iznosila 198,8 milijuna toe
                  7
               , a 2015. iznosila je 145,3 milijuna toe. To je smanjenje proizvodnje od 26,9 %. U proizvodnji ugljena zabilježen je stalan pad u razdoblju od 2005. do 2010. (–17,9 %), zatim oporavak 2011. (+1,7 %) i naposljetku ponovni stalni pad u razdoblju od 2012. do 2015. (–14,4 %). U istom se razdoblju svjetska proizvodnja ugljena povećala za 26,3 %; s 3 033,6 milijuna toe 2005. na 3 830,1 milijuna toe 2015. To je dovelo do smanjenja tržišnog udjela EU-a u svjetskoj proizvodnji ugljena, tj. on je pao sa 6,6 % u 2005. na 3,8 % u 2015.

               Svjetska proizvodnja ugljena
                  (u milijunima toe)

                        2005.

                        2006.

                        2007.

                        2008.

                        2009.

                        2010.

                        EU

                        198,8

                        193,2

                        187,0

                        178,9

                        167,9

                        165,6

                        U svijetu

                        3 033,6

                        3 188,5

                        3 326,7

                        3 436,0

                        3 435,3

                        3 627,6

                        2011.

                        2012.

                        2013.

                        2014.

                        2015.

                        EU

                        168,4

                        167,7

                        157,3

                        150,3

                        145,3

                        U svijetu

                        3 891,4

                        3 930,4

                        3 986,5

                        3 988,9

                        3 830,1

                        Izvor: Statistički pregled BP-a
                           8

               12.Tržište ugljena u Europi karakterizira povećanje uvoza u kombinaciji s padom proizvodnje. U 2010. zabilježen je veći uvoz od proizvodnje i od tada je proizvodnja ugljena u EU-u manja od uvoza. Osim toga, uvoz se u razdoblju od 2010. do 2014. povećao za 16,5 % (s 230,9 milijuna tona 2010. na 268,9 milijuna tona 2014.).

               Uvoz ugljena u EU i Španjolsku, 2010. – 2014.
                  (u milijunima tona)

                        2010.

                        2011.

                        2012.

                        2013.

                        2014.

                        EU

                        230,9

                        245,2

                        262,1

                        267,0

                        268,9

                        Španjolska

                        12,5

                        16,5

                        22,6

                        14,0

                        17,1

               Izvor: Datacomex, Ministerio de Economía y Competitividad.

               Uvoz ugljena u EU i Španjolsku, 2010. – 2014.,
                  promjena u prošloj godini (%)

                        2011.

                        2012.

                        2013.

                        2014.

                        EU

                        6,20

                        6,89

                        1,86

                        0,72

                        Španjolska

                        32,71

                        37,55

                        –38,57

                        21,94

               13.Smanjenje cijene ugljena pratilo je povećanje uvoza ugljena iz trećih zemalja. Glavni je razlog pada cijena kombinacija slabog svjetskoga gospodarstva i male potražnje nakon usporavanja industrijske proizvodnje u Aziji (prvenstveno Kini) te prekomjerne ponude u Kini do koje je došlo zbog ugljene groznice u prvom desetljeću ovog stoljeća
                  9
               . Vrijednost valute glavnih izvoznika ugljena
                  10
                pala je u odnosu na američki dolar, zbog čega su se cijene dodatno snizile. Stoga je prodajna cijena ugljena u Europi pala sa 120 EUR po toni (sredinom 2011.) na 50 EUR po toni (2015.)
                  11
               . Taj pad cijene uzrokovao je neprofitabilnost mnogih rudnika ugljena u EU-u i njihovo zatvaranje.

               14.Trend u španjolskoj proizvodnji i uvozu ugljena sličan je onom u proizvodnji i uvozu ugljena na razini EU-a. Međutim, i pad u proizvodnji i porast uvoza bili su znatno izraženiji u Španjolskoj. U razdoblju od 2010. do 2015. proizvodnja ugljena u Španjolskoj pala je za 63,3 % (s 8,35 na 3,06 milijuna tona). Pad proizvodnje ugljena u regiji Castilla y León, odnosno regiji u kojoj je došlo do otpuštanja, bio je još izraženiji (86,27 %). U usporedbi s 2010. uvoz ugljena u Španjolsku povećao se za 36,76 % 2014. (tj. 20 postotnih bodova više od povećanja uvoza ugljena u EU).

                        Proizvodnja ugljena (u milijunima tona)

                        2010.

                        2011.

                        2012.

                        2013.

                        2014.

                        2015.

                        Španjolska

                        8,35

                        6,62

                        6,16

                        4,36

                        3,90

                        3,06

                        CyL

                        2,45

                        1,85

                        1,56

                        0,95

                        1,04

                        0,41

               Izvor: IRMC – Instituto para la restructuración de la minería del carbón.

                        Proizvodnja ugljena, promjena u prošloj godini (%)

                        2010.

                        2011.

                        2012.

                        2013.

                        2014.

                        2015.

                        Španjolska

                        –11,59

                        –20,73

                        –6,93

                        –29,16

                        10,58

                        –21,39

                        CyL

                        –22,66

                        –24,35

                        –15,56

                        –39,13

                        9,29

                        –60,41

               15.Preustroj i pretvorba sektora rudarenja ugljena u Španjolskoj, koji su prethodili godinama gospodarske i financijske krize, bili su usmjereni na poticanje trajnosti onih rudarskih poduzeća koja posluju u boljim uvjetima za ostvarivanje profitabilnosti. Nije se mogao predvidjeti nagli pad cijena ugljena (gotovo 60 %) uzrokovan gospodarskom krizom koja je dovela do neprofitabilnosti domaće proizvodnje ugljena. Broj poduzeća za proizvodnju ugljena u regiji Castilla y León smanjio se za 25 % jer je pad cijena i proizvodnje ugljena doveo do zatvaranja deset poduzeća za proizvodnju ugljena u razdoblju od 2010. do 2016.

               Poduzeća za proizvodnju ugljena u regiji Castilla y León (2010. – 2016.)

               Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

               16.Događaj koji je doveo do otpuštanja jest pad cijena ugljena na domaćem tržištu koji su uzrokovale niske cijene ugljena na međunarodnim tržištima koje su naglo pale, među ostalim, zbog usporavanja gospodarskog rasta. Domaća proizvodnja ugljena po trenutačnim cijenama nije profitabilna. To je prouzročilo smanjenje domaće proizvodnje ugljena (kako je već spomenuto) i zatvaranje nekoliko rudnika ugljena, što je dovelo do otpuštanja.

               Objašnjenje izvanrednih okolnosti na kojima se temelji prihvatljivost zahtjeva

               17.Španjolska tvrdi da bi se ovaj zahtjev, zbog činjenice da državno područje na kojem je došlo do otpuštanja uglavnom tvore udaljene i slabo naseljene planinske doline koje u vrlo velikoj mjeri ovise o jednom gospodarskom sektoru, trebao svakako izjednačiti sa zahtjevom iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u unatoč tome što je tijekom referentnog razdoblja od devet mjeseci otpušteno manje od 500 radnika. To se područje dakle može smatrati malim tržištem.

               18.Područje u kojem je došlo do otpuštanja rudarska je regija Castilla y León. Ta rudarska regija sastoji se od planinskih dolina koje se nalaze na sjeveru provincija León i Palencia na Kantabrijskom gorju
                  12
               , a obuhvaća 81 grad koji je gospodarski ovisan o rudarenju ugljena (od čega je 31 iznimno ovisan).

               Rudarske regije

                        Regija iznimno ovisna o ugljenu

                        Regija umjereno ovisna o ugljenu

               19.Rudarska regija ima 111 342 stanovnika koji su rasprostranjeni na području od otprilike 8 696 km2. Stoga je gustoća naseljenosti vrlo niska i iznosi samo 12,8 stanovnika/km2, što je znatno niže od nacionalnog prosjeka (92,1 stanovnika/km2) ili prosjeka EU-a (117,5 stanovnika/km2).

               20.Rudarska regija sastoji se od malih gradova, pri čemu njih 44 % ima 500 stanovnika ili manje. Samo pet gradova, koji su i najveći u regiji, ima između 5 000 i 10 000 stanovnika. U tim gradovima, koji su često rasprostranjeni po izoliranim područjima, postoje problemi s mobilnosti i povezanosti s cestama visokog kapaciteta, tehnološkom infrastrukturom, razvojem industrijskog zemljišta itd. prvenstveno zbog poteškoća povezanih s položajem u planinskom području.

               21.Stoga se vrlo teško zaposliti u toj rudarskoj regiji. Podaci o nezaposlenosti mogu dovesti do zaključka da se stopa zaposlenosti poboljšala od 2012., najgore godine krize. Međutim, stvarnost je potpuno drugačija. U regiji je sve manje radnih mjesta, a smanjenje broja nezaposlenih u razdoblju od 2010. do 2015. zapravo je posljedica emigracije stanovništva unutar zemlje ili u inozemstvo na područja s boljim mogućnostima zapošljavanja.

               22.U prosincu 2015. broj nezaposlenih bio je 1,03 % manji nego u prosincu 2010., a stanovništvo tog područja u istom se razdoblju smanjio za 8,5 %. Kretanje stope nezaposlenosti prema dobnim skupinama tijekom tih godina pokazuje veliko smanjenje broja nezaposlenih u dobnoj skupini osoba od 25 godina do 44 godine
                  (–11 %), a još veće (–33 %) u skupini osoba mlađih od 25 godina. Isti se trend može vidjeti i u kretanju broja stanovnika prema dobnim skupinama. Najveći pad broja stanovnika bilježi se u skupini osoba mlađih od 25 godina (–22 %), a slijedi je skupina osoba u dobi od 25 godina do 44 godine (–17 %). U skupini osoba starijih od 45 godina (–0,08 %) nije bilo promjena, no u toj se dobnoj skupini nezaposlenost povećala za otprilike 27 %
                  13
               .

                Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               23.Iako se u Španjolskoj u posljednje dvije godine smanjila stopa nezaposlenosti, ona je i dalje visoka (18,6 %)
                  14
               .

               24.Nadalje, budući da je rudarska regija malo geografski izolirano područje, 339 otpuštanja uvelike utječe na gospodarstvo regije koja se trenutačno bori s otpuštanjima u rudarskim pomoćnim industrijama. Ta otpuštanja nisu obuhvaćena ovim zahtjevom jer rudarske pomoćne industrije nisu obuhvaćene odjeljkom 5 (Vađenje ugljena i lignita) NACE-a nego drugim njegovim odjeljkom. U regiji je već prisutan nedostatak radnih mjesta koji je posljedica kretanja u rudarskom sektoru (pad proizvodnje nakon povećanja uvoza) u posljednjih nekoliko godina. Ta nova otpuštanja mogu samo dodatno pogoršati mogućnosti zapošljavanja na tom području.

               25.Budući da se rudarska poduzeća zatvaraju, nedostatak radnih mjesta doveo je do smanjenja broja stanovnika u rudarskoj regiji, kako je već navedeno, što dodatno povećava rizik od depopulacije tog područja. Otpuštanja obuhvaćena ovim zahtjevom imaju dodatan negativan učinak na područje jer bi mogla ugroziti napore koji se ulažu u zadržavanje stanovnika na tom području.

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               26.Od svih otpuštenih radnika očekuje se da će sudjelovati u mjerama. Podjela ciljanih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika

                        Spol:

                        muškarci:

                        328

                        (96,8 %)

                        žene:

                        11

                        (3,2 %)

                        Državljanstvo:

                        građani EU-a:

                        339

                        (100,0 %)

                        građani država izvan EU-a:

                        0

                        (0,0 %)

                        Dobna skupina:

                        15 – 24 godine:

                        0

                        (0,0 %)

                        25 – 29 godina:

                        6

                        (1,8 %)

                        30 – 54 godine:

                        326

                        (96,2 %)

                        55 – 64 godine:

                        7

                        (2,0 %)

                        stariji od 64 godine:

                        0

                        (0,0 %)

               27.Osim toga, Španjolska će osigurati usluge prilagođene potrebama koje će se sufinancirati iz EGF-a za do 125 mladih osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) i mlađe su od 30 godina na dan podnošenja zahtjeva jer je do svih navedenih otpuštanja iz stavka 5. došlo u regiji razine NUTS 2 Castilla y León (ES41), koja je prihvatljiva u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih.

               28.Stoga se predviđa se da će u mjerama sudjelovati ukupno 464 ciljana korisnika, uključujući NEET-ove.

               Prihvatljivost predloženih mjera

               29.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti otpuštenim radnicima i NEET-ovima sastoje se od sljedećih mjera:

               –Uvodni i informativni sastanci: ovo je prva mjera koja će se ponuditi svim ciljanim korisnicima i uključuje: opće i pojedinačne informativne sastanke o vještinama i zahtjevima u pogledu osposobljavanja, o dostupnim programima savjetovanja i osposobljavanja te o naknadama i poticajima te profiliranje radnika koji sudjeluju u programu i osmišljavanje prilagođenog puta za ponovno uključivanje.

               –Profesionalna orijentacija i savjetovanje pružat će se tijekom cijelog razdoblja provedbe.

               –Intenzivna pomoć pri traženju posla. Uključivat će intenzivnu potragu za poslom, uključujući pronalaženje lokalnih i regionalnih prilika za zapošljavanje i usklađivanje s potrebama tržišta rada.

               –Osposobljavanje. To će uključivati različite tečajeve kao što su (1) Osposobljavanje u međusektorskim vještinama i kompetencijama. Osposobljavanje će uključivati radionice o tehnikama traženja posla, osposobljavanje u osobnim i socijalnim vještinama, informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te u stranim jezicima. (2) Strukovno osposobljavanje. Strukovno osposobljavanje bit će usmjereno na unaprjeđenje rudarskih vještina koje bi mogle biti važne za zanimanja u drugim gospodarskim sektorima (kao što je unaprjeđenje znanja i vještina potrebnih za zanimanja rukovatelja eksplozivima, stručnjaka za rukovanje vojnim materijalom i pirotehničara) ili izgradnju vještina specifičnih za sektor ili radno mjesto u sektorima u kojima postoje mogućnosti zaposlenja ili se očekuje da će se one pojaviti, primjerice osposobljavanje za turističko-ugostiteljsku industriju u ruralnim područjima, osposobljavanje povezano s obnovom okoliša na području rudarskih bazena, pošumljavanje i uređenje okoliša, asistenti za gerijatrijsku njegu, mikologija (osposobljavanje o divljim gljivama, prepoznavanju jestivih vrsta, održivom branju gljiva itd.). (3) Priprema ispita radi priznavanja vještina stečenih radom.

               –Promicanje poduzetništva. Otpušteni radnici koji razmišljaju o otvaranju vlastitog poduzeća na raspolaganju će imati široki raspon potpora kao što su (1) uvodni moduli usmjereni na promicanje poslovnih inicijativa za samozapošljavanje i stvaranje poslovnih ideja; (2) savjetovanje o projektima i inicijativama koje je usmjereno na razvoj, provedbu i usmjeravanje održivih poslovnih projekata ili projekata samozapošljavanja; (3) osposobljavanje za poduzetništvo kojim se obuhvaćaju različite razine poduzetničkog procesa od osnovnih podataka ili prvog kontakta do složenijih pitanja kao što su planiranje, provođenje studija izvedivosti, priprema poslovnih planova itd.; (4) praćenje u cilju pokretanja posla: sastojat će se od vođenja prilagođenog potrebama tijekom cijelog postupka pokretanja poduzeća.

               –Potpore za pokretanje poduzeća. Radnici koji pokreću vlastito poduzeće dobit će do 15 000 EUR za podmirivanje troškova osnivanja, ulaganja u imovinu i tekuće rashode.

               –Poticaji. Ponudit će se različiti poticaji. (1) Poticaj za sudjelovanje. Kako bi ih se potaklo da sudjeluju u mjerama, radnicima i NEET-ovima isplatit će se paušalni iznos od 150 EUR nakon tri mjeseca aktivnog sudjelovanja i dovršetka barem jedne mjere iz svojeg paketa mjera prilagođenog potrebama. (2) Doprinos za troškove putovanja. Radnicima i NEET-ovima koji sudjeluju u mjeri koja se provodi izvan njihova mjesta boravišta isplatit će se doprinos za troškove putovanja jednak cijeni javnog prijevoza iz njihova grada do grada u kojem se provodi mjera. Ako ne postoji odgovarajući javni prijevoz, sudionici koji moraju putovati vlastitim vozilima primit će 0,19 EUR po kilometru. (3) Doprinos za pokrivanje troškova njegovatelja uzdržavanih osoba. Radnicima i NEET-ovima koji skrbe o uzdržavanim osobama (djeca, starije osobe ili osobe s invaliditetom) isplatit će se 15 EUR po danu sudjelovanja u mjerama. Na taj se način želi pokriti dodatne troškove sudionika koji skrbe o uzdržavanim osobama kako bi se koristili osposobljavanjem ili drugim mjerama. (4) Naknada za sudjelovanje u programima osposobljavanja. Sudionicima koji prisustvuju 75 % ili više predavanja u okviru programa osposobljavanja predviđenih planom za zapošljavanje prilagođenim njihovim potrebama isplatit će se, nakon završetka programa osposobljavanja, naknada čiji će iznos ovisiti o trajanju programa osposobljavanja. Naknada će se kretati u rasponu od 100 EUR za kraće programe osposobljavanja (25 – 50 sati) do 600 EUR za programe osposobljavanja u trajanju od 450 sati ili više. (5) Poticaji za zapošljavanje: radnicima koji se ponovno zaposle isplaćivat će se mjesečna subvencija za plaće od 150 EUR najviše šest mjeseci. (6) Naknada za zapošljavanje. Otpušteni radnici imaju korist od ovog plaćanja jer se njime potiče njihovo ponovno zapošljavanje na određeno ili neodređeno vrijeme u drugom poduzeću. Ako neko poduzeće zaposli radnika na neodređeno vrijeme, isplatit će mu se 5 000 EUR po radniku, dok će za ponovno zapošljavanje na određeno vrijeme u trajanju od najmanje šest mjeseci primiti 1 000 EUR po radniku.

               30.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               31.Španjolska je dostavila tražene podatke o mjerama koje su na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora obvezne za predmetna poduzeća. Potvrđeno je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Predviđeni proračun

               32.Predviđeni ukupni troškovi iznose 1 670 440 EUR, a sastoje se od rashoda za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 1 603 940 EUR i rashoda za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja u iznosu od 66 500 EUR.

               33.Ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 002 264 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak po sudioniku
                        (u EUR)
                           15

                        Predviđeni ukupni troškovi

                        (u EUR)
                           16

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Uvodni i informativni sastanci
                           (Programa de información y acogida)

                        464

                        328

                        152 240

                        Profesionalna orijentacija i savjetovanje
                           (Acciones de orientación y asesoramiento)

                        355

                        284

                        100 800

                        Intenzivna pomoć pri traženju posla
                           (Acciones de intermediación y gestión)

                        270

                        333

                        90 000

                        Osposobljavanje
                           (Acciones de formación y requalificación profesional)

                        225

                        2 183

                        491 100

                        Promicanje poduzetništva
                           (Programa de emprendimiento)

                        62

                        1 315

                        81 500

                        Potpore za pokretanje poduzeća

                        30

                        12 500

                        375 000

                        Međuzbroj (a):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama

                        –

                        1 290 640

                        (80,47 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        Poticaji
                           (Programa de incentivos)

                        280

                        1 119

                        313 300

                        Međuzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        –

                        313 300

                        (19,53 %)

                        Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Pripremne aktivnosti

                        –

                        18 000

                        2. Upravljanje

                        –

                        28 500

                        3. Informiranje i promidžba

                        –

                        8 000

                        4. Nadzor i izvješćivanje

                        –

                        12 000

                        Međuzbroj (c):

                        Postotak ukupnih troškova:

                        –

                        66 500

                        (3,98 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        –

                        1 670 440

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        –

                        1 002 264

               34.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u nisu viši od 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Španjolska je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.

               35.Španjolska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće premašiti 15 000 EUR po korisniku.

               Razdoblje prihvatljivosti rashoda

               36.Španjolska je 15. veljače 2017. ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama. Rashodi za te mjere stoga će ispunjavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 15. veljače 2017. do 15. veljače 2019. Rashodi za mjere usmjerene na NEET-ove ispunjavat će uvjete za financijski doprinos do 31. prosinca 2017. u skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               37.Španjolska od 1. veljače 2017. snosi administrativne rashode provedbe EGF-a. Rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 1. veljače 2017. do 15. kolovoza 2019.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               38.Izvor nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja sredstva su autonomne regije Castilla y León.

               39.Španjolska je potvrdila da za navedene mjere za koje prima financijski doprinos iz EGF-a neće primati i financijski doprinos iz drugih financijskih instrumenata Unije.

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               40.Španjolska je istaknula da je sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama u dogovoru sa sindikatima (UGT
                  17
                i CCOO
                  18
               ), CECALE-om
                  19
               , konfederacijom poslovnih udruga regije Castilla y León, ADE-om
                  20
                (regionalna agencija za gospodarski razvoj, inovacije, financiranje i internacionalizaciju poslovanja) i FAFECYL-om
                  21
                (javna zaklada koja je povezana s regionalnom javnom službom za zapošljavanje). O zahtjevu i njegovu sadržaju raspravljalo se sa socijalnim partnerima. U tu je svrhu održano šest sastanaka od lipnja do listopada 2016.

               Sustavi za upravljanje i nadzor

               41.Španjolska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati te da će ga nadzirati ista tijela koja nadziru ESF i upravljaju njime. ADE će imati ulogu posrednika za upravljačko tijelo.

               Obveze predmetne države članice

               42.Španjolska je dostavila sva potrebna jamstva u pogledu sljedećeg:

               –da se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštuju u vezi s pristupom predloženim mjerama i njihovom provedbom,

               –da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,

               –da su poduzeća koja su nastavila s radom nakon što su provela otpuštanja ispunila pravne obveze u vezi s otpuštanjima te da su se u skladu s tim obvezama pobrinula za radnike,

               –da se za predložene mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije i da će se spriječiti dvostruko financiranje,

               –da će predložene mjere biti komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –da će financijski doprinos iz EGF-a biti u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog proračuna

               43.EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
                  22

               44.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u i uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere te predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja financijskog doprinosa za zahtjev mobilizira EGF u iznosu od 1 002 264 EUR, što je 60 % ukupnih troškova predloženih mjera.

               45.Predloženu će odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  23
               .

               Povezani akti

               46.Komisija će istodobno s podnošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 1 002 264 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               47.Istodobno s donošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan na koji Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva Španjolske – EGF/2017/001 ES/Castilla y León vađenje ugljena

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  24
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  25
               , a posebno njegovu točku 13.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji („EGF”) pružanje je potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  26
               .

               (3)Španjolska je 20. siječnja 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 5 Statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici („NACE”) Rev. 2 (Vađenje ugljena i lignita) u regiji Castilla y León (ES41) u Španjolskoj, regiji razine 2 prema nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku („NUTS”)
                  27
               . Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj je zahtjev u skladu s uvjetima za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđenima člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)U skladu s člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013 Španjolska je odlučila osigurati usluge prilagođene potrebama sufinancirane iz EGF-a i za 125 mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET).

               (5)U skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013 potvrđuje se prihvatljivost zahtjeva Španjolske jer otpuštanja imaju znatan učinak na zaposlenost i lokalno gospodarstvo.

               (6)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od 1 002 264 EUR za zahtjev koji je podnijela Španjolska.

               (7)Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobiliziranje EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 1 002 264 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzete obveze i odobrenih sredstava za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datum donošenja Odluke]*.

                  28Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)
                  U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (3)
                  Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (4)
                  SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (5)
                  U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (6)
                  Riječ je o prvom zahtjevu povezanom s otpuštanjima u sektoru vađenja ugljena i lignita.

                     (7)
                  Tona ekvivalenta nafte (kratica: toe) standardna je jedinica energije. Opće je prihvaćeno da je riječ o ekvivalentu približne količine energije koju se može izdvojiti iz jedne tone sirove nafte. To je standardizirana jedinica neto kalorijske vrijednosti od 41 868 kilodžula/kg i može se koristiti za usporedbu energije iz različitih izvora.

                     (8)
                  www.bp.com

                     (9)
                  Ulaganja u kapacitete za rudarenje ugljena u petogodišnjem planu za 2006. – 2010. bila su 2,5 puta veća nego u cijeloj povijesti Narodne Republike Kine.

                     (10)
                  Pet glavnih svjetskih izvoznika ugljena su Indonezija, Australija, Rusija, SAD i Kolumbija.

                     (11)
                  Srednjoročno izvješće o tržištu ugljena za 2015., OECD/IEA. www.iea.org

                     (12)
                  Kantabrijsko gorje proteže se više od 300 km duž sjeverne Španjolske, odnosno duž obale Kantabrijskog mora od najzapadnijeg dijela Pireneja do Galicijskog masiva u Galiciji. Ono je jasna granica između „zelene Španjolske” na sjeveru i suhe središnje visoravni.

                     (13)
                  Izvor: analiza ADE-a u kombinaciji s podacima španjolske državne službe SEPE (nezaposlenost) i podacima tijela Consejería de Economía y Hacienda de la Junta de Castilla y León (stanovništvo).

                     (14)
                  Podaci za četvrto tromjesečje 2016. http://www.datosmacro.com/paro-epa/espana

                     (15)
                  Predviđeni troškovi po radniku zaokruženi su kako bi se izbjegle decimale. Međutim, zaokruživanjem se ni na koji način ne utječe na ukupni iznos troškova bilo koje mjere koji su jednaki onima navedenima u zahtjevu koji je podnijela Španjolska.

                     (16)
                  Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.

                     (17)
                  Unión Regional de Trabajadores de Castilla y León (UGT).

                     (18)
                  Unión sindical de Comisiones obreras de Castilla y León (CCOO).

                     (19)
                  Confederación de Organizaciones Empresariales de Castilla y León (CECALE).

                     (20)
                  Agencia de Innovación y Financiación Empresarial de Castilla y León (ADE).

                     (21)
                  Fundación para el Anclaje Empresarial y para el Empleo de Castilla y León (FAFECYL).

                     (22)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (23)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (24)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (25)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (26)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (27)
                  Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (28)
                   Datum unosi Parlament prije objave u SL-u.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.2.2017.
            COM(2017) 64 final
            2017/0020(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru EU-a i Meksika u pogledu izmjena Priloga III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i metodama administrativne suradnje

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Sporazum o ekonomskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Sjedinjenih Meksičkih Država, s druge strane, potpisan je 8. prosinca 1997. u Bruxellesu. Odredbe o liberalizaciji trgovine utvrđene su u Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika, osnovanog na temelju Sporazuma (dalje u tekstu „Odluka br. 2/2000”).

                  U Prilogu III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i metodama administrativne suradnje utvrđena su pravila o podrijetlu za proizvode podrijetlom iz državnih područja stranaka Sporazuma.

                  Europska unija u carinskoj je uniji s Kneževinom Andorom u pogledu proizvoda obuhvaćenih poglavljima od 25. do 97. Harmoniziranog sustava, a s Republikom San Marinom za sve proizvode. Na temelju te carinske unije proizvodi iz Meksika pri ulasku na područje Andore i San Marina uživaju povlašteni tretman u skladu sa Sporazumom između EU-a i Meksika.

                  Postignut je dogovor da će Meksiko proizvode iz poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Kneževine Andore i proizvode podrijetlom iz Republike San Marina prihvatiti kao proizvode podrijetlom iz EU-a u smislu Priloga III. Odluci br. 2/2000.

                  S Meksikom je dogovoreno da bi trebalo izmijeniti Odluku br. 1/2017 Zajedničkog odbora EU-a i Meksika kako bi pravila za pojedinačne proizvode u pogledu kemijskih proizvoda iz tarifnih brojeva 2914 i 2915 Harmoniziranog sustava, a koja su navedena u toj Odluci, postala trajna. To je u skladu s pristupom osuvremenjivanja Sporazuma između EU-a i Meksika koje je u tijeku, u pogledu pravila o podrijetlu za pojedinačne proizvode.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  U sporazumima o slobodnoj trgovini između Europske unije i trećih zemalja, Andori i San Marinu omogućuje se reciprocitet na temelju kojeg se proizvodi podrijetlom iz tih zemalja smatraju proizvodima podrijetlom iz Europske unije. Taj se reciprocitet sada proširuje na Meksiko.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Uzimajući u obzir da se prijedlog odnosi na trgovinsku politiku Europske unije, odgovarajuća je pravna osnova članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Europske unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlogom se ne prelaze okviri onoga što je potrebno ili primjereno radi ostvarivanja očekivanih ishoda.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  Ne primjenjuje se. Ovim se prijedlogom uvode izmjene radi ažuriranja prethodnog teksta.

               •Procjena učinka

                  Ovim se prijedlogom uvode izmjene postojećeg bilateralnog trgovinskog sporazuma. Ne postoje druge mogućnosti koje treba razmotriti.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Mogući utjecaj na proračun je gubitak vlastitih sredstava od carina u iznosu od otprilike 5 milijuna EUR godišnje.

               5.OSTALI DIJELOVI

                  Nema.

               2017/0020 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru EU-a i Meksika u pogledu izmjena Priloga III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i metodama administrativne suradnje

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.
                  1
               ,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U Prilogu III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000.
                  2
                utvrđena su pravila o podrijetlu za proizvode podrijetlom iz državnih područja stranaka Sporazuma. U članku 38. utvrđeno je da Zajednički odbor EU-a i Meksika može donositi izmjene Priloga III. Odluci br. 2/2000.

               (2)Europska unija u carinskoj je uniji s Kneževinom Andorom u pogledu proizvoda obuhvaćenih poglavljima od 25. do 97. Harmoniziranog sustava, a s Republikom San Marinom u pogledu proizvoda obuhvaćenih poglavljima od 1. do 97. Harmoniziranog sustava. Tom se carinskom unijom za robu iz Meksika, u skladu s Odlukom br. 2/2000, omogućuje povlašteni tretman pri izvozu u Andoru i San Marino.

               (3)Postignut je dogovor da će Meksiko prihvatiti proizvode iz poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Kneževine Andore i proizvode iz poglavlja od 1. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Republike San Marina kao proizvode podrijetlom iz EU-a u smislu Priloga III. Odluci br. 2/2000.

               (4)Kako bi se omogućilo da ti proizvodi pri uvozu u Meksiko imaju tretman sličan tretmanu proizvoda podrijetlom iz Unije, u Prilog III. Odluci br. 2/2000 trebalo bi dodati novi Dodatak VI. i uvesti odredbe o primjeni Priloga III. na te proizvode.

               (5)U Zajedničkoj izjavi V.
                  3
                uz Odluku br. 2/2000 Zajedničkog odbora EZ-a i Meksika
                  4
               , osnovanog na temelju Sporazuma o ekonomskom partnerstvu, političkoj koordinaciji i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Sjedinjenih Meksičkih Država, s druge strane, potpisanog 8. prosinca 1997.
                  5
                u Bruxellesu, utvrđeno je da će Zajednički odbor EU-a i Meksika preispitati nužnost da se primjena pravila o podrijetlu iz napomena 2. i 3. Dodatka II.a Prilogu III. Odluci br. 2/2000. produlji nakon 30. lipnja 2003. To se preispitivanje odnosi na pravila za pojedinačne proizvode u Dodatku II. Prilogu III. Odluci br. 2/2000 za određene kemijske proizvode iz tarifnih brojeva 2914 i 2915 Harmoniziranog sustava.

               (6)Zajednički odbor donio je X.X.2017. Odluku br. 1/2017 o četvrtom produljenju primjene pravila o podrijetlu za pojedinačne proizvode u pogledu kemijskih proizvoda iz tarifnih brojeva 2914 i 2915 Harmoniziranog sustava. Odluka br. 1/2017 primjenjuje se do 31. prosinca 2019.

               (7)Smatra se primjerenim trajno produljiti primjenu pravila o podrijetlu za pojedinačne proizvode utvrđene u Prilogu I. Odluci br. 1/2017 jer su u skladu s načelima osuvremenjivanja Sporazuma između Meksika i Europske unije.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1. Stajalište koje treba donijeti u ime Unije u Zajedničkom odboru Europske unije i Meksika u pogledu izmjena Odluke br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika te Odluke br. 1/2017 Zajedničkog odbora EU-a i Meksika temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora EU-a i Meksika koji je priložen ovoj Odluci.

               2. Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru Europske unije i Meksika mogu dogovoriti manje izmjene nacrta Odluke Zajedničkog odbora Europske unije i Meksika navedenog u stavku 1. bez nove odluke Vijeća.

               Članak 2.

               Nakon donošenja, Odluka Zajedničkog odbora Europske unije i Meksika o izmjeni Priloga III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               1.2.Predmetna područja politika u strukturi ABM/ABB

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               1.4.Ciljevi

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.6.Trajanje i financijski utjecaj

               1.7.Predviđene metode upravljanja

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               3.2.5.Doprinosi trećih strana

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Odluka Vijeća o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru EU-a i Meksika u pogledu izmjena Priloga III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i metodama administrativne suradnje

               1.2.Predmetna područja politike u strukturi ABM/ABB
                  6

                  Prihodovna linija: Poglavlje 12. (Carine i ostala davanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) Odluke 2007/436/EZ, EURATOM)

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
                  7

               ☒ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produljenje postojećeg djelovanja

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa

                  Nije primjenjivo

               1.4.2.Specifični ciljevi i predmetne aktivnosti u strukturi ABM/ABB

                  Specifični cilj br.

                  Nije primjenjivo

                  Predmetne aktivnosti u strukturi ABM/ABB:

                  Carinske pristojbe

               1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj

               Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebao imati na ciljane korisnike/skupine.

                  Neće se smanjiti trgovina kemijskim proizvodima iz tarifnih brojeva 2914 i 2915 Harmoniziranog sustava, za koje se trajno uvode pravila o podrijetlu za pojedinačne proizvode.

               1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja

               Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.

                  Nije primjenjivo

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti

                  Nije primjenjivo

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a

                  Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Europske unije.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Nije primjenjivo

               1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima

                  Nije primjenjivo

               1.6.Trajanje i financijski utjecaj

               ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa na snazi od [D/M]GGGG do [D/M]GGGG

               –◻
                     Financijski utjecaj od GGGG do GGGG

               ☒ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja

               –Provedba s razdobljem uspostave od 1. 1. 2020.

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđene metode upravljanja
                  8

               ◻ Izravno upravljanje Komisije

               –◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;

               –◻
                     preko izvršnih agencija

               ☒ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ◻ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile,

               –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti),

               –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu,

               –◻ tijelima na koje se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe,

               –◻ tijelima javnog prava,

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva,

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva,

               –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u na temelju glave V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navedite u odjeljku „Napomene”.

               Napomene

                  Nije primjenjivo

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               Navedite učestalost i uvjete.

                  Nije primjenjivo

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.2.1.Utvrđeni rizici

                  Nije primjenjivo

               2.2.2.Informacije o organizaciji sustava unutarnje kontrole

                  Nije primjenjivo

               2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške

                  Nije primjenjivo

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevara.

                  Nije primjenjivo

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               Nije primjenjivo

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

               Nije primjenjivo

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje

               –☒
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje kako je navedeno u nastavku:

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.3.1.Sažetak

               –☒
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva kako je navedeno u nastavku:

               3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               –☒
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su ljudski resursi kako je navedeno u nastavku:

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               –☒
                     Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti predmetne proračunske linije i iznose.

                  Nije primjenjivo

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.

                  Nije primjenjivo

               3.2.5.Doprinosi trećih strana

               –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od trećih strana.

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.

               –☒
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:

               na vlastita sredstva

               na razne prihode

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        Proračunska linija u okviru prihoda:

                        Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu

                        Utjecaj prijedloga/inicijative
                           9

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Prijedlog nema datum završetka

                        Članak 120.

                        20 000
                           500 000

                        –5

                        –5

                        –5

                        –5

               Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

                  Nije primjenjivo

               Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.

                  Na temelju odstupanja koje prestaje važiti 31. prosinca 2019. na određene kemijske proizvode iz tarifnih brojeva 2914 i 2915 Harmoniziranog sustava uvezene iz Meksika primjenjuje se povlaštena carinska stopa od 0 %. Odstupanje postaje trajno i time se odustaje od stope od 5,5 % za najpovlašteniju naciju koja bi se u suprotnom od 1. siječnja 2020. primjenjivala na te kemijske proizvode.

                     (1)
                  SL C 326, 26.10.2012., str. 146.

                     (2)
                  SL L 157, 30.06.2000., str. 10.

                     (3)
                  SL L 245, 29.9.2000., str. 1167.

                     (4)
                  SL L 245, 29.9.2000., str. 1., usp. SL L 157, 30.6.2000., str. 10.

                     (5)
                  SL L 276, 28.10.2000., str. 45.

                     (6)
                  ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.

                     (7)
                  Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (8)
                  Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupne su na web-mjestu BudgWeb:

                     http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html

                     (9)
                  Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.2.2017.
            COM(2017) 64 final
            PRILOG

            Prijedlogu Odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru EU-a i Meksika u pogledu izmjena Priloga III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i metodama administrativne suradnje

               ODLUKA br. X/XXXX ZAJEDNIČKOG ODBORA EUROPSKE UNIJE I MEKSIKA

               od XX XXXXXX XXXX

               o izmjeni Priloga III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. u pogledu definicije pojma „proizvodi s podrijetlom” i metoda administrativne suradnje

               ZAJEDNIČKI ODBOR,

               uzimajući u obzir Odluku br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. (dalje u tekstu „Odluka br. 2/2000”) i njezin Prilog III., a posebno njezin članak 38.,

               budući da:

               (1)
                     U Prilogu III. Odluci br. 2/2000 utvrđena su pravila o podrijetlu za proizvode podrijetlom iz državnih područja stranaka Sporazuma.

               (2)
                     Europska unija u carinskoj je uniji i s Kneževinom Andorom i s Republikom San Marinom te stoga roba podrijetlom iz Meksika uživa povlašteni tretman pri izvozu u te zemlje.

               (3) Postignut je dogovor da će Meksiko proizvode iz poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Kneževine Andore i proizvode iz poglavlja od 1. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Republike San Marina prihvatiti kao proizvode podrijetlom iz EU-a u smislu Priloga III. Odluci br. 2/2000.

               (4)
                     Kako bi se omogućilo da ti proizvodi pri uvozu u Meksiko imaju tretman sličan tretmanu proizvoda podrijetlom iz Europske unije, u Prilog III. Odluci br. 2/2000 trebalo bi dodati novi Dodatak VI. i uvesti odredbe o primjeni Priloga III. na te proizvode.

               (5)
                     Zajednički odbor donio je X.X.2017. Odluku br. 1/2017 o četvrtom produljenju primjene pravila o podrijetlu za pojedinačne proizvode u pogledu kemijskih proizvoda iz tarifnih brojeva 2914 i 2915 Harmoniziranog sustava. Produljenje iz Odluke br. 1/2017 primjenjuje se do 31. prosinca 2019.

               (6)
                     Smatra se primjerenim trajno produljiti primjenu pravila o podrijetlu za pojedinačne proizvode utvrđene u Prilogu I. Odluci br. 1/2017 jer su u skladu s načelima osuvremenjivanja Sporazuma između Meksika i Europske unije.

               (7)
                     Prilog III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               ODLUČIO JE:

               Članak 1.

               1. Dodatak II. Prilogu III. Odluci br. 2/2000 izmijenjuje se kako je navedeno u Prilogu I. ovoj Odluci.

               2. U Prilog III. Odluci br. 2/2000 dodaje se novi Dodatak VI. kako je navedeno u Prilogu II. ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu prvog dana u drugom mjesecu koji slijedi nakon datuma na koji stranke jedna drugu obavijeste o okončanju postupaka koji su potrebni za tu svrhu.

               Sastavljeno u XXXX, XX XXXX 2017.

               Za Zajednički odbor

               PRILOG I.

               U Dodatku II. Prilogu III. Odluci br. 2/2000 unosi pod tarifnim brojevima HS 2914 i HS 2915 zamjenjuju se sljedećim:

                        „Tarifni broj HS

                        Opis proizvoda

                        Prerada ili obrada, obavljena na materijalima bez podrijetla, kojom se stječe status proizvoda s podrijetlom

                        (1)

                        (2)

                        (3)                  ili                     (4)

                        ex 2914

                        Diaceton-alkohol

                        Metil-izobutil-keton

                        Mezitil-oksid

                        Proizvodnja od acetona

                        Proizvodnja u kojoj nastaje kemijska reakcija*

                        2915

                        Zasićene acikličke monokarbonske kiseline i njihovi anhidridi, halidi, peroksidi i peroksikiseline; njihovi halogenirani, sulfonirani, nitrirani ili nitrozirani derivati, osim za:

                        Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja. Međutim, vrijednost svih upotrijebljenih materijala iz tarifnih brojeva 2915 i 2916 ne smije prelaziti 20 % cijene proizvoda franko tvornica

                        Proizvodnja pri kojoj vrijednost svih upotrijebljenih materijala ne prelazi 40 % cijene proizvoda franko tvornica

                        Anhidrid octene kiseline, etil-acetat i n-butil-acetat, vinil acetat, izopropil i metilamil acetat, monoklorooctene, diklorooctene ili triklorooctene kiseline, njihove soli i esteri

                        Proizvodnja od materijala iz bilo kojeg tarifnog broja. Međutim, vrijednost svih upotrijebljenih materijala iz tarifnog broja 2916 ne smije prelaziti 20 % cijene proizvoda franko tvornica

                        Proizvodnja u kojoj nastaje kemijska reakcija**

               *
                     ‚Kemijska reakcija‘ je proces (uključujući biokemijski proces) pri kojem prekidanjem međumolekularnih veza i stvaranjem novih međumolekularnih veza, ili promjenom prostornog rasporeda atoma u molekuli nastaje molekula s novom strukturom.

               Sljedeći se postupci ne bi trebali uzimati u obzir za potrebe podrijetla:

               (a)
                     otapanje u vodi ili drugim otapalima;

               (b)
                     uklanjanje otapala uključujući vode kao otapala; ili

               (c)
                     dodavanje ili uklanjanje kristalizacijske vode.

               **
                     ‚Kemijska reakcija‘ je proces (uključujući biokemijski proces) pri kojem prekidanjem međumolekularnih veza i stvaranjem novih međumolekularnih veza, ili promjenom prostornog rasporeda atoma u molekuli nastaje molekula s novom strukturom.

               Sljedeći se postupci ne bi trebali uzimati u obzir za potrebe podrijetla:

               (a)
                     otapanje u vodi ili drugim otapalima;

               (b)
                     uklanjanje otapala uključujući vode kao otapala; ili

               (c)
                     dodavanje ili uklanjanje kristalizacijske vode. ”

               PRILOG II.

               U Prilog III. Odluci br. 2/2000 dodaje se sljedeći Dodatak VI.:

               „Dodatak VI.

               KNEŽEVINA ANDORA I REPUBLIKA SAN MARINO

               1.
                     Meksiko prihvaća proizvode iz poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Kneževine Andore pod istim carinskim režimom kao i za proizvode podrijetlom iz EU-a, uz uvjet da je na snazi carinska unija uvedena Odlukom Vijeća 90/680/EEZ od 26. studenoga 1990.
                  1

               2.
                     Proizvodi iz poglavlja od 25. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Meksika pri uvozu u Andoru uživaju isti povlašteni carinski tretman kao i u Europskoj Uniji, uz uvjet da je na snazi carinska unija uvedena Odlukom Vijeća 90/680/EEZ od 26. studenoga 1990.1

               3.
                     Meksiko prihvaća proizvode iz poglavlja od 1. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Republike San Marina pod istim carinskim režimom kao i za proizvode podrijetlom iz EU-a, uz uvjet da je na snazi Sporazum o suradnji i carinskoj uniji između Europske ekonomske zajednice i Republike San Marina, sklopljen 16. prosinca 1991. u Bruxellesu.

               4.
                     Proizvodi iz poglavlja od 1. do 97. Harmoniziranog sustava podrijetlom iz Meksika pri uvozu u San Marino uživaju isti povlašteni carinski tretman kao i u Europskoj Uniji, uz uvjet da je na snazi Sporazum o suradnji i carinskoj uniji između Europske ekonomske zajednice i Republike San Marina, sklopljen 16. prosinca 1991. u Bruxellesu.

               5.
                     Prilog III. Odluci br. 2/2000 Zajedničkog vijeća EZ-a i Meksika od 23. ožujka 2000. o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i metodama administrativne suradnje uzajamno se primjenjuje na trgovinu proizvodima navedenima u točkama od 1. do 4.

               6.
                     Izvoznik ili njegov ovlašteni zastupnik unosi ‚Meksiko‘ te ‚Kneževina Andora‘ ili ‚Republika San Marino‘ u polje 2. potvrde o prometu robe EUR.1 ili u izjavu na računu. Osim toga, u slučaju proizvoda podrijetlom iz Kneževine Andore ili Republike San Marina te se informacije unose u polje 4. potvrde o prometu robe EUR.1 ili u izjavu na računu.

               7.
                     Europska unija Meksiku dostavlja primjerke potvrda o prometu robe EUR.1 i pečata kojim će se služiti Kneževina Andora ili Republika San Marino te adrese tijela nadležnih za postupak provjere u Kneževini Andori ili Republici San Marinu.

               8.
                     Ako nadležno državno tijelo Kneževine Andore ili Republike San Marina ne ispunjuje odredbe Priloga III., Meksiko može predmet uputiti Posebnom odboru za carinsku suradnju i pravila o podrijetlu osnovan na temelju članka 17. Odluke br. 2/2000 kako bi se utvrdile odgovarajuće mjere za rješavanje tog pitanja.”

                     (1)
                  Odluka Vijeća 90/680/EEZ od 26. studenoga 1990. o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske ekonomske zajednice i Kneževine Andore (SL L 374, 31.12.1990., str. 13.)