               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.9.2015.
            COM(2015) 473 final
            2015/0225(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva
            (Tekst značajan za EGP)
            {SWD(2015) 185 final}{SWD(2015) 186 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Promicanjem razvoja sekuritizacijskog tržišta na temelju dobrih poslovnih praksi pridonijet će se ponovnoj uspostavi održivog razvoja i otvaranju radnih mjesta u dosljednosti s prioritetnim ciljem Komisije. Nadalje, zajedničkim, kvalitetnim okvirom EU-a za sekuritizacije potaknut će se daljnja integracija financijskih tržišta Unije te pridonijeti diversifikaciji izvora financiranja i oslobađanju kapitala kako bi kreditne institucije lakše mogle kreditirati kućanstva i poduzeća. Radi ostvarenja tog cilja potrebno je poduzeti sljedeće dvije mjere.

                  Kao prvo, treba razviti zajednički temeljni okvir za sekuritizacije za sve sudionike na tržištu i utvrditi podgrupu transakcija koje ispunjuju određene kriterije prihvatljivosti: jednostavne, transparentne i standardizirane sekuritizacije, odnosno STS sekuritizacije. Upravo je to predmet Komisijina Prijedloga uredbe o sekuritizaciji. Kao drugo, treba izmijeniti regulatorni okvir za sekuritizacije u zakonodavstvu EU-a, uključujući u područjima kapitalnih zahtjeva za kreditne institucije i investicijska društva koja su inicijatori, sponzori ili ulagatelji u te instrumente, kako bi se osigurao regulatorni tretman STS sekuritizacija koji je osjetljiviji na rizik.

                  Takav diferencirani regulatorni tretman već postoji u određenim zakonodavnim instrumentima, osobito u delegiranom aktu o bonitetnim zahtjevima u pogledu likvidnosti banaka (koeficijent likvidnosne pokrivenosti)
                     1
                  . To se sada mora dopuniti izmjenama tretmana regulatornog kapitala za STS sekuritizacije u Uredbi br. 575/2013 (Uredba o kapitalnim zahtjevima)
                     2
                  . Trenutačni okvir za sekuritizaciju u Uredbi o kapitalnim zahtjevima u osnovi se temelji na standardima koje je izradio Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) prije više od jednog desetljeća te se u njima STS sekuritizacije ne razlikuju od drugih složenijih i manje transparentnih transakcija.

                  Globalna financijska kriza otkrila je niz nedostataka u sadašnjem okviru za sekuritizaciju. Među njima su:

                  • automatsko oslanjanje na eksterne rejting-sustave pri utvrđivanju kapitalnih zahtjeva;

                  • nedostatna osjetljivost na rizik zbog nedostatka dostatnih činitelja rizika u pristupima za utvrđivanje pondera rizika;

                  • prociklički učinci litice u kapitalnim zahtjevima.

                  Kako bi se riješili ti nedostatci i pridonijelo povećanju otpornosti institucija na tržišne šokove, BCBS je u prosincu 2014. donio preporuku za revidirani sekuritizacijski okvir
                     3
                   (revidirani bazelski okvir). Revidirani bazelski okvir osmišljen je radi smanjenja složenosti trenutačnih regulatornih kapitalnih zahtjeva, boljeg odražavanja rizika pozicija u sekuritizaciji i omogućivanja uporabe podataka koji su institucijama na raspolaganju za određivanje kapitalnih zahtjeva na temelju vlastitih izračuna, čime bi se smanjilo oslanjanje na eksterne rejting-sustave. Na temelju revidiranog bazelskog okvira institucije mogu izračunati kapitalne zahtjeve za svoje sekuritizacijske pozicije u skladu s jedinstvenom hijerarhijom pristupa na čijem se vrhu nalazi pristup zasnovan na internim rejting-sustavima. Ako institucija ne može primijeniti pristup zasnovan na internim rejting-sustavima, mora primijeniti pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting-sustavima, pod uvjetom da za tu izloženost ima vanjsku procjenu kreditnog rizika koja ispunjuje niz operativnih zahtjeva. Ako institucija ne može primijeniti ni pristup zasnovan na eksternim rejting-sustavima, zato što se nalazi na području sudske nadležnosti u kojem to nije dopušteno ili stoga što joj nedostaju podatci potrebni za uporabu tog pristupa, treba primijeniti standardizirani pristup na temelju nadzorne formule.

                  Revidiranim bazelskim okvirom trenutačno nije predviđen tretman STS sekuritizacija koji je osjetljiviji na rizik. Međutim, BCBS trenutačno radi na tome da se u novi okvir
                     4
                   uključe kriteriji za STS koji su 23. srpnja 2015. zajednički doneseni s Međunarodnom organizacijom komisija za vrijednosne papire (IOSCO). Ishod u tom području djelovanja ne očekuje se prije sredine 2016.

                  Na europskoj razini, nakon što je Komisija objavila poziv za savjetovanje, Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) objavilo je 7. lipnja 2015. „Izvješće o kvalificiranim sekuritizacijama”
                     5
                  , u kojem je preporučilo snižavanje kapitalnih zahtjeva za STS sekuritizacije na razumnu razinu u odnosu na one utvrđene revidiranim bazelskim okvirom i izmjenu regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije utvrđenih u Uredbi o kapitalnim zahtjevima u skladu s revidiranim bazelskim okvirom kako bi se riješile slabosti sadašnjih propisa. EBA je za STS sekuritizacije rekalibrirala prema dolje tri pristupa koja je BCBS osmislio za revidirani bazelski okvir.

                  Kako bi se pridonijelo općim ciljevima Komisijina Prijedloga uredbe o sekuritizaciji, a to su ponovno pokretanje sekuritizacijskih tržišta na održivijoj osnovi i stvaranje sigurnog i učinkovitog instrumenta za financiranje i upravljanje rizikom, predlaže se izmjena regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije u Uredbi o kapitalnim zahtjevima radi:

                  - provedbe pristupâ za izračun regulatornog kapitala utvrđenih u revidiranom bazelskom okviru (članci 254. do 268.); i

                  - uvođenja rekalibracije za STS sekuritizacije, dosljedno s preporukom EBA-e (članci 243., 260., 262., i 264.).

               Kao prvo i kako bi uklonila svaki oblik automatskog oslanjanja na eksterne rejting-sustave, institucija bi trebala primjenjivati vlastiti izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva ako ima odobrenje za primjenu pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima (IRB) u odnosu na izloženosti iste vrste kao odnosne izloženosti te sekuritizacije i u mogućnosti je izračunati regulatorne kapitalne zahtjeve u odnosu na odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane (Kirb), u svakom slučaju podložno nekim unaprijed definiranim parametrima (SEC-IRBA). Institucijama koje ne mogu primjenjivati pristup SEC-IRBA u odnosu na svoje pozicije u određenoj sekuritizaciji trebao bi biti na raspolaganju pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA) . U okviru pristupa SEC-ERBA, sekuritizacijskim tranšama trebali bi se dodijeliti kapitalni zahtjevi na temelju njihova eksternog rejtinga. Ako prva dva pristupa nisu na raspolaganju ili bi primjena pristupa SEC-ERBA dovela do nerazmjernih regulatornih kapitalnih zahtjeva u odnosu na kreditni rizik koji je uključen u odnosne izloženosti, institucije bi trebale imati mogućnost primjenjivati standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA) koji bi se oslanjao na nadzornu formulu, a kao parametar upotrebljavaju se kapitalni zahtjevi koji bi se, na temelju SA pristupa, izračunali za odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane (Ksa).

                  Uz doprinos ponovnom pokretanju sekuritizacijskih tržišta, zahvaljujući ovom Prijedlogu Komisija će imati mogućnost biti predvodnica u pogledu potencijalnog budućeg razvoja u području djelovanja BCBS-a povezanog s regulatornim tretmanom STS sekuritizacija i pridonijeti ostvarenju ciljeva takvog djelovanja sa stajališta EU-a.

                  Najkasnije tri godine od stupanja na snagu ove Uredbe Komisija će preispitati predloženi pristup kapitalnim zahtjevima za sekuritizacijske izloženosti, uključujući hijerarhiju pristupâ, uzimajući u obzir njegov učinak na razvoj sekuritizacijskih tržišta i potrebu očuvanja financijske stabilnosti EU-a.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Revizije tretmana regulatornog kapitala za sekuritizaciju u Uredbi o kapitalnim zahtjevima dio su zakonodavnog paketa koji je Komisija predložila i koji uključuje Uredbu o sekuritizaciji, a namijenjen je utvrđivanju kriterija za STS i uspostavi zajedničkih pravila za sve sektore financijskih usluga u područjima zadržavanja rizika, dubinske analize i zahtjeva u pogledu objavljivanja podataka. Razvoj sigurnijeg i održivijeg sekuritizacijskog tržišta u EU-u sastavni je dio projekta unije tržišta kapitala i pridonijet će ostvarenju ciljeva tog projekta u smislu veće integracije financijskih tržišta i veće diversifikacije izvora financiranja za gospodarstvo EU-a.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  U planu ulaganja za Europu, koji je Komisija predstavila 26. studenoga 2014., stvaranje održivog tržišta za kvalitetnu sekuritizaciju utvrđeno je kao jedno od pet područja u kojima su potrebne kratkoročne mjere. Ovom Uredbom o izmjeni pridonijet će se prioritetnom cilju Komisije, a to je otvaranje radnih mjesta i održivi rast, bez ponavljanja pogrešaka iz razdoblja prije krize. Nadalje, ovim revidiranim bonitetnim okvirom promicat će se daljnja integracija financijskih tržišta EU-a te će se pridonijeti diversifikaciji izvora financiranja i oslobađanju kapitala za poduzeća u EU-u. Konačno, revidiranim bonitetnim okvirom pridonijet će se učinkovitijem raspoređivanju kapitala i diversifikaciji portfelja za ulagatelje te će se poboljšati opća učinkovitost tržištâ kapitala EU-a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Prava osnova ovog Prijedloga jest članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se Parlament i Vijeće ovlašćuju za donošenje mjera za usklađivanje odredaba zakona ili drugih propisa u državama članicama čiji je predmet uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

               Uredbom o kapitalnim zahtjevima, kako je izmjenjena u skladu s ovim Prijedlogom, utvrđuje se usklađeni bonitetni okvir EU-a za kreditne institucije i investicijska društva uspostavom jedinstvenih i izravno primjenjivih pravila za te institucije, uključujući u području kapitalnih zahtjeva za kreditni rizik povezan sa sekuritizacijskim pozicijama. Tim usklađivanjem europskim kreditnim institucijama i investicijskim društvima osigurat će se ravnopravni uvjeti te povećati povjerenje u stabilnost institucija diljem EU-a, uključujući u pogledu njihova djelovanja kao ulagatelja, inicijatora ili sponzora na sekuritizacijskim tržištima.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Samo se u okviru zakonodavstva EU-a može osigurati jednak tretman regulatornog kapitala za sekuritizacije za sve kreditne institucije i investicijska društva koja posluju u više od jedne države članice. Usklađenim regulatornim kapitalnim zahtjevima osiguravaju se ravnopravni uvjeti, smanjuje složenost propisa, izbjegavaju neopravdani troškovi povezani s usklađivanjem za prekogranično poslovanje, promiče daljnja integracija tržištâ EU-a i pridonosi uklanjanju mogućnosti za regulatornu arbitražu. Mjerama na razini EU-a osigurava se i visoki stupanj financijske stabilnosti diljem EU-a. Stoga su regulatorni kapitalni zahtjevi za sekuritizacije utvrđeni u Uredbi o kapitalnim zahtjevima i samo se izmjenama te Uredbe mogu ostvariti ciljevi iz ovog Prijedloga. Prema tome, ovaj je Prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti utvrđenima u članku 5. UFEU-a.

               •Proporcionalnost

                  Ovim Prijedlogom Uredba o kapitalnim zahtjevima samo se ciljano izmjenjuje u mjeri u kojoj su te izmjene potrebne za rješavanje problema opisanog u odjeljku 1.

               •Odabir instrumenta

               Kao instrument odabrana je Uredba jer Prijedlog zahtijeva izmjenu Uredbe o kapitalnim zahtjevima.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanje s dionicima

               Službe Komisije pozorno su pratile rad europskih i međunarodnih foruma te su u njima sudjelovale, osobito u pogledu relevantnih područja djelovanja EBA-e i BCBS-a.

               Komisija je osim toga u veljači 2015. provela javno savjetovanje kojim su obuhvaćeni glavni elementi ovog Prijedloga. Komisija je zaprimila primjedbe niza sudionika, uključujući relevantni broj dionika iz bankarskog sektora (nadzorna tijela, središnje banke, bankarska industrija), čime je naglašen širok konsenzus o potrebi za mjerama na razini EU-a u tom području te su dobivena mišljenja o konkretnim mjerama koje treba provesti i njihovim potencijalnim koristima i troškovima. Sažetak odgovora na javno savjetovanje nalazi se u priloženoj procjeni učinka. Pojedinačni odgovori dostupni su na Komisijinu web-mjestu EUSurvey
                  6
               .

               Osim toga, Komisija je provela odvojena savjetovanja s državama članicama u okviru Stručne skupine za bankarstvo, plaćanja i osiguranja na sastanku održanom 22. srpnja 2015.

               •Prikupljanje i primjena stručnih mišljenja

               Nastavno na zelenu knjigu o dugoročnom financiranju europskog gospodarstva
                  7
               , Komisija je objavila poziv za savjetovanje upućen EBA-i kako bi prikupila dokaze i mišljenja o najprimjerenijim značajkama za utvrđivanje STS sekuritizacija i o primjerenosti, sa stajališta boniteta, odobravanja diferenciranog povlaštenog tretmana za STS sekuritizacije, a u cilju poticanja sekuritizacijskih tržišta EU-a.

               EBA je na Komisijin poziv odgovorila objavom svojeg Izvješća o kvalificiranim sekuritizacijama 7. srpnja 2015.

               •Procjena učinka

               Za potrebe pripreme ovog Prijedloga izrađena je procjena učinka te se o njoj raspravljalo s upravljačkom skupinom za suradnju među službama.

               Procjena učinka priložena uz Uredbu o sekuritizaciji jasno je ukazala na prednosti u smislu učinkovitosti i djelotvornosti (a) uvođenja revidiranog regulatornog okvira u pogledu kapitalnih zahtjeva za izloženosti sekuritizaciji i (b) diferenciranja tretmana STS sekuritizacija, uzimajući u obzir opće ciljeve Komisijina zakonodavnog paketa za sekuritizacije, tj. uklanjanje stigme koja u vezi sa sekuritizacijama postoji među ulagateljima, uklanjanje regulatornih nedostataka u odnosu na STS proizvode te smanjenje ili potpuno uklanjanje neopravdano visokih operativnih troškova za izdavatelje i ulagatelje. Uvođenjem jasnog razlikovanja između STS sekuritizacija i sekuritizacija drugih vrsta u području kapitalnih zahtjeva ostvarit će se brojni pozitivni učinci, konkretnije:

               –novonastali sekuritizacijski okvir bit će osjetljiviji na rizik i uravnoteženiji,

               –povlaštenim kapitalnim zahtjevima banke će se potaknuti na usklađivanje s diferenciranim kriterijima za STS;

               –ulagatelje će se potaknuti na ponovni ulazak na sekuritizacijsko tržište jer će se diferenciranim okvirom poslati jasna poruka da su rizici sada bolje kalibrirani te je stoga manja vjerojatnost ponovnog izbijanja krize sustava.

               Izvješće o procjeni učinka podneseno je 17. lipnja 2015. Odboru za nadzor regulative. Sastanak Odbora održan je 15. srpnja 2015. Odbor je izdao pozitivno mišljenje o predloženim izmjenama tretmana regulatornog kapitala za institucije koje podliježu Uredbi o kapitalnim zahtjevima.

               •Primjerenost propisa i pojednostavnjenje

                  Ovim Prijedlogom postiglo bi se se znatno pojednostavnjenje bonitetnog okvira za regulatorni kapital koji se primjenjuje na kreditne institucije i investicijska društva koja su inicijatori, sponzori ili ulagatelji sekuritizacija, i to s pomoću jedinstvene hijerarhije pristupâ primjenjive na sve institucije, bez obzira na pristup koje su primijenile za izračun kapitalnih zahtjeva povezanih s odnosnim izloženostima, i brisanja nekih tretmana specifičnih za određene kategorije sekuritizacijskih pozicija. Unaprijedila bi se usporedivost među institucijama, a troškovi povezani s usklađivanjem znatno bi se smanjili.

               •Temeljna prava

                  Prijedlogom se ne utječe na zaštitu temeljnih prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog nema posljedica na proračun.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Institucije navedene u Uredbi o kapitalnim zahtjevima pažljivo će u suradnji s EBA-om i nadležnim tijelima za nadzor pratiti utjecaj novog okvira na temelju aranžmana o nadzoru i izvješćivanju i zahtjeva u pogledu objavljivanja podataka. Praćenje i evaluacija novog okvira isto će se tako provoditi na globalnoj razini, a posebno u pogledu BCBS-a kao dio njegove misije.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               6.DETALJNO OBRAZLOŽENJE POSEBNIH ODREDBI PRIJEDLOGA

               (a)Interakcija i dosljednost među elementima paketa

               Ova Uredba s predloženom Uredbom o sekuritizaciji čini zakonodavni paket. Kao što su mnogi dionici istaknuli tijekom postupka savjetovanja, izrada kriterija prihvatljivosti za STS ne bi sama po sebi bila dostatna za ostvarenje cilja oživljavanja sekuritizacijskih tržišta EU-a da nije popraćena novim bonitetnim tretmanom, uključujući u području kapitalnih zahtjeva, kojim se bolje odražavaju njihove specifične značajke.

               Kapitalni zahtjevi za pozicije u sekuritizaciji, uključujući tretman STS sekuritizacija koji je osjetljiviji na rizik, utvrđeni su u ovom Prijedlogu, dok su kriteriji prihvatljivosti za STS sekuritizacije, zajedno s ostalim međusektorskim odredbama, navedeni u Uredbi o sekuritizaciji. Oni posebno obuhvaćaju sve odredbe o zadržavanju rizika, dubinskoj analizi i objavljivanju podataka koje su prethodno bile uključene u dio V. Uredbe o kapitalnim zahtjevima. Isto vrijedi za neke definicije koje su izvorno bile uključene u članak 4. i koje su opće naravi te su stoga premještene u međusektorski zakonodavni okvir.

               Nakon ovog Prijedloga u kasnijoj fazi uslijedit će izmjena delegiranog akta o zahtjevima za likvidnosnu pokrivenost kako bi se uskladio s Uredbom o sekuritizaciji. Osobito će se izmijeniti kriteriji prihvatljivosti za sekuritizacije kao imovinu 2.B stupnja iz članka 13.delegiranog akta o zahtjevima za likvidnosnu pokrivenost kako bi bio dosljedan s općim kriterijima za STS kako su utvrđeni Uredbom o sekuritizaciji. Izmjene tog delegiranog akta ovom prilikom nisu bile moguće jer je za njih potreban drukčiji postupak i ovise o ishodu zakonodavnih pregovora o ovom paketu.

               (b)Izračun iznosa ponderiranih rizikom za sekuritizacijske pozicije

               Kako bi se sačuvala i unaprijedila unutarnja dosljednost i opća koherentnosti teksta, cijelo poglavlje 5. iz dijela trećeg glave II. Uredbe o kapitalnim zahtjevima zamjenjuje se ovim Prijedlogom, iako je nekoliko članaka izmijenjeno samo u ograničenom obimu. To se posebno odnosi na odjeljak 2. (priznavanje prijenosa značajnog rizika), dio odjeljka 3. (pododjeljak 1.: opće odredbe) i odjeljak 4. (vanjske procjene kreditnog rizika).

               Najvažnije promjene nalaze se u novim člancima 254. do 270.a. Na temelju revidiranog okvira BCBS-a uspostavlja se novi redoslijed primjenjivih pristupa za izračun rizikom ponderirane imovine za sekuritizacijske izloženosti. Primjena svakog od pristupa ovisi o podatcima koji su na raspolaganju institucijama koje drže sekuritizacijsku poziciju. Ta jedinstvena hijerarhija pristupa primjenjivat će se na institucije koje primjenjuju standardizirani pristup i one koje primjenjuju pristup zasnovan na internim rejting-sustavima (IRB) za kreditni rizik.

               (c)Nova hijerarhija pristupâ (novi članci 254. do 270.a)

               Pristup zasnovan na internim rejtinzima (SEC-IRBA) na vrhu je revidirane hijerahije i koristi se podatcima za KIRB kao ključnim parametrom. KIRB je kapitalni zahtjev za odnosne izloženosti kada se primjenjuje okvir IRB (napredni ili temeljni pristupi). Kako bi primjenjivala pristup SEC-IRBA, banka treba imati: i. IRB model, koji je odobrilo nadzorno tijelo, za vrstu odnosnih izloženosti u sekuritizacijskom skupu; i ii. dostatne podatke za procjenu vrijednosti KIRB. Budući da se relevantni učinci dospijeća ne mogu u potpunosti izraziti samo s pomoću vrijednosti KIRB, u pristup SEC-IRBA eksplicitno je uključeno dospijeće tranše kao dodatni činitelj rizika. Definicija dospijeća tranše temelji se na ponderiranom prosječnom dospijeću ugovornih plaćanja u okviru tranše. Umjesto izračuna ponderiranog prosječnog dospijeća institucija može jednostavno upotrebljavati konačno ugovoreno dospijeće (uz primjenu korektivnog faktora). U svim slučajevima primjenjuje se gornja granica od 5 godina i donja granica od 1 godine.

               Institucija koja ne može izračunati KIRB za određenu sekuritizacijsku poziciju morat će za izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom primijeniti pristup zasnovan na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA). U okviru pristupa ERBA, ponderi rizika dodjeljuju se u skladu s kreditnim procjenama (ili izvedenim rejtinzima), nadređenošću pozicije i granularnošću odnosnog skupa. Ako institucija ne može primijeniti ni pristup SEC-ERBA, umjesto njega primjenjuje standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA). U pristupu SA upotrebljava se KSA, tj. kapitalni zahtjev za odnosne izloženosti u okviru tog pristupa, te faktor W, tj. omjer između zbroja iznosa svih nenaplativih izloženosti u odnosnom skupu i ukupnog iznosa odnosnih izloženosti. Ako primjena pristupa SEC-ERBA dovede do regulatornih kapitalnih zahtjeva koji nisu razmjerni s kreditnim rizikom koji je uključen u odnosne izloženosti sekuritizacije, institucije mogu primijeniti pristup SEC-SA izravno u odnosu na pozicije u sekuritizaciji, podložno provjeri nadležnog tijela.

               Institucija koja za određenu sekuritizacijsku poziciju ne može upotrijebiti pristupe SEC-IRBA, SEC-ERBA ili SEC-SA toj će izloženosti morati dodijeliti ponder rizika od 1 250 %.

               Za sve sekuritizacijske izloženosti i za sva tri pristupa određuje se donja granica pondera rizika od 15 %. Donja granica pondera rizika opravdana je određenim rizicima, uključujući rizike modela i agencije, koji su eventualno izraženiji za sekuritizacijske izloženosti nego za druge kategorije izloženosti i mogu dovesti do određene razine nesigurnosti u procjenama kapitala, unatoč ukupnom poboljšanju osjetljivosti na rizik novog okvira.

               (d)Tretman STS sekuritizacija koji je osjetljiviji na rizik

               Za STS sekuritizacije predviđen je bonitetni tretman koji je osjetljiviji na rizik u skladu s metodologijom koju je EBA predložila u „Izvješću o kvalificiranim sekuritizacijama” u okviru svih triju novih pristupa za izračun rizikom ponderirane imovine (novi članci 260., 262. i 264.). Ta tri pristupa rekalibrirana su za sve tranše kako bi se dobili niži kapitalni zahtjevi za pozicije u transakcijama koje su kvalificirane kao STS sekuritizacije.

               Uz rekalibraciju triju pristupa, i nadređene pozicije u STS sekuritizacijama imat će korist od niže donje granice pondera rizika od 10 % (umjesto 15 %, što će se i dalje primjenjivati na pozicije koje nisu nadređene u STS sekuritizacijama i općenito na druge sekuritizacije koje nisu vrste STS). Ta vrijednost određena je kako bi se, na temelju analize koju je provela EBA, priznali značajno bolji povijesni rezultati nadređenih tranši u STS sekuritizaciji u odnosu na kvalificirane tranše koje nisu nadređene, što je u potpunosti opravdano činjenicom da se zahvaljujući značajkama STS sekuritizacija rizici modela i agencije mogu značajno smanjiti.

               Za potrebe izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom, prihvatljive STS sekuritizacije, kako su definirane u skladu s Uredbom o sekuritizaciji, trebaju ispunjivati dodatne zahtjeve povezane s odnosnim izloženostima, tj. standarde odobravanja kredita, minimalnu granularnost i maksimalne pondere rizika u okviru SA pristupa. Specifični dodatni kriteriji određuju se i za komercijalne zapise osigurane imovinom (ABCP).

               (e)Gornje granice

               •Maksimalni ponder rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije (novi članak 267.)

               U okviru takozvanog pristupa transparentnog pregleda sekuritizacijska pozicija dobiva maksimalni ponder rizika jednak prosječnom ponderu rizika koji se primjenjuje na odnosne izloženosti. U skladu s postojećim pravilima pristup 'look-trough' može se primjenjivati za izračun izloženosti ponderiranih rizikom za pozicije bez rejtinga (članak 253. Uredbe o kapitalnim zahtjevima). Sada se predlaže da se, u skladu s revidiranim okvirom BCBS-a, pristup 'look-trough' dopusti samo za nadređene sekuritizacijske pozicije bez obzira na to ima li relevantna pozicija rejting i bez obzira na pristup primijenjen na odnosni skup izloženosti (SA ili IRBA), pod uvjetom da banka može odrediti KIRB ili KSA za odnosne izloženosti. U svjetlu kreditnog poboljšanja koju nadređene tranše dobivaju od podređenih tranši, institucija ne bi trebala biti prisiljena na nadređene sekuritizacijske pozicije primjenjivati viši ponder rizika od onoga koji bi se primjenjivao da odnose izloženosti drži izravno.

               •Maksimalni kapitalni zahtjevi (novi članak 268.)

               Trenutačno je za institucije koje mogu izračunati KIRB predviđena ukupna gornja granica u smislu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom (članak 260.). Sada se predlaže da se (a) zadrži taj tretman, tj. institucije koje na sekuritizacijsku poziciju primjenjuju pristup SEC-IRBA mogu na tu poziciju primjenjivati maksimalne kapitalne zahtjeve jednake onima koji bi se primjenjivati na odnosne izloženosti na temelju pristupa IRB da one nisu bile sekuritizirane i (b) isti tretman proširi na institucije inicijatore i institucije sponzore koje primjenjuju pristup SEC-ERBA i pristup SEC-SA. To se može opravdati time da se, sa stajališta inicijatora, sekuritizacijski postupak može smatrati sličnim smanjenju kreditnog rizika, tj. ima učinak prijenosa barem nekih rizika odnosnih izloženosti na drugu stranu. S tog stajališta, pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti za prijenos značajnog rizika, ne bi bilo opravdano da institucija mora držati više kapitala nakon sekuritizacije nego prije nje jer su postupkom sekuritizacije rizici povezani s odnosnim izloženostima umanjeni.

               (f)Ukidanje posebnog tretmana za određene izloženosti

               Kako bi se još više smanjila složenost i povećala dosljednost u sekuritizacijskom okviru, predlaže se ukidanje niza posebnih tretmana koji su trenutačno predviđeni Uredbom o kapitalnim zahtjevima

               –pozicije drugoga gubitka ili nadređene pozicije u programu ABCP (sadašnji članak 254.);

               –tretman likvidnosnih linija bez rejtinga (sadašnji članak 255.);

               –dodatni kapitalni zahtjevi za sekuritizacije obnovljivih izloženosti s odredbama o prijevremenoj isplati (sadašnji članak 256.).

               (g)Tretman specifičnih izloženosti

               •Resekuritizacije (novi članak 269.)

               Konzervativnija verzija pristupa SEC-SA bit će jedini pristup koji je na raspolaganju za resekuritizacijske pozicije, na koje će se primjenjivati znatno viša donja granica pondera rizika (100 %).

               •Nadređene pozicije u sekuritizacijama kredita za MSP-ove (novi članak 270.)

               Uzimajući u obzir da je opći cilj sekuritizacijskog paketa pridonijeti stvaranju odgovarajuće razine priljeva financijskih sredstava za potporu gospodarskom rastu EU-a i da su MSP-ovi okosnica gospodarstva EU-a, u sadašnju je Uredbu uključena posebna odredba o sekuritizacijama kredita za MSP-ove (članak 270.). Posebno je usmjerena na one sekuritizacije kredita za MSP-ove kod kojih za kreditni rizik povezan s mezaninskom tranšom (a u nekim slučajevima s podređenom tranšom) jamči ograničen popis trećih osoba, uključujući osobito središnju državu ili središnju banku države članice odnosno jedna je od njih za taj kreditni rizik izdala kontrajamstvo (taj se mehanizam obično definira kao „tranširano pokriće”). S obzirom na važnost tih mehanizama za oslobađanje kapitala koji će se iskoristiti za veće kreditiranje MSP-ova, za nadređenu tranšu koju zadržava institucija inicijator predlaže se odobravanje tretmana koji je osjetljiviji na rizik, a ekvivalentan je onom koji je predviđen za STS sekuritizacije. Kako bi ispunila uvjete za taj tretman sekuritizacija treba ispunjivati niz operativnih zahtjeva, uključujući primjenjive kriterije za STS. Ako takve transakcije ostvaruju korist od te vrste jamstva ili protujamstva, povlaštenim tretmanom u pogledu regulatornog kapitala koji bi im bio na raspolaganju na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 ne dovodi se u pitanje usklađenost s pravilima o državnim potporama.

               (h)Ostali glavni elementi

               •Izmjene dijela petog (izloženosti prenesenom kreditnom riziku)

               Uzimajući u obzir da se Uredbom o sekuritizaciji usporedno uvodi opći okvir za zahtjeve za institucije incijatore, sponzore i ulagatelje koji se primjenjuju na sve financijske sektore, sve odredbe obuhvaćene dijelom petim (članci 404. do 410.) stavljaju se izvan snage. Zadržavaju se samo sadržaj članka 407. (dodatni ponder rizika) i odgovarajuće ovlašćivanje Komisije za donošenje provedbenih tehničkih standarda
                  8
                te se uključuje u novi članak 270.a.

               •Izmjene članka 456.

               Predlaže se izmjena članka 456. kako bi se Komisija, kao i u slučaju drugih kategorija kapitalnih zahtjeva, ovlastila za donošenje delegiranog akta radi uključivanja svih relevantnih promjena na međunarodnoj razini, a posebno u odnosu na trenutačno područje djelovanja BCBS-a.

               •Klauzula o preispitivanju (članak 519.a)

               U roku od tri godine od stupanja na snagu ove Uredbe Komisija će Vijeće i Parlament izvijestiti o učinku novog okvira za regulatorni kapital na sekuritizacijska tržišta EU-a. Komisija može, na temelju svoje analize te uzimajući u obzir razvoj međunarodne regulative i potrebu zaštite financijske stabilnosti, predložiti daljnje izmjene Uredbe o kapitalnim zahtjevima u odnosu na, među ostalim, hijerarhiju pristupa u skladu s člankom 456.

               •Stupanje na snagu

               Nove odrebe stupaju na snagu dana […].

               2015/0225 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) br. 575/2013 o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  9
               ,

               djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Sekuritizacije su važna sastavnica dobrog funkcioniranja financijskih tržišta u mjeri utoliko što pridonose diversifikaciji financijskih izvora institucija i oslobađanju regulatornog kapitala koji se može prerasporediti za potporu daljnjem kreditiranju. Nadalje, sekuritizacijama se institucijama i ostalim sudionicima na tržištu pružaju dodatne mogućnosti ulaganja, čime se omogućuje diversifikacija portfelja i olakšava priljev financijskih sredstava prema poduzećima i pojedincima u državama članicama i prekogranično diljem Unije. Te bi koristi, međutim, trebalo ponderirati u odnosu na njihove potencijalne troškove. Kao što se pokazalo tijekom prve faze financijske krize koja je započela u ljeto 2007., loše prakse na sekuritizacijskim tržištima znatno su ugrozile integritet financijskog sustava, i to zbog prekomjerne financijske poluge, netransparentnih i složenih struktura zbog kojih je određivanje cijena postalo problematično, automatskog oslanjanja na eksterne rejting-sustave odnosno nepodudarnosti između interesa ulagatelja i inicijatora („rizici agencije”).

               (2)Posljednjih godina obujam izdavanja sekuritizacija u Uniji zadržao se ispod vršne vrijednosti koju je dosegao prije krize, a za to postoji više razloga, među kojima je i stigma koju te transakcije nose. Oporavak sekuritizacijskih tržišta trebao bi se temeljiti na dobrim i razboritim tržišnim praksama kako bi se spriječilo ponovno pojavljivanje okolnosti zbog kojih je kriza i nastala. U tom cilju Uredbom [Securitisation Regulation] određuju se temeljni elementi općeg sekuritizacijskog okvira, s ad-hoc kriterijima za utvrđivanje jednostavnih, transparentnih i standardiziranih sekuritizacija (STS sekuritizacije) i sustavom nadzora za praćenje pravilne primjene tih kriterija od strane inicijatora, sponzora, izdavatelja i institucionalnih ulagača. Nadalje, Uredbom [Securitisation Regulation] predviđen je niz zajedničkih zahtjeva u pogledu zadržavanja rizika, dubinske analize i objavljivanja podataka za sve sektore financijskih usluga.

               (3)Dosljedno s ciljevima Uredbe [Securitisation Regulation], regulatorne kapitalne zahtjeve utvrđene u Uredbi (EU) br. 575/2013 za institucije koje su inicijatori, sponzori ili ulagatelji sekuritizacija trebalo bi izmijeniti kako bi se na odgovarajući način odrazile specifične značajke STS sekuritizacija i kako bi se riješili nedostatci okvira koji su postali očiti tijekom financijske krize, tj. njegovo automatsko oslanjanje na eksterne rejting-sustave, pretjerano niski ponderi rizika za sekuritizacijske tranše s visokim rejtingom i, s druge strane, pretjerano visoki ponderi rizika za tranše s niskim rejtingom, te nedostatna osjetljivost na rizik. Dana 11. prosinca 2014. Bazelski odbor za nadzor banaka (BCBS) objavio je svoje „Revizije sekuritizacijskog okvira” (revidirani bazelski okvir) u kojima su iznesene razne promjene regulatornih kapitalnih standarda za sekuritizacije kako bi se riješili ti specifični nedostatci. U izmjenama Uredbe (EU) br. 575/2013 trebale bi se uzeti u obzir odredbe revidiranog bazelskog okvira.

               (4)Na kapitalne zahtjeve za pozicije u sekuritizaciji na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 za sve bi se institucije trebale primjenjivati iste metode izračuna. Kao prvo i kako bi uklonila svaki oblik automatskog oslanjanja na eksterne rejting-sustave, institucija bi trebala primjenjivati vlastiti izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva ako ima odobrenje za primjenu pristupa zasnovanog na internim rejting-sustavima (IRB) u odnosu na izloženosti koje su iste vrste kao odnosne izloženosti te sekuritizacije te ako može izračunati regulatorne kapitalne zahtjeve u odnosu na odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane (Kirb), u svakom slučaju podložno nekim unaprijed definiranim parametrima (SEC-IRBA). Institucijama koje ne mogu primjenjivati pristup SEC-IRBA u odnosu na svoje pozicije u određenoj sekuritizaciji trebao bi biti na raspolaganju Pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA). U okviru pristupa SEC-ERBA, sekuritizacijskim tranšama trebali bi se dodijeliti kapitalni zahtjevi na temelju njihova eksternog rejtinga. Ako prva dva pristupa nisu na raspolaganju ili bi primjena pristupa SEC-ERBA dovela do nerazmjernih regulatornih kapitalnih zahtjeva u odnosu na kreditni rizik koji je uključen u odnosne izloženosti, institucije bi trebale imati mogućnost primjenjivati standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA) koji bi se temeljio na nadzornoj formuli, pri čemu se kao parametar upotrebljavaju kapitalni zahtjevi koji bi se na temelju pristupa SA izračunali za odnosne izloženosti kao da one nisu bile sekuritizirane (Ksa).

               (5)Rizici agencije i modela češći su kod sekuritizacija nego kod druge financijske imovine i uzrokuju određenu razinu nesigurnosti u izračunu kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije, čak i nakon što se u obzir uzmu svi odgovarajući činitelji rizika. Kako bi se ti rizici primjereno obuhvatili, Uredbu (EU) br. 575/2013 trebalo bi izmijeniti da bi se za sve sekuritizacijske pozicije utvrdila donja granica pondera rizika od najmanje 15 %. Resekuritizacije, međutim, podrazumijevaju veću složenost i rizičnost, te bi se u skladu s tim na pozicije u njima trebao primjenjivati konzervativniji izračun kapitalnih zahtjeva i donja granica pondera rizika od 100 %.

               (6)Od institucija se ne bi smjelo zahtijevati da na nadređenu poziciju primjenjuju viši ponder rizika od onoga koji bi se primjenjivao da odnosne izloženosti drže izravno, čime se odražava korist od kreditnog poboljšanja koju podređene tranše donose nadređenim pozicijama u sekuritizacijskoj strukturi. Stoga bi se Uredbom (EU) br. 575/2013 trebao omogućiti pristup transparentnog pregleda na temelju kojeg bi se nadređenoj sekuritizacijskoj poziciji trebao dodijeliti maksimalni ponder rizika koji je jednak prosječnom ponderu rizika primjenjivom na odnosne izloženosti, a takav pristup trebao bi biti na raspolaganju bez obzira na to ima li relevantna pozicija svoj rejting ili ne i bez obzira na pristup koji se primjenjuje na odnosni skup (standardizirani pristup ili IRB), podložno određenim uvjetima.

               (7)U trenutačnom je okviru ukupna gornja granica u smislu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom na raspolaganju institucijama koje mogu izračunati kapitalne zahtjeve za odnosne izloženosti u skladu s pristupom IRB, kao da te izloženosti nisu bile sekuritizirane (KIRB). U mjeri u kojoj se sekuritizacijskim postupkom smanjuje rizik povezan s odnosnim izloženostima, ta bi gornja granica trebala biti na raspolaganju svim institucijama inicijatorima i sponzorima, bez obzira na pristup koji primjenjuju za izračun regulatornih kapitalnih zahtjeva za pozicije u sekuritizaciji. .

               (8)Kao što je Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo (EBA) istaknulo u svojem „Izvješću o kvalificiranim sekuritizacijama” iz lipnja 2015.
                  10
               , empirijski dokazi o neispunjivanju obveza i gubitcima pokazuju da su tijekom financijske krize STS sekuritizacije imale bolje rezultate od ostalih sekuritizacija, zahvaljujući primjeni jednostavnih i transparentnih struktura i čvrstih praksi provedbe u STS sekuritizacijama, što rezultira nižim kreditnim i operativnim rizicima te nižim rizicima agencije. Stoga je Uredbu (EU) br. 575/2013 primjereno izmijeniti kako bi se omogućila kalibracija za STS sekuritizacije koja je primjereno osjetljiva na rizik na način koji je EBA preporučila u svojem Izvješću, što osobito uključuje nižu donju granicu pondera rizika od 10 % za nadređene pozicije.

               (9)Definiciju STS sekuritizacija za potrebe regulatornog kapitala na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 trebalo bi ograničiti na sekuritizacije u kojima se vlasništvo nad odnosnim izloženostima prenosi na subjekt posebne namjene (tradicionalne sekuritizacije). Međutim, institucije koje zadržavaju nadređene pozicije u sintetskim sekuritizacijama osigurane odnosnim skupom kredita malim i srednjim poduzećima (MSP) trebale bi imati mogućnost na te pozicije primjenjivati niže kapitalne zahtjeve koji su na raspolaganju za STS sekuritizacije ako se smatra da su te transakcije visoke kvalitete u skladu s određenim strogim kriterijima. Osobito, ako takva podgrupa sintetskih sekuritizacija ostvaruje korist od jamstva ili protujamstva središnje države ili središnje banke države članice, povlaštenim tretmanom u pogledu regulatornog kapitala koji bi im bio na raspolaganju na temelju Uredbe (EU) br. 575/2013 ne dovodi se u pitanje usklađenost s pravilima o državnim potporama.

               (10)U ostatak regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije u Uredbi (EU) br. 575/2013 trebalo bi unijeti samo izmjene koje iz toga proizlaze, u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se u obzir uzela nova hijerarhija pristupâ i posebne odredbe za STS sekuritizacije. Osobito bi se trebale i dalje primjenjivati odredbe povezane s priznavanjem prijenosa značajnog rizika i zahtjevima za vanjske procjene kreditnog rizika, u osnovi pod istim uvjetima kao i dosad. Međutim, dio peti Uredbe (EU) br. 575/2013 trebalo bi u cijelosti izbrisati, uz izuzetak zahtjeva za držanje dodatnih pondera rizika koji bi se trebali nametnuti institucijama za koje se ustanovi da su prekršile odredbe poglavlja 2. Uredbe [Securitisation Regulation].

               (11)U svjetlu tekuće rasprave koja se vodi u BCBS-u o prikladnosti rekalibracije revidiranog bazelskog okvira kako bi se u obzir uzele specifične značajke STS sekuritizacija, Komisiju bi trebalo ovlastiti za donošenje delegiranog akta o daljnjim izmjenama regulatornih kapitalnih zahtjeva za sekuritizacije u Uredbi (EU) br. 575/2013 u uzeo ishod tih rasprava.

               (12)Primjereno je da se izmjene Uredbe (EU) br. 575/2013 predviđene u ovoj Uredbi primjenjuju na sekuritizacije izdane na dan ili nakon dana početka primjene ove Uredbe te na sekuritizacije koje su na taj dan bile neotplaćene. Međutim, za potrebe pravne sigurnosti i kako bi se što je više moguće smanjili prijelazni troškovi, institucije bi trebale imati mogućnost od toga izuzeti sve neotplaćene sekuritizacijske pozicije koje drže na taj dan i to u razdoblju koje završava [31. prosinca 2019.]. Ako institucija iskoristi tu mogućnost, na neotplaćene sekuritizacije i dalje bi se trebali primjenjivati regulatorni kapitalni zahtjevi utvrđeni u Uredbi (EU) br. 575/2013 u verziji koja se primjenjivala prije datuma primjene ove Uredbe.

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.
               Izmjena Uredbe (EU) br. 575/2013

               Uredba (EU) br. 575/2013 mijenja se kako slijedi:

               (1)članak 4. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

               (a)točke 13. i 14. zamjenjuju se sljedećim:

               „13.,inicijator’ znači inicijator kako je definiran u članku 2. stavku 3. [Securitisation Regulation];

               14. ,sponzor’ znači sponzor kako je definiran u članku 2. stavku 5. [Securitisation Regulation];

               (b)točke 61. i 63. zamjenjuju se sljedećim:

               61. ,sekuritizacija’ znači sekuritizacija kako je definirana u članku 2. stavku 1. [Securitisation Regulation];

                63. ,resekuritizacija’ znači resekuritizacija kako je definirana u članku 2. stavku 4. [Securitisation Regulation];

               (c)točke 66. i 67. zamjenjuju se sljedećim:

               66. ,sekuritizacijski subjekt posebne namjene’ ili ,SSPN’ znači sekuritizacijski subjekt posebne namjene ili SSPN kako je definiran u članku 2. stavku 2. [Securitisation Regulation];

               67. ,tranša’ znači tranša kako je definirana u članku 2. stavku 6. [Securitisation Regulation];

               (2)u članku 36. stavku 1. točki (k) podtočka ii. zamjenjuje se sljedećim:

               ii. „sekuritizacijske pozicije u skladu s člankom 244. stavkom 1. točkom (b), člankom 245. stavkom 1. točkom (b) i člankom 253.;”

               (3)članak 109. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 109.

               Tretman sekuritizacijskih pozicija

               Institucije izračunavaju iznos izloženosti ponderiran rizikom za poziciju koju drže u sekuritizaciji skladu s poglavljem 5.”

               (4)u članku 153. stavak 7. zamjenjuje se sljedećim:

               7.„Kod otkupljenih potraživanja od trgovačkih društva povratni otkupni diskonti, kolaterali ili djelomična jamstva kojima se osigurava zaštita od prvoga gubitka zbog neispunjivanja obveza, gubitka s osnove razrjeđivanja ili oba ta gubitka mogu se tretirati kao tranša prvoga gubitka u skladu s poglavljem 5.”

               (5)u članku 154. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

               6.„Kod otkupljenih potraživanja od trgovačkih društva povratni otkupni diskonti, kolaterali ili djelomična jamstva kojima se osigurava zaštita od prvoga gubitka zbog neispunjivanja obveza, gubitka s osnove razrjeđivanja ili oba ta gubitka mogu se tretirati kao tranša prvoga gubitka u skladu s poglavljem 5.”

               (6)u članku 197. stavku 1. točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

               „(h)sekuritizacijske pozicije koje nisu resekuritizacijske pozicije i na koje se primjenjuje ponder rizika od 100 % ili niži u skladu s člancima 261. do 264.;”

               (7)u trećem dijelu glavi II. poglavlje 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „POGLAVLJE 5.

               Odjeljak 1.
                  Definicije i kriteriji za STS sekuritizacije

               Članak 242.
               Definicije

               Za potrebe ovog poglavlja primjenjuju se sljedeće definicije:

               (1),opcija kupnje s ugrađenim otkupom’ znači ugovorna mogućnost na temelju koje inicijator ima pravo kupiti sekuritizacijske pozicije prije nego što su otplaćene sve sekuritizirane izloženosti, i to otkupom odnosnih izloženosti koje su preostale u skupu u slučaju tradicionalnih sekuritizacija ili ukidanjem kreditne zaštite u slučaju sintetskih sekuritizacija, u oba slučaja kada iznos neotplaćenih odnosnih izloženosti padne na određenu unaprijed utvrđenu razinu ili ispod nje;

               (2),samo kamatni strip za poboljšanje kredita’ znači bilančna imovina koja predstavlja vrednovanje novčanih tokova povezanih s budućim maržnim prihodom te je podređena tranša u sekuritizaciji;

               (3),likvidnosna linija’ znači sekuritizacijska pozicija koja proizlazi iz ugovorne obveze osiguranja sredstva za pravodobno plaćanje ulagateljima;

               (4),pozicija bez rejtinga’ znači sekuritizacijska pozicija koja nema prihvatljivu kreditnu procjenu VIPKR-a kako je navedeno u odjeljku 4.;

               (5),pozicija s rejtingom’ znači sekuritizacijska pozicija koja ima prihvatljivu kreditnu procjenu VIPKR-a kako je navedeno u odjeljku 4.;

               (6),nadređena sekuritizacijska pozicija’ znači pozicija osigurana pravom prvenstva u potraživanjima na cjelokupne odnosne izloženosti, pri čemu se ne uzimaju se u obzir dospjeli iznosi proizašli iz ugovora o kamatnim ili valutnim izvedenicama, naknade ili druga slična plaćanja;

               (7),IRB skup’ znači skup odnosnih izloženosti vrste za koju institucija ima odobrenje za primjenu IRB pristupa te može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 3. za sve te izloženosti;

               (8),skup standardiziranog pristupa (SA skup)’ znači skup odnosnih izloženosti za koji institucija:

               (a)nema odobrenje za primjenu IRB pristupa za izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s poglavljem 3.;

               (b)ne može utvrditi KIRB;

               (c)ne može primjenjivati IRB pristup jer joj je njezino nadležno tijelo to na neki drugi način onemogućilo;

               (9),mješoviti skup’ znači skup odnosnih izloženosti vrste za koju institucija ima odobrenje za primjenu IRB pristupa te može izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 3. za neke izloženosti, ali ne za sve;

               (10),kreditno poboljšanje’ znači bilo koji sporazum kojim se podupire sekuritizacijska pozicija i koji služi povećanju vjerojatnosti otplate bilo koje takve sekuritizacijske pozicije;

               (11),pretjerana kolateralizacija’ znači bilo koji oblik kreditnog poboljšanja na temelju kojeg su odnosne izloženosti dane u vrijednosti koja je veća od vrijednosti sekuritizacijskih pozicija;

               (12),STS sekuritizacija’ znači sekuritizacija koja ispunjuje zahtjeve utvrđene u poglavlju 3. [Securitisation regulation] i zahtjeve utvrđene u članku 243.;

               (13),program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom’ (ABCP) znači program komercijalnih zapisa osiguranih imovinom (ABCP) kako je definiran u članku 2. stavku 7. [Securitisation Regulation];

               (14),tradicionalna sekuritizacija’ znači tradicionalna sekuritizacija kako je definirana u članku 2. stavku 9. [Securitisation Regulation];

               (15),sintetska sekuritizacija’ znači sintetska sekuritizacija kako je definirana u članku 2. stavku 10. [Securitisation Regulation];

               (16),obnovljiva izloženost’ znači obnovljiva izloženost kako je definirana u članku 2. stavku 15. [Securitisation Regulation];

               (17),odredba o prijevremenoj isplati’ znači odredba o prijevremenoj isplati kako je definirana u članku 2. stavku 17. [Securitisation Regulation];

               (18),tranša prvoga gubitka’ znači tranša prvoga gubitka kako je definirana u članku 2. stavku 18. [Securitisation Regulation];

               (19),serviser’ znači serviser kako je definiran u članku 2. stavku 13. [Securitisation Regulation];

               Članak 243.
               Kriteriji za STS sekuritizaciju

               (1)Pozicije u programu ABCP priznaju se kao pozicije u STS sekuritizaciji za potrebe članaka 260., 262. i 264. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)za sve transakcije u okviru programa ABCP, odnosne izloženosti na početku ispunjuju uvjete da im se, na temelju standardiziranog pristupa i uzimajući u obzir sva priznata smanjenja kreditnog rizika, dodjeli ponder rizika koji iznosi 75 % ili manje, na osnovi pojedinačne izloženosti u slučaju izloženosti koja je izloženost prema stanovništvu odnosno 100 % za sve druge izloženosti;

               (b)ukupna vrijednost izloženosti svih izloženosti prema jednom dužniku na razini programa ABCP ne premašuje 1 % ukupne vrijednosti izloženosti svih izloženosti u okviru programa ABCP u trenutku kada su izloženosti dodane u program ABCP. Za potrebe ovog izračuna krediti ili najmovi grupi povezanih osoba iz članka 4. stavka 1. točke 39. smatraju se izloženostima prema jednom dužniku.

               U slučaju potraživanja od kupaca, točka (b) ne primjenjuje se kada je kreditni rizik tih potraživanja od kupaca potpuno pokriven prihvatljivom kreditnom zaštitom u skladu s poglavljem 4., pod uvjetom da je pružatelj zaštite u tom slučaju institucija, društvo za osiguranje ili društvo za reosiguranje. Za potrebe ovog podstavka, samo udio potraživanja od kupaca koji preostaje nakon što se u obzir uzme učinak diskontiranja kupovne cijene upotrebljava se kako bi se utvrdilo jesu li ta potraživanja potpuno pokrivena.

               (2)Pozicije u sekuritizaciji, osim onih u programu ABCP, priznaju se kao pozicije u STS sekuritizaciji za potrebe članaka 260., 262. i 264. ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)odnosne izloženosti iniciraju se u skladu s dobrim i razboritim kriterijima za odobravanje kredita kako se zahtijeva u članku 79. Direktive 2013/36/EU:

               (b)u trenutku uključivanja u sekuritizaciju ukupna vrijednost izloženosti svih izloženosti prema jednom dužniku u skupu ne premašuje 1 % vrijednosti izloženosti ukupnih neotplaćenih vrijednosti izloženosti skupa odnosnih izloženosti. Za potrebe ovog izračuna, krediti ili najmovi grupi povezanih osoba iz članka 4. stavka 1. točke 39. smatraju se izloženostima prema jednom dužniku;

               (c)odnosne izloženost u trenutku njihova uključivanja u sekuritizaciju ispunjuju uvjete da im se, na temelju standardiziranog pristupa i uzimajući u obzir sva prihvatljiva smanjenja kreditnog rizika, dodjeli ponder rizika jednak ili manji od:

               i.
                     40 % na osnovi prosjeka ponderiranog vrijednošću izloženosti, za portfelj u kojem su izloženosti krediti osigurani stambenim hipotekama ili stambeni krediti za koje se u cijelosti jamči kako je navedeno u članku 129. stavku 1. točki (e);

               ii.
                     50 % na osnovi pojedinačne izloženosti ako je izloženost kredit osiguran hipotekom na poslovnu nekretninu;

               iii.
                     75 % na osnovi pojedinačne izloženosti u slučaju izloženosti koja je izloženost prema stanovništvu;

               iv.
                     za sve druge izloženosti, 100 % na osnovi pojedinačne izloženosti;

               (d)kada se primjenjuje točka (c) podtočke i. i ii., krediti osigurani pravima povezanima s vrijednosnim papirima niže klase na određenu imovinu uključuju se u sekuritizaciju samo kada su u sekuritizaciju uključeni i svi krediti osigurani pravima povezanima s vrijednosnim papirima više klase na tu imovinu.

               (e)kada se primjenjuje točka (c) podtočka i., ni jedan kredit u skupu odnosnih izloženosti ne smije imati omjer kredita i vrijednosti nekretnine veći od 100 % izmjeren u skladu s člankom 129. stavkom 1. točkom (d) podtočkom i. i člankom 229. stavkom 1.

               Odjeljak 2.
                  Priznavanje prijenosa značajnog rizika

               Članak 244.
               Tradicionalna sekuritizacija

               (1)Institucija inicijator tradicionalne sekuritizacije može odnosne izloženosti izuzeti iz izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom i iznosa očekivanih gubitaka ako je ispunjen bilo koji od sljedećih uvjeta:

               (a)značajan kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima prenesen je na treće osobe;

               (b)institucija inicijator na sve sekuritizacijske pozicije koje drži u sekuritizaciji primjenjuje ponder rizika od 1 250 % ili te sekuritizacijske pozicije odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k).

               (2)Značajan kreditni rizik smatra se prenesenim u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

               (a)ako iznosi izloženosti ponderirani rizikom za mezaninske sekuritizacijske pozicije koje institucija inicijator drži u sekuritizaciji ne premašuju 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih mezaninskih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u toj sekuritizaciji;

               (b)institucija inicijator ne drži više od 20 % vrijednosti izloženosti tranše prvoga gubitka u sekuritizaciji, pri čemu moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

               i.
                     inicijator može dokazati da vrijednost izloženosti tranše prvoga gubitka znatno premašuje konzervativnu procjenu očekivanoga gubitka po odnosnim izloženostima;

               ii.
                     u sekuritizaciji nema mezaninskih pozicija.

               Ako potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koje bi institucija inicijator postigla sekuritizacijom iz točaka (a) i (b) nije opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće osobe, nadležna tijela mogu na pojedinačnoj osnovi odlučiti da se značajan kreditni rizik ne smatra prenesenim na treće osobe.

               Za potrebe ovog stavka, pozicija u sekuritizaciji smatra se mezaninskom sekuritizacijskom pozicijom ako ispunjuje sljedeće zahtjeve:

               (a)na nju se primjenjuje ponder rizika niži od 1 250 % u skladu s ovim odjeljkom ili je, ako nema pozicije s tim ponderom rizika, nadređena u odnosu na tranšu prvoga gubitka; i

               (b)podređena je u odnosu na nadređenu sekuritizacijsku poziciju.

               (3)Iznimno od stavka 2., nadležna tijela mogu institucijama inicijatorima izdati odobrenje da priznaju prijenos značajnog kreditnog rizika u vezi sa sekuritizacijom ako institucija inicijator u svakom pojedinom slučaju dokaže da je smanjenje kapitalnih zahtjeva koje inicijator postiže sekuritizacijom opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće osobe. Odobrenje se izdaje samo ako institucija ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)institucija ima odgovarajuće politike internog upravljanja rizikom i metodologije za procjenu prijenosa kreditnog rizika;

               (b)institucija je isto tako u svakom pojedinom slučaju priznala prijenos kreditnog rizika na treće osobe za potrebe svojeg internog upravljanja rizikom i internog raspoređivanja kapitala.

               (4)Uz zahtjeve iz stavaka 1. do 3., moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)transakcijska dokumentacija odražava ekonomska svojstva sekuritizacije;

               (b)sekuritizacijske pozicije ne znače obvezu plaćanja za instituciju inicijatora;

               (c)odnosne izloženosti nedostupne su instituciji inicijatoru i njezinim vjerovnicima na način koji je u skladu sa zahtjevom iz članka 6. stavka 2. točke (a) [Securitisation Regulation];

               (d)institucija inicijator ne zadržava kontrolu nad odnosnim izloženostima. Smatra se da je inicijator zadržao kontrolu nad odnosnim izloženostima ako on ima pravo od primatelja prijenosa otkupiti prethodno prenesene izloženosti kako bi od njih ostvario korist ili ako se od njega na neki drugi način traži ponovno preuzimanje prenesenog rizika. Ako je institucija inicijator zadržala prava ili obveze u vezi sa servisiranjem koji proizlaze iz odnosnih izloženosti, ta se činjenica ne može sama po sebi smatrati kontrolom nad izloženostima;

               (e)sekuritizacijska dokumentacija ne sadržava odredbe kojima se:

               i.
                     od institucije inicijatora zahtijeva da izmijeni odnosne izloženosti radi poboljšanja prosječne kvalitete skupa;

               ii.
                     povećava prinos koji se plaća imateljima pozicija ili se na drugi način poboljšavaju pozicije u sekuritizaciji kao odgovor na pogoršanje kreditne kvalitete odnosnih izloženosti;

               (f)ako je primjenjivo, iz transakcijske dokumentacije jasno je da inicijator ili sponzor mogu kupiti ili otkupiti sekuritizacijske pozicije odnosno otkupiti, restrukturirati ili zamjeniti odnosne izloženosti iznad svojih ugovornih obveza samo ako se takvi aranžmani provode u skladu s prevladavajućim tržišnim uvjetima, a strane u njima djeluju u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (tržišni uvjeti).

               (g)opcija kupnje s ugrađenim otkupom, ako postoji, mora ispunjivati i sljedeće uvjete:

               i.
                     njezino iskorištavanje diskrecijsko je pravo institucije inicijatora;

               ii.
                     može se iskoristiti samo ako najviše 10 % izvornog iznosa odnosnih izloženosti ostane neamortizirano;

               iii.
                     nije strukturirana tako da se izbjegne raspoređivanje gubitaka na pozicije kreditnog poboljšanja ili druge pozicije koje drži ulagatelj i nije ni na koji drugi način strukturirana radi pružanja kreditnog poboljšanja.

               (h)institucija inicijator dobila je mišljenje kvalificiranog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da sekuritizacija ispunjuje uvjete iz točaka (b) do (g) ovog stavka.

               (5)Nadležna tijela obavješćuju EBA-u o slučajevima u kojima su odlučila da potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom nije bilo opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće osobe u skladu sa stavkom 2., te o slučajevima u kojima su institucije odlučile primjenjivati odredbe iz stavka 3.

               (6)EBA prati različite nadzorne prakse u vezi s priznavanjem prijenosa značajnog rizika u tradicionalnim sekuritizacijama u skladu s ovim člankom i o svojim nalazima izvješćuje Komisiju do 31. prosinca 2017. Komisija, nakon što je po potrebi uzela u obzir izvješće EBA-e, može donijeti delegirani akt kako bi pobliže odredila sljedeće stavke:

               (a)uvjete za prijenos značajnog kreditnog rizika na treće osobe u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.;

               (b)tumačenje ,razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće osobe’ za potrebe procjene koju provode nadležna tijela kako je predviđeno u stavku 2. predzadnjem podstavku i stavku 3.;

               (c)zahtjeve u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, a u vezi s kojima inicijator traži priznavanje prijenosa značajnog kreditnog rizika na treće osobe u skladu sa stavcima 2. ili 3.

               Članak 245.
               Sintetska sekuritizacija

               (1)Institucija inicijator sintetske sekuritizacije može izračunavati iznose izloženosti ponderirane rizikom i, ako je relevantno, iznose očekivanih gubitaka za sekuritizirane izloženosti u skladu s člankom 251., ako je ispunjen jedan od sljedećih uvjeta:

               (a)značajan kreditni rizik prenesen je na treće osobe putem materijalne ili nematerijalne kreditne zaštite;

               (b)institucija inicijator primjenjuje ponder rizika od 1 250 % na sve sekuritizacijske pozicije koje i zadržava toj sekuritizaciji ili te sekuritizacijske pozicije odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k).

               (2)Smatra se da je značajan kreditni rizik prenesen u bilo kojem od sljedećih slučajeva:

               (a)ako iznosi izloženosti ponderirani rizikom za mezaninske sekuritizacijske pozicije koje institucija inicijator drži u sekuritizaciji ne premašuju 50 % iznosa izloženosti ponderiranih rizikom svih mezaninskih sekuritizacijskih pozicija koje postoje u toj sekuritizaciji;

               (b)institucija inicijator ne drži više od 20 % vrijednosti izloženosti tranše prvoga gubitka u sekuritizaciji, pri čemu moraju biti ispunjeni sljedeći uvjeti:

               i.
                     inicijator može dokazati da vrijednost izloženosti tranše prvoga gubitka znatno premašuje konzervativnu procjenu očekivanoga gubitka po odnosnim izloženostima;

               ii.
                     u sekuritizaciji nema mezaninskih pozicija.

               Ako potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koje bi institucija inicijator postigla sekuritizacijom nije opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće osobe, nadležna tijela mogu na pojedinačnoj osnovi odlučiti da se značajan kreditni rizik ne smatra prenesenim na treće osobe.

               Za potrebe ovog stavka, pozicija u sekuritizaciji smatra se mezaninskom sekuritizacijskom pozicijom ako ispunjuje zahtjeve propisane člankom 244. stavkom 2. zadnjim podstavkom.

               (3)Iznimno od stavka 2., nadležna tijela mogu institucijama inicijatorima izdati odobrenje da priznaju prijenos značajnog kreditnog rizika u vezi sa sekuritizacijom ako institucija inicijator u svakom pojedinom slučaju dokaže da je smanjenje kapitalnih zahtjeva koje inicijator postiže sekuritizacijom opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće osobe. Odobrenje se izdaje samo ako institucija ispunjuje sljedeće uvjete:

               (a)institucija ima odgovarajuće politike internog upravljanja rizikom i metodologije za procjenu prijenosa rizika;

               (b)institucija je isto tako u svakom pojedinom slučaju priznala prijenos kreditnog rizika na treće osobe za potrebe svojeg internog upravljanja rizikom i internog raspoređivanja kapitala.

               (4)Uz zahtjeve iz stavaka 1. do 3. moraju biti ispunjeni i sljedeći uvjeti:

               (a)transakcijska dokumentacija odražava ekonomska svojstva sekuritizacije;

               (b)kreditna zaštita kojom je prenesen kreditni rizik u skladu je s člankom 249.;

               (c)sekuritizacijska dokumentacija ne sadržava odredbe kojima se:

               i.
                     određuju značajni pragovi značajnosti ispod kojih se u slučaju kreditnog događaja kreditna zaštita ne smatra pokrenutom;

               ii.
                     dopušta prekid zaštite zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnih izloženosti;

               iii.
                     od institucije inicijatora zahtijeva da izmijeni sastav odnosnih izloženosti radi poboljšanja prosječne kvalitete skupa;

               iv.
                     instituciji povećava trošak kreditne zaštite ili prinos koji se plaća imateljima pozicija u sekuritizaciji zbog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog skupa;

               (d)kreditna zaštita provediva je u svim relevantnim područjima sudske nadležnosti;

               (e)ako je primjenjivo, iz sekuritizacijske dokumentacije jasno je da inicijator ili sponzor mogu kupiti ili otkupiti sekuritizacijske pozicije odnosno otkupiti, restrukturirati ili zamijeniti odnosne izloženosti iznad svojih ugovornih obveza samo ako se takvi aranžmani provode u skladu s prevladavajućim tržišnim uvjetima, a strane u njima djeluju u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (tržišni uvjeti);

               (f)ako postoji opcija kupnje s ugrađenim otkupom, ona treba ispunjivati sve sljedeće uvjete:

               i.
                     njezino iskorištavanje diskrecijsko je pravo institucije inicijatora;

               ii.
                     može se iskoristiti samo ako najviše 10 % izvornog iznosa odnosnih izloženosti ostane neamortizirano;

               iii.
                     nije strukturirana tako da se izbjegne raspoređivanje gubitaka na pozicije kreditnog poboljšanja ili druge pozicije koje ulagatelji drže u sekuritizaciji i nije ni na koji drugi način strukturirana radi pružanja kreditnog poboljšanja;

               (g)institucija inicijator dobila je mišljenje kvalificiranog pravnog stručnjaka kojim se potvrđuje da sekuritizacija ispunjuje uvjete iz točaka (b) do (g) ovog stavka.

               (5)Nadležna tijela obavješćuju EBA-u o slučajevima u kojima su odlučila da potencijalno smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom nije bilo opravdano razmjernim prijenosom kreditnog rizika na treće osobe u skladu sa stavkom 2., te o slučajevima u kojima su institucije odlučile primjenjivati odredbe iz stavka 4.

               (6)EBA prati različite nadzorne prakse u vezi s priznavanjem prijenosa značajnog rizika u sintetskim sekuritizacijama u skladu s ovim člankom i o svojim nalazima izvješćuje Komisiju do 31. prosinca 2017. Komisija, nakon što je po potrebi uzela u obzir izvješće EBA-e, može donijeti delegirani akt kako bi pobliže odredila sljedeće stavke:

               (a)uvjete za prijenos značajnog kreditnog rizika na treće osobe u skladu sa stavcima 2., 3. i 4.;

               (b)tumačenje ,razmjernog prijenosa kreditnog rizika na treće osobe’ za potrebe procjene koju provode nadležna tijela kako je predviđeno u stavku 2. predzadnjem podstavku i stavku 3.;

               (c)zahtjeve u pogledu procjene sekuritizacijskih transakcija koju provode nadležna tijela, a u vezi s kojima inicijator traži priznavanje prijenosa značajnog kreditnog rizika na treće osobe u skladu sa stavcima 2. ili 3.

               Članak 246.
               Operativni zahtjevi za odredbe o prijevremenoj isplati

               Ako sekuritizacija uključuje obnovljive izloženosti i prijevremenu isplatu ili slične odredbe, smatra se da je institucija inicijator značajan kreditni rizik prenijela samo ako su ispunjeni zahtjevi utvrđeni u člancima 244. i 245. te ako odredba o prijevremenoj isplati, jednom kada je primijenjena, nema sljedeće učinke:

               (d)nadređeno ili jednako potraživanje institucije na odnosne izloženosti podređuje potraživanjima drugih ulagatelja;

               (e)dodatno podređuje potraživanje institucije na odnosne izloženosti u odnosu na potraživanja drugih strana;

               (f)na drugi način povećava izloženost institucije gubitcima povezanima s odnosnim obnovljivim izloženostima.

               Odjeljak 3.
               Izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom

               Pododjeljak 1.
                  Opće odredbe

               Članak 247.
               Izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom

               (1)Ako je institucija inicijator prenijela značajan kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima sekuritizacije u skladu s odjeljkom 2., ta institucija može:

               (a)ako je riječ o tradicionalnoj sekuritizaciji, isključiti odnosne izloženosti iz svojeg izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom i, prema potrebi, iznosa očekivanih gubitaka;

               (b)ako je riječ o sintetskoj sekuritizaciji, izračunati iznose izloženosti ponderirane rizikom i, prema potrebi, iznose očekivanih gubitaka, u odnosu na odnosne izloženosti u skladu s člancima 251. i 252.

               (2)Ako je institucija inicijator odlučila primijeniti stavak 1., ona izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom, kako je propisano ovim poglavljem, za pozicije koje možebitno držati u sekuritizaciji.

               Ako institucija inicijator nije prenijela značajan kreditni rizik ili je odlučila da neće primijeniti stavak 1., nastavlja uključivati odnosne izloženosti u svoj izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom kao da one nisu bile sekuritizirane.

               (3)Ako postoji izloženost prema pozicijama u različitima tranšama u sekuritizaciji, izloženost prema svakoj tranši smatra se zasebnom sekuritizacijskom pozicijom. Smatra se da pružatelji kreditne zaštite za sekuritizacijske pozicije drže pozicije u sekuritizaciji. U sekuritizacijske pozicije uključene su sekuritizacijske izloženosti proizašle iz ugovora o kamatnim ili valutnim izvedenicama koje je institucija sklopila tom transakcijom.

               (4)Osim ako se sekuritizacijska pozicija odbija od stavki redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k), iznos izloženosti ponderiran rizikom uključuje se u ukupne iznose izloženosti ponderirane rizikom te institucije za potrebe članka 92. stavka 3.

               (5)Za sekuritizacijsku poziciju iznos izloženosti ponderiran rizikom izračunava se tako da se vrijednost izloženosti pozicije, izračunana na način naveden u članku 248., pomnoži s odgovarajućim ukupnim ponderom rizika.

               (6)Ukupni ponder rizika određuje se kao zbroj pondera rizika propisanog u ovom poglavlju i bilo kojeg dodatnog pondera rizika u skladu s člankom 270.a.

               Članak 248.
               Vrijednost izloženosti

               (1)Vrijednost izloženosti sekuritizacijskih pozicija izračunava se na sljedeći način:

               (a)vrijednost izloženosti bilančne sekuritizacijske pozicije jest njezina računovodstvena vrijednost koja preostaje nakon primjene relevantnih ispravaka vrijednosti za kreditni rizik na tu sekuritizacijsku poziciju u skladu s člankom 110.;

               (b)vrijednost izloženosti izvanbilančne sekuritizacijske pozicije jest njezina nominalna vrijednost, umanjena za bilo koji primjenjivi ispravak vrijednosti za kreditni rizik u skladu s člankom 110., pomnožena s relevantnim konverzijskim faktorom propisanim u ovom poglavlju. Ako nije drukčije određeno, konverzijski faktor iznosi 100 %;

               (c)vrijednost izloženosti za kreditni rizik druge ugovorne strane za sekuritizacijsku poziciju koja proizlazi iz izvedenog instrumenta navedenog u Prilogu II. određuje se u skladu s poglavljem 6.

               (2)Ako institucija ima dvije ili više sekuritizacijskih pozicija koje se preklapaju, u izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom uključuje samo jednu od tih pozicija.

               Ako se pozicije djelomično preklapaju, institucija poziciju može podijeliti na dva dijela i priznati preklapanje samo za jedan dio u skladu s prvim podstavkom. Kao alternativna mogućnost, institucija pozicije može tretirati kao da se u potpunosti preklapaju tako da, za potrebe izračuna kapitala, proširi poziciju koja rezultira višim iznosima izloženosti ponderiranima rizikom.

               Institucija također može priznati preklapanje između kapitalnih zahtjeva za specifični rizik za pozicije iz knjige trgovanja i kapitalnih zahtjeva za sekuritizacijske pozicije iz knjige pozicija kojima se ne trguje, pod uvjetom da institucija može izračunati i usporediti kapitalne zahtjeve za relevantne pozicije.

               Za potrebe ovog stavka, smatra se da se dvije pozicije preklapaju ako se međusobno prebijaju na način da institucija može gubitke koji proizlaze iz jedne pozicije izbjeći izvršenjem obveza koje se zahtijevaju na osnovi druge pozicije.

               (3)Ako se članak 270.c odnosi na pozicije u programu ABCP, institucija može za izračuna iznosa izloženosti ponderiranog rizikom za program ABCP primjenjivati ponder rizika koji je dodijeljen likvidnosnoj liniji, pod uvjetom da je 100 % ABCP-a izdanog u programu pokriveno tom likvidnosnom linijom i da je likvidnosna linija u jednakom položaju kao ABCP tako da čine preklapajuću poziciju. Ako je institucija primijenila odredbe iz ovog stavka, ona o tome obavješćuje nadležna tijela. Kako bi se utvrdila pokrivenost od 100 % propisana ovim stavkom, institucija može uzeti u obzir druge likvidnosne linije u programu ABCP, pod uvjetom da s ABCP-om čine preklapajuću poziciju.

               Članak 249.
               Priznavanje tehnika smanjenja kreditnog rizika za sekuritizacijske pozicije

               (1)Institucija može priznavati materijalnu ili nematerijalnu kreditnu zaštitu u odnosu na sekuritizacijsku poziciju ako su ispunjeni zahtjevi za smanjenje kreditnog rizika utvrđeni u ovom poglavlju i poglavlju 4.

               (2)Priznata materijalna kreditna zaštita ograničava se na financijski kolateral koji se priznaje za izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s poglavljem 2., kako je utvrđeno u poglavlju 4., dok priznavanje smanjenja kreditnog rizika podliježe ispunjivanju relevantnih zahtjeva kako su utvrđeni u poglavlju 4.

               Priznata nematerijalna kreditna zaštita i priznati pružatelji nematerijalne kreditne zaštite ograničavaju se na one koji se priznaju u skladu s poglavljem 4., dok priznavanje smanjenja kreditnog rizika podliježe ispunjivanju relevantnih zahtjeva kako su utvrđeni u poglavlju 4.

               (3)Odstupajući od stavka 2., priznati pružatelji nematerijalne kreditne zaštite navedeni u članku 201. stavku 1. točkama (a) do (h) moraju imati kreditnu procjenu priznatog VIPKR-a koja pripada najmanje 2. stupnju kreditne kvalitete u trenutku kada je kreditna zaštita prvi put priznata i najmanje 3. stupnju kreditne kvalitete nakon toga. Zahtjevi propisani ovim podstavkom ne primjenjuju se na kvalificirane središnje druge ugovorne strane.

               Institucije kojima je za izravnu izloženost prema pružatelju zaštite dopuštena primjena pristupa IRB mogu procijeniti prihvatljivost za priznavanje u skladu s prvim podstavkom na temelju jednakovrijednosti PD-a pružatelja zaštite i PD-a povezanog sa stupnjevima kreditne kvalitete iz članka 136.

               (4)Odstupajući od stavka 2., sekuritizacijski subjekti posebne namjene priznati su pružatelji zaštite ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

               (a)SSPN posjeduje imovinu koja se smatra priznatim financijskim kolateralom u skladu s poglavljem 4.;

               (b)imovina iz točke (a) nije predmet potraživanja ili potencijalnih potraživanja koja su nadređena ili jednaka potraživanjima ili potencijalnim potraživanjima institucije koja dobiva nematerijalnu kreditnu zaštitu; i

               (c)ispunjeni su svi zahtjevi za priznavanje financijskoga kolaterala iz poglavlja 4.

               (5)Za potrebe ovog stavka, iznos zaštite prilagođen za bilo kakvu valutnu i ročnu neusklađenost u skladu s odredbama poglavlja 4. (GA) ograničava se na tržišnu vrijednost te imovine prilagođenu zbog volatilnosti, a ponder rizika izloženosti prema pružatelju zaštite koji je određen na temelju standardiziranog pristupa (g) određuje se kao ponderirani prosječni ponder rizika koji bi se primjenjivao na tu imovinu kao financijski kolateral na temelju standardiziranog pristupa.

               (6)Ako sekuritizacijska pozicija ostvaruje korist od potpune kreditne zaštite, primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

               (a)institucija koja pruža kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za sekuritizacijsku poziciju koja ostvaruje korist od kreditne zaštite u skladu s pododjeljkom 3. kao da tu poziciju drži izravno;

               (b)institucija koja kupuje zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s poglavljem 4.

               (7)U slučaju djelomične kreditne zaštite, primjenjuju se sljedeći zahtjevi:

               (a)institucija koja pruža kreditnu zaštitu dio pozicije koji ostvaruje korist od kreditne zaštite tretira kao sekuritizacijsku poziciju i izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom kao da tu poziciju drži izravno u skladu s pododjeljkom 3., podložno stavcima 8. i 9.;

               (b)institucija koja kupuje kreditnu zaštitu izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za zaštićenu poziciju iz točke (a) u skladu s poglavljem 4. Institucija dio sekuritizacijske pozicije koji ne ostvaruje korist od kreditne zaštite tretira kao zasebnu sekuritizacijsku poziciju i izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom u skladu s pododjeljkom 3., podložno stavcima 8. i 9.

               (8)Institucije koje primjenjuju pristup sekuritizaciji zasnovan na internim rejting-sustavima (SEC-IRBA) ili standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA) na temelju pododjeljka 3. određuju točku spajanja (A) i točku razdvajanja (D) zasebno za svaku poziciju izvedenu u skladu sa stavkom 7. kao da su one, u trenutku kada je transakcija započeta, izdane kao zasebne sekuritizacijske pozicije. Vrijednosti za KIRB i KSA izračunavaju se uzimajući u obzir izvorni odnosni skup izloženosti sekuritizacije.

               (9)Institucije koje primjenjuju pristup sekuritizaciji zasnovan na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA) na temelju pododjeljka 3. izračunavaju iznose izloženosti ponderirane rizikom za pozicije izvedene u skladu sa stavkom 7. kako slijedi:

               (a)ako je izvedena pozicija viša po nadređenosti, dodjeljuje joj se ponder rizika izvorne sekuritizacijske pozicije;

               (b)ako je izvedena pozicija niža po nadređenosti, može joj se dodijeliti izvedeni rejting u skladu s člankom 261. stavkom 7. Ako se rejting ne može izvesti, institucija primjenjuje viši od pondera rizika proizašlih iz:

               i.
                     primjene standardiziranog pristupa sekuritizaciji u skladu sa stavkom 8. i pododjeljkom 3.; ili

               ii.
                     pondera rizika izvorne sekuritizacijske pozicije na temelju pristupa sekuritizaciji zasnovanog na eksternim rejting-sustavima.

               Članak 250.
               Implicitna potpora

               (1)Institucija inicijator koja je prenijela značajan kreditni rizik povezan s odnosnim izloženostima sekuritizacije u skladu s odjeljkom 2. i institucija sponzor ne smiju pružati potporu za sekuritizaciju iznad njihovih ugovornih obveza, a radi smanjenja potencijalnih ili stvarnih gubitaka ulagatelja.

               (2)Ako je transakcija na odgovarajući način uzeta u obzir u procjeni prijenosa značajnog rizika i obje su je strane provele djelujući u vlastitom interesu kao slobodne i neovisne strane (tržišni uvjeti), ta se transakcija ne smatra potporom za potrebe stavka 1. Za te potrebe institucija provodi potpunu kreditnu provjeru transakcije i u obzir uzima najmanje sljedeće stavke:

               (a)otkupnu cijenu;

               (b)kapital institucije i njezinu likvidnosnu poziciju prije i nakon otkupa;

               (c)rezultate odnosnih izloženosti;

               (d)rezultate sekuritizacijskih pozicija;

               (e)učinak potpore na gubitke za koje se očekuje da će ih inicijator imati u odnosu na ulagatelje.

               (3)Institucija inicijator i institucija sponzor obavješćuju nadležno tijelo o svim transakcijama koje su sklopile u vezi sa sekuritizacijama u skladu sa stavkom 2.

               (4)EBA, u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, donosi smjernice o tome što su tržišni uvjeti za potrebe ovog članka i u kojim slučajevima transakcija nije strukturirana za pružanje potpore.

               (5)Ako institucija inicijator ili institucija sponzor ne ispunjuje uvjete iz stavka 1. u vezi sa sekuritizacijom, ta institucija u svoj izračun iznosa izloženosti ponderiranih rizikom uključuje sve odnosne izloženosti te sekuritizacije kao da nisu bile sekuritizirane i objavljuje:

               (a)da je pružila potporu sekuritizaciji i time prekršila stavak 1.; i

               (b)učinak pružene potpore u smislu kapitalnih zahtjeva.

               Članak 251.
               Izračun, od strane institucije inicijatora, iznosa izloženosti ponderiranih rizikom koji se sekuritiziraju u sintetskoj sekuritizaciji

               (1)Za potrebe izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za odnosne izloženosti, institucija inicijator sintetske sekuritizacije koristi se metodologijama izračuna propisanima u ovom odjeljku prema potrebi umjesto onih propisanih u poglavlju 2. Za institucije koje iznose izloženosti ponderirane rizikom i iznose očekivanoga gubitka izračunavaju u skladu s poglavljem 3., iznos očekivanoga gubitka takvih izloženosti jest nula (0).

               (2)Zahtjevi iz prvog stavka primjenjuju se na cjelokupni skup izloženosti kojima se osigurava sekuritizacija. U skladu s člankom 252., institucija inicijator izračunava iznose izloženosti ponderirane rizikom za sve tranše u sekuritizaciji u skladu s odredbama ovog odjeljka, uključujući pozicije za koje institucija može priznati smanjenje kreditnog rizika u skladu s člankom 249. Ponder rizika koji se primjenjuje na pozicije koje imaju korist od smanjenja kreditnog rizika može se izmijeniti u skladu s poglavljem 4.

               Članak 252.
               Tretman ročne neusklađenosti u sintetskim sekuritizacijama

               Za potrebe izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s člankom 251., bilo koja ročna neusklađenost između kreditne zaštite kojom je postignut prijenos rizika i odnosnih izloženosti izračunava se na sljedeći način:

               (a)pod dospijećem odnosnih izloženosti podrazumijeva se najduže dospijeće bilo koje od tih izloženosti, koje ne smije prelaziti pet godina. Dospijeće kreditne zaštite određuje se u skladu s poglavljem 4.;

               (b)institucija inicijator zanemaruje bilo kakvu ročnu neusklađenost pri izračunu iznosa izloženosti ponderiranih rizikom za sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje ponder rizika od 1 250 % u skladu s ovim odjeljkom.  Za sve ostale pozicije primjenjuje se tretman ročne neusklađenosti iz poglavlja 4. u skladu sa sljedećom formulom:

                  RW* = ((RWSP · ((t – t*)/(T – t*))) + (RWAss · ((T – t)/(T – t*))))

               pri čemu:

                        RW*

                        =

                        iznosi izloženosti ponderirani rizikom za potrebe članka 92. stavka 3. točke (a);

                        RWAss

                        =

                        iznosi izloženosti ponderirani rizikom za odnosne izloženosti ako nisu bile sekuritizirane, izračunani na proporcionalnoj osnovi;

                        RWSP

                        =

                        iznosi izloženosti ponderirani rizikom izračunani u skladu s člankom 251. ako ne postoji ročna neusklađenost;

                        T

                        =

                        dospijeće odnosnih izloženosti izraženo u godinama;

                        t

                        =

                        dospijeće kreditne zaštite izraženo u godinama;

                        t*

                        =

                        0,25.

               Članak 253.
               Smanjenje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom

               (1)Ako se na sekuritizacijsku poziciju primjenjuje ponder rizika od 1 250 % na temelju ovog odjeljka, institucije vrijednost izloženosti tih pozicija mogu odbiti od redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k), što je alternativa tome da poziciju uključe u svoje izračune iznosa izloženosti ponderiranih rizikom. Pritom se za izračun vrijednosti izloženosti može uzeti u obzir priznata materijalna zaštita u skladu s člankom 249.

               (2)Ako institucija inicijator primjenjuje alternativu navedenu u stavku 1., može od iznosa iz članka 268. oduzeti iznos odbijen u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k) kao maksimalni kapitalni zahtjev koji bi se izračunao za odnosne izloženosti kao da nisu bile sekuritizirane.

               Pododjeljak 2.
                  Hijerarhija metoda i zajednički parametri

               Članak 254.
               Hijerarhija metoda

               (1)Institucije primjenjuju jednu od metoda iz pododjeljka 3. za izračunavanje rizikom ponderiranih iznosa izloženosti u odnosu na sve pozicije koje drže u sekuritizaciji.

               (2)Metode iz pododjeljka 3. primjenjuju se u skladu sa sljedećom hijerarhijom:

               (a)institucija primjenjuje pristup temeljen na internim rejting-sustavima (SEC-IRBA) ako su ispunjeni uvjeti iz članka 258.;

               (b)ako se pristup SEC-IRBA ne može primijeniti, institucija u pogledu pozicija s rejtingom ili pozicija na koje se u skladu s člancima 261. i 262. može primijeniti izvedeni rejting primjenjuje pristup sekuritizacije temeljen na eksternim rejting-sustavima (SEC-ERBA);

               (c)ako se pristup SEC-ERBA ne može primijeniti, institucije primjenjuju standardizirani pristup sekuritizaciji (SEC-SA) u skladu s člancima 263. i 264.

               (3)Odstupajući od stavka 2. točke (b), institucije umjesto pristupa SEC-ERBA mogu primijeniti pristup SEC-SA u pogledu svih pozicija koje drže u sekuritizaciji ako rizikom ponderirani iznosi izloženosti dobiveni primjenom pristupa SEC-ERBA nisu razmjerni kreditnom riziku uključenom u odnosne izloženosti te sekuritizacije. Ako institucija u skladu s ovim stavkom odluči primijeniti pristup SEC-SA, ona o tome bez odlaganja obavješćuje nadležno tijelo. Ako je institucija primijenila pristup SEC-SA u skladu s ovim stavkom, nadležno tijelo može od institucije tražiti da primjeni drugačiju metodu.

               (4)Ne dovodeći u pitanje stavak 2., institucije mogu primjenjivati pristup interne procjene (IAA) za izračunavanje rizikom ponderiranih iznosa izloženosti u odnosu na poziciju bez rejtinga u programu ABCP u skladu s člankom 266., pod uvjetom da su ispunjeni uvjeti iz članka 265.

               (5)Na poziciju u resekuritizaciji institucije primjenjuju pristup SEC-SA u skladu s člankom 263., uključujući izmjene iz članka 269.

               (6)U svim drugim slučajevima na sekuritizacijske pozicije primjenjuje se ponder rizika od 1 250 %.

               (7)Nadležna tijela obavješćuju EBA-u o svim zaprimljenim obavijestima i odlukama koje su donijela u skladu sa stavkom 3. EBA prati različite prakse povezane sa stavkom 3. i donosi smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

               Članak 255.
               Određivanje vrijednosti KIRB i KSA

               (1)Ako institucija na temelju pododjeljka 3. primjenjuje pristup SEC-IRBA, ona izračunava vrijednost KIRB u skladu sa stavcima 2. do 5.

               (2)Institucije određuju vrijednost KIRB tako da rizikom ponderirane iznose izloženosti, koji se izračunavaju u skladu s poglavljem 3. za odnosne izloženosti, kao da nisu bile sekuritizirane, pomnože s primjenjivom stopom kapitala u skladu s poglavljem 1., podijeljeno s vrijednošću odnosnih izloženosti. KIRB je izražen kao decimalni broj između 0 i 1.

               (3)Za potrebe izračunavanja vrijednosti KIRB, rizikom ponderirani iznosi izloženosti koji bi se u skladu s poglavljem 3. izračunavali za odnosne izloženosti uključuju:

               (a)iznos očekivanih gubitaka povezanih sa svim odnosnim izloženostima sekuritizacije uključujući odnosne izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza koje su još uvijek dio skupa u skladu s poglavljem 3.; i

               (b)iznos neočekivanih gubitaka povezanih sa svim odnosnim izloženostima uključujući odnosne izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza koje su u skupu u skladu s poglavljem 3.

               (4)Institucije mogu izračunati vrijednost KIRB u odnosu na odnosne izloženosti sekuritizacije u skladu s odredbama iz poglavlja 3. za izračunavanje kapitalnih zahtjeva za otkupljena potraživanja. U tu se svrhu izloženosti prema stanovništvu tretiraju kao otkupljena potraživanja od stanovništva, a izloženosti koje nisu prema stanovništvu kao otkupljena potraživanja od trgovačkih društava.

               (5)Institucije zasebno izračunavaju vrijednost KIRB za razrjeđivački rizik u odnosu na odnosne izloženosti sekuritizacije ako je razrjeđivački rizik za takve izloženosti značajan.

               Ako se u sekuritizaciji gubici koji proizlaze iz razrjeđivačkog i kreditnog rizika tretiraju na skupnoj osnovi, institucije združuju vrijednost KIRB za razrjeđivački rizik i vrijednost KIRB za kreditni rizik u jedinstveni KIRB za potrebe pododjeljka 3. Postojanje jedinstvene pričuve ili prekomjerne kolateralizacije kojom se mogu pokriti gubici koji proizlaze iz razrjeđivačkog ili kreditnog rizika može se smatrati indikacijom da se ti rizici tretiraju na skupnoj osnovi.

               Ako se razrjeđivački i kreditni rizik u sekuritizaciji tretiraju na skupnoj osnovi, institucije mijenjaju način postupanja iz prethodnog stavka kako bi vrijednost KIRB za razrjeđivački rizik i vrijednost KIRB za kreditni rizik združile na razborit način.

               (6)Ako institucija primjenjuje pristup SEC-SA na temelju pododjeljka 3., ona izračunava vrijednost KSA tako da rizikom ponderirane iznose izloženosti, koji bi se računali u skladu s poglavljem 2. za odnosne izloženosti kao da nisu bili sekuritizirane, pomnoži sa 8 %, podijeljeno s vrijednošću odnosnih izloženosti. KSA je izražen kao decimalni broj između 0 i 1.

               Za potrebe ovog stavka, institucije izračunavaju vrijednost izloženosti odnosnih izloženosti bez netiranja posebnih ispravaka vrijednosti kredita i dodatnih vrijednosnih usklađenja u skladu s člancima 34. i 110. te ostalih smanjenja regulatornog kapitala.

               (7)Za potrebe stavaka 1. do 6., ako struktura sekuritizacije uključuje primjenu SSPN-a, sve se izloženosti SSPN-a povezane sa sekuritizacijom tretiraju kao odnosne izloženosti. Ne dovodeći u pitanje prethodno navedeno, ako rizik koji proizlazi iz izloženosti SSPN-a nije značajan ili ako ne utječe na njezinu sekuritizacijsku poziciju, institucija može za potrebe izračunavanja vrijednosti KIRB ili KSA iz skupa odnosnih izloženosti isključiti izloženosti SSPN-a.

               U slučaju materijalnih sintetskih sekuritizacija, ako kreditni rizik kolaterala podliježe raspoređivanju gubitaka u tranše, u izračunavanje vrijednosti KIRB ili KSA uključuje se sva materijalna dobit od izdavanja kreditnih zapisa (credit-linked notes) ili drugih materijalnih obveza SSPN-a koji služe kao kolateral za otplatu sekuritizacijskih pozicija.

               (8)Za potrebe stavka 5. trećeg podstavka, EBA izdaje smjernice u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010 o primjerenim metodama kombiniranja vrijednosti KIRB za razrjeđivački rizik i vrijednosti KIRB za kreditni rizik ako se ti rizici u sekuritizaciji ne tretiraju na skupnoj osnovi.

               Članak 256.
               Određivanje točke spajanja (A) i točke razdvajanja (D)

               (1)Za potrebe pododjeljka 3., institucije određuju da je točka spajanja (A) jednaka pragu pri kojemu se gubici u skupu odnosnih izloženosti počinju raspoređivati na relevantne sekuritizacijske pozicije.

               Točka spajanja (A) izražena je kao decimalni broj između 0 i 1, koji je jednak većoj od sljedeće dvije vrijednosti: nuli ili omjeru iskorištenih iznosa iz skupa odnosnih izloženosti u sekuritizaciji umanjenih za iskorištene iznose svih tranši čiji je rang viši ili jednak rangu tranše s relevantnom sekuritizacijskom pozicijom i iskorištenih iznosa svih odnosnih izloženosti u sekuritizaciji.

               (2)Za potrebe pododjeljka 3., institucije određuju da je točka razdvajanja (D) jednaka pragu pri kojemu bi gubici u skupu odnosnih izloženosti kod tranše s relevantnom sekuritizacijskom pozicijom doveli do potpunog gubitka glavnice.

               Točka razdvajanja (D) izražena je kao decimalni broj između 0 i 1, koji je jednak većoj od sljedeće dvije vrijednosti: nuli ili omjeru iskorištenih iznosa iz skupa odnosnih izloženosti u sekuritizaciji umanjenih za iskorištene iznose svih tranši čiji je rang viši od ranga tranše s relevantnom sekuritizacijskom pozicijom i iskorištenih iznosa svih odnosnih izloženosti u sekuritizaciji.

               (3)Za potrebe stavaka 1. i 2., institucije prekomjernu kolateralizaciju i materijalne račune pričuva tretiraju kao tranše, a imovinu koja sadržava takve račune pričuva kao odnosne izloženosti.

               (4)Za potrebe stavaka 1. i 2., institucije ne uzimaju u obzir nematerijalne račune pričuva i imovinu koja ne nudi kreditno poboljšanje, kao što je ona koja nudi samo likvidnosnu potporu, valutne ili kamatne ugovore o razmjeni te račune gotovinskih kolaterala povezane s tim pozicijama u sekuritizaciji. Za materijalne račune pričuva i imovinu koja omogućuje kreditno poboljšanje, institucija kao sekuritizacijske pozicije tretira samo onaj dio računa ili imovine koji pokriva gubitke.

               Članak 257.
               Određivanje dospijeća tranše (MT)

               (1)Za potrebe pododjeljka 3. i podložno stavku 3., institucije mogu odrediti dospijeće tranše (MT) kao:

               (a)ponderirano prosječno dospijeće ugovornih plaćanja koja su dospjela u okviru tranše u skladu sa sljedećom formulom:

               gdje CFt označava sva ugovorena plaćanja (glavnica, kamate i naknade) koje je dužnik obvezan platiti u razdoblju t; ili

               (b)konačno ugovoreno dospijeće tranše u skladu sa sljedećom formulom:

               MT = 1 + (ML – 1) * 80 %,

               gdje ML označava konačno ugovoreno dospijeće tranše.

               (2)Odstupajući od stavka 1., institucije primjenjuju konačno ugovoreno dospijeće tranše samo kako bi odredile njezino dospijeće (MT) u skladu sa stavkom 1. točkom (b) ako su ugovorna plaćanja koja su dospjela u okviru tranše uvjetovana ili ovise o stvarnoj uspješnosti odnosnih izloženosti.

               (3)Za potrebe stavaka 1. i 2., određivanje dospijeća tranše (MT) u svakom je slučaju uvjetovano donjom granicom od 1 godine i gornjom granicom od 5 godina.

               (4)Ako instituciji prijeti rizik od toga da odnosne izloženosti na temelju ugovora rezultiraju gubicima, institucije određuju dospijeće sekuritizacijske pozicije uzimajući u obzir najdulje dospijeće takvih odnosnih izloženosti. U slučaju obnovljivih izloženosti primjenjuje se najdulje moguće ugovorno dospijeće izloženosti koje bi se moglo dodati u razdoblju obnove.

               Pododjeljak 3.
                  Metode za izračunavanje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom

               Članak 258.
               Uvjeti za primjenu pristupa temeljenog na internim rejting-sustavima (SEC-IRBA)

               (1)Institucije primjenjuju pristup SEC-IRBA za izračunavanje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u odnosu na sekuritizacijsku poziciju ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)pozicija je osigurana IRB skupom ili mješovitim skupom uz uvjet da u potonjem slučaju institucija može izračunati KIRB u skladu s odjeljkom 3. za iznos odnosne izloženosti ponderirane rizikom od minimalno 95 %;

               (b)institucija ima dovoljno javno dostupnih informacija o odnosnim izloženostima sekuritizacije kako bi mogla izračunati KIRB; i

               (c)institucija nije izgubila mogućnost primjene pristupa SEC-IRBA u pogledu određene sekuritizacijske pozicije u skladu sa stavkom 2.

               (2)Nadležna tijela mogu u pojedinim slučajevima zabraniti primjenu pristupa SEC-IRBA ako je riječ o sekuritizacijama s vrlo složenim ili riskantnim značajkama. Za potrebe navedenog, sljedeće se značajke mogu smatrati vrlo složenima ili riskantnima:

               (a)poboljšanje kredita koje se može narušiti zbog razloga koji nisu gubitci portfelja, a proizlaze iz neplaćanja glavnice ili kamata;

               (b)skupovi odnosnih izloženosti s visokim stupnjem unutarnje korelacije kao rezultat koncentriranih izloženosti prema pojedinim sektorima ili geografskim područjima;

               (c)transakcije u kojima je otplata sekuritizacijskih pozicija u velikoj mjeri ovisna o činiteljima rizika koji se ne odražavaju u vrijednosti KIRB; ili

               (d)vrlo složeno raspoređivanje gubitaka u tranše.

               Članak 259.
               Izračunavanje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s pristupom SEC-IRBA

               (1)U skladu s pristupom SEC-IRBA, rizikom ponderirani iznos izloženosti za sekuritizacijsku poziciju izračunava se množenjem vrijednosti izloženosti pozicije izračunane u skladu s člankom 248. s primjenjivim ponderom rizika koji se određuje kako slijedi, a ni u kojem slučaju ne može biti niži od 15 %:

               RW = 1 250 %

                     ako je D ≤ KIRB

               RW = 12,5·KSSFA(KIRB)

                     ako je A ≥ KIRB

                     ako je A˂ KIRB˂D

               pri čemu:

               KIRB označava kapitalni zahtjev skupa odnosnih izloženosti kako je definirano u članku 255.

               D označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

               A označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

               pri čemu:

               a = –(1 / (p * KIRB))

               u = D – KIRB

               l = max (A - KIRB; 0)

               pri čemu:

               p = max [0,3; (A + B*(1/N) + C* KIRB + D*LGD + E*MT)]

               pri čemu:

               N označava efektivan broj izloženosti u skupu odnosnih izloženosti, a izračunava se u skladu sa stavkom 4.

               LGD označava prosječni, visinom izloženosti ponderiran gubitak zbog nastanka statusa neispunjavanja obveza u skupu odnosnih izloženosti, a izračunava se u skladu sa stavkom 5.

               MT označava dospijeće tranše kako je određeno u skladu s člankom 257.

               parametri A, B, C, D i E određuju se u skladu sa sljedećom referentnom tablicom:

                        A

                        B

                        C

                        D

                        E

                        Veleprodaja

                        Nadređeni, granularni (N ≥ 25)

                        0

                        3,56

                        -1,85

                        0,55

                        0,07

                        Nadređeni, negranularni (N < 25)

                        0,11

                        2,61

                        -2,91

                        0,68

                        0,07

                        Nenadređeni, granularni (N ≥ 25)

                        0,16

                        2,87

                        -1,03

                        0,21

                        0,07

                        Nenadređeni, negranularni (N < 25)

                        0,22

                        2,35

                        -2,46

                        0,48

                        0,07

                        Maloprodaja

                        Nadređeni

                        0

                        0

                        -7,48

                        0,71

                        0,24

                        Nenandređeni

                        0

                        0

                        -5,78

                        0,55

                        0,27

               (2)Ako odnosni IRB skup sadržava i maloprodajne i veleprodajne izloženosti, skup se dijeli na jedan maloprodajni i jedan nemaloprodajni podskup te se za svaki od njih procjenjuje poseban p-parametar (i odgovarajući ulazni parametri N, KIRB i LGD). Potom se na temelju p-parametara svakog podskupa i nominalne količine izloženosti u svakom podskupu izračunava ponderirani prosječni p-parametar za transakciju.

               (3)Ako institucija primjenjuje pristup SEC-IRBA na mješoviti skup, p-parametar se izračunava na temelju odnosnih izloženosti na koje se isključivo primjenjuje pristup IRB. Za te se potrebe odnosne izloženosti na koje se primjenjuje standardizirani pristup ne uzimaju u obzir.

               (4)Efektivni broj izloženosti (N) izračunava se na sljedeći način:

               pri čemu EADi označava izloženost pri neispunjavanju obveza povezanu s i-tim instrumentom u skupu.

               Višestruke izloženosti prema istom dužniku kosolidiraju se i tretiraju kao jedna izloženost.

               (5)Izloženošću ponderirani prosječni LGD izračunava se na sljedeći način:

               pri čemu LGDi označava prosječni LGD povezan sa svim izloženostima prema i-tom dužniku.

               Ako se kreditni i razrjeđivački rizik otkupljenih potraživanja u sekuritizaciji tretiraju na skupnoj osnovi, ulazni parametar LGD konstruira se kao ponderirani prosjek LGD-a za kreditni rizik i stopostotni LGD za razrjeđivački rizik. Ponderi rizika pojedinačni su IRB kapitalni zahtjevi za kreditni rizik i razrjeđivački rizik. U tu se svrhu postojanje jedinstvene pričuve ili prekomjerne kolateralizacije kojom se mogu pokriti gubici koji proizlaze iz kreditnog rizika ili rizika od nastanka statusa neispunjavanja obveza može se smatrati indikacijom da se tim rizicima upravlja na skupnoj osnovi.

               (6)Ako udio najveće odnosne izloženosti u skupu (C1) ne premašuje 3 %, institucije za izračun vrijednosti N i izloženošću ponderiranih prosječnih LGD-ova mogu primjenjivati sljedeću pojednostavnjenu metodu:

               LGD = 0,50

               pri čemu

               Cm označava udio skupa koji odgovara zbroju najvećih m izloženosti (npr. udio od 15 % odgovara vrijednosti od 0,15); i

               m određuje institucija.

               Ako je dostupna samo vrijednost C1 i ako taj iznos nije veći od 0,03, institucija može odrediti da LGD bude 0,50, a N 1/C1.

               (7)Ako je pozicija osigurana mješovitim skupom i institucija može izračunati KIRB za iznose odnosne izloženosti ponderirane rizikom od minimalno 95 % u skladu s člankom 258. stavkom 1. točkom (a), institucija izračunava kapitalni zahtjev za odnosni skup izloženosti kao:

               dˑ KIRB + (1–d)ˑ KSA,

               pri čemu

               d označava postotak iznosa izloženosti odnosnih izloženosti za koje banka može izračunati KIRB s obzirom na iznos izloženosti svih odnosnih izloženosti; i

               KIRB i KSA definirani su člankom 255.

               (8)Ako institucija ima sekuritizacijsku poziciju u obliku izvedenice, ona toj izvedenici može pripisati izvedeni ponder rizika ekvivalentan ponderu rizika referentne pozicije koji je izračunan u skladu s ovim člankom.

               Za potrebe prvog pododjeljka, referentna pozicija jest pozicija koja je u svakom smislu pari passu izvedenici ili, u nedostatku takve pari passu pozicije, pozicija koja je izvedenici neposredno podređena.

               Članak 260.
               Tretman STS sekuritizacija u skladu s pristupom SEC-IRBA

               U skladu s pristupom SEC-IRBA, ponder rizika za poziciju u STS sekuritizaciji izračunava se u skladu s člankom 259. uz sljedeće izmjene:

               donja granica pondera rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije = 10 %

               p = maks. [0,3; 0,5ˑ (A + Bˑ(1/N) + Cˑ KIRB + D*LGD + EˑMT)]

               Članak 261.
               Izračunavanje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s pristupom temeljenom na eksternim rejting-sustavima (pristup SEC-ERBA)

               (1)U skladu s pristupom SEC-ERBA, rizikom ponderirani iznos izloženosti za sekuritizacijsku poziciju izračunava se množenjem vrijednosti izloženosti pozicije, izračunane u skladu s člankom 248., s primjenjivim ponderom rizika u skladu s ovim člankom.

               (2)Za izloženosti s kratkoročnim kreditnim procjenama ili ako se rejting temeljen na kratkoročnoj kreditnoj procjeni može izvesti u skladu sa stavkom 7., primjenjuju se sljedeći ponderi rizika:

               Tablica 1.

                        Stupanj kreditne kvalitete

                        1

                        2

                        3

                        Svi ostali rejtinzi

                        Ponder rizika

                        15 %

                        50 %

                        100 %

                        1 250 %

               (3)Za izloženosti s dugoročnim kreditnim procjenama ili ako se rejting temeljen na dugoročnoj kreditnoj procjeni može izvesti u skladu sa stavkom 7., primjenjuju se ponderi rizika iz tablice 2., prema potrebi korigirani za dospijeće tranše (Mt) u skladu s člankom 257. i stavkom 4. te, u slučaju nenadređenih tranši, za gustoću tranše u skladu sa stavkom 5.

               Tablica 2.

                        Stupanj kreditne kvalitete

                        Nadređena tranša

                        Nenadređena (rijetka) tranša

                        Dospijeće tranše (MT)

                        Dospijeće tranše (MT)

                        1 godina

                        5 godina

                        1 godina

                        5 godina

                        1

                        15 %

                        20 %

                        15 %

                        70 %

                        2

                        15 %

                        30 %

                        15 %

                        90 %

                        3

                        25 %

                        40 %

                        30 %

                        120 %

                        4

                        30 %

                        45 %

                        40 %

                        140 %

                        5

                        40 %

                        50 %

                        60 %

                        160 %

                        6

                        50 %

                        65 %

                        80 %

                        180 %

                        7

                        60 %

                        70 %

                        120 %

                        210 %

                        8

                        75 %

                        90 %

                        170 %

                        260 %

                        9

                        90 %

                        105 %

                        220 %

                        310 %

                        10

                        120 %

                        140 %

                        330 %

                        420 %

                        11

                        140 %

                        160 %

                        470 %

                        580 %

                        12

                        160 %

                        180 %

                        620 %

                        760 %

                        13

                        200 %

                        225 %

                        750 %

                        860 %

                        14

                        250 %

                        280 %

                        900 %

                        950 %

                        15

                        310 %

                        340 %

                        1050 %

                        1050 %

                        16

                        380 %

                        420 %

                        1130 %

                        1130 %

                        17

                        460 %

                        505 %

                        1 250 %

                        1 250 %

                        Svi ostali

                        1 250 %

                        1 250 %

                        1 250 %

                        1 250 %

               (4)Za određivanje pondera rizika za tranše s dospijećem između 1 i 5 godina institucije primjenjuju linearnu interpolaciju između pondera rizika koji se primjenjuju na dospijeće od jedne i pet godina u skladu s tablicom 2.

               (5)Za određivanje gustoće tranše institucije ponder rizika za nenadređene tranše računaju kako slijedi:

               RW = [RW nakon korekcije za dospijeće u skladu sa stavkom 4.]  [1 – min.(T; 50 %)]

               pri čemu je

               T = gustoća tranše izračunana kao D – A

               pri čemu

               D označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

               A označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

               (6)Ponder rizika za nenadređene tranše koji proizlazi iz stavaka 3. do 5. ne smije biti niži od 15 %. Osim toga, tako izračunan ponder rizika ne smije biti niži od pondera rizika koji odgovara hipotetskoj nadređenoj tranši iste sekuritizacije s istom kreditnom procjenom i istim dospijećem.

               (7)Za potrebe primjene izvedenih rejtinga, institucije poziciji bez rejtinga pripisuju izvedeni rejting ekvivalentan kreditnoj procjeni referentne pozicije s rejtingom koja ispunjava sve sljedeće uvjete:

               (a)referentna pozicija u svakom smislu ima rang jednak rangu sekuritizacijske pozicije bez rejtinga ili, u nedostatku pozicije jednakog ranga, referentna pozicija neposredno je podređena poziciji bez rejtinga;

               (b)referentna pozicija nema koristi od jamstava trećih strana niti drugih kreditinih poboljšanja koji nisu dostupni pozicijama bez rejtinga;

               (c)dospijeće referentne pozicije jednako je dospijeću dotičnih pozicija bez rejtinga ili duže;

               (d)izvedeni rejtinzi redovito se ažuriraju kako bi odražavali sve eventualne promjene u kreditnoj procjeni referentne pozicije.

               Članak 262.
               Tretman STS sekuritizacija u skladu s pristupom SEC-ERBA

               (1)U skladu s pristupom SEC-ERBA, ponder rizika za poziciju u STS sekuritizaciji izračunava se u skladu s člankom 261. uz izmjene utvrđene ovim člankom:

               (2)Za izloženosti s kratkoročnim kreditnim procjenama ili ako rejting temeljen na kratkoročnoj kreditnoj procjeni može biti izveden u skladu s člankom 261. stavkom 7., primjenjuju se sljedeći ponderi rizika:

               Tablica 3.

                        Stupanj kreditne kvalitete

                        1

                        2

                        3

                        Svi drugi rejtinzi

                        Ponder rizika

                        10 %

                        35 %

                        70 %

                        1 250 %

               (3)Za izloženosti s dugoročnim kreditnim procjenama ili ako rejting temeljen na dugoročnoj kreditnoj procjeni može biti izveden u skladu s člankom 261. stavkom 7., ponderi rizika određuju se u skladu s tablicom 4. korigirani za dospijeće tranše (MT) u skladu s člankom 257. i člankom 261. stavkom 4. te, u slučaju nenadređenih tranši, za gustoću tranše u skladu s člankom 261. stavkom 5.:

               Tablica 4.

                        Stupanj kreditne kvalitete

                        Nadređena tranša

                        Nenadređena (rijetka) tranša

                        Dospijeće tranše (MT)

                        Dospijeće tranše (MT)

                        1 godina

                        5 godina

                        1 godina

                        5 godina

                        1

                        10 %

                        15 %

                        15 %

                        50 %

                        2

                        10 %

                        20 %

                        15 %

                        55 %

                        3

                        15 %

                        25 %

                        20 %

                        75 %

                        4

                        20 %

                        30 %

                        25 %

                        90 %

                        5

                        25 %

                        35 %

                        40 %

                        105 %

                        6

                        35 %

                        45 %

                        55 %

                        120 %

                        7

                        40 %

                        45 %

                        80 %

                        140 %

                        8

                        55 %

                        65 %

                        120 %

                        185 %

                        9

                        65 %

                        75 %

                        155 %

                        220 %

                        10

                        85 %

                        100 %

                        235 %

                        300 %

                        11

                        105 %

                        120 %

                        355 %

                        440 %

                        12

                        120 %

                        135 %

                        470 %

                        580 %

                        13

                        150 %

                        170 %

                        570 %

                        650 %

                        14

                        210 %

                        235 %

                        755 %

                        800 %

                        15

                        260 %

                        285 %

                        880 %

                        880 %

                        16

                        320 %

                        355 %

                        950 %

                        950 %

                        17

                        395 %

                        430 %

                        1 250 %

                        1 250 %

                        Svi ostali

                        1 250 %

                        1 250 %

                        1 250 %

                        1 250 %

               Članak 263.
               Izračunavanje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu sa standardiziranim pristupom (SEC-SA)

               (1)U skladu s pristupom SEC-SA, rizikom ponderiran iznos izloženosti za poziciju u sekuritizaciji izračunava se množenjem vrijednosti izloženosti pozicije, izračunane u skladu s člankom 248., s primjenjivim ponderom rizika koji se određuje kako slijedi, i ni u kojem slučaju ne može biti niži od 15 %:

               RW = 1 250 %

                      ako je D ≤ KA

               RW = 12,5· KSSFA(KA)

                      ako je A ≥ KA

                      ako je A˂KA˂D

               pri čemu:

               D označava točku razdvajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

               A označava točku spajanja kako je određeno u skladu s člankom 256.

               KA je parametar koji se izračunava u skladu sa stavkom 2.

               pri čemu:

               a = –(1 / (p * KA))

               u = D – KA

               l = maks. (A – KA; 0)

               p = 1 za sekuritizacijsku izloženost koja nije resekuritizacijska izloženost

               (2)Za potrebe stavka 1., KA se izračunava kako slijedi:

               pri čemu:

                označava kapitalni zahtjev skupa odnosnih izloženosti kako je definirano u članku 255.

               W = omjer zbroja nominalnog iznosa odnosnih izloženosti sa statusom neispunjavanja obveza i nominalnog iznosa svih odnosnih izloženosti. U tu svrhu izloženost sa statusom neispunjavanja obveza znači odnosna izloženost koja je:  i. dospjela prije 90 dana ili duže; ii. podliježe postupku u slučaju stečaja ili nesolventnosti; iii. podliježe ovrsi ili sličnom postupku; ili iv. ima status neispunjavanja obveze u skladu sa sekuritizacijskom dokumentacijom.

               Ako institucija nema informacije o statusu za 5 % ili manje odnosnih izloženosti u skupu u smislu dospjelih nenaplaćenih potraživanja, ona može primjenjivati pristup SEC-SA uz sljedeću korekciju pri izračunavanju KA:

               Ako institucija nema informacije o statusu za više od 5 % odnosnih izloženosti u skupu, na poziciju u sekuritizaciji primjenjuje se ponder rizika od 1 250 %.

               (3)Ako institucija ima sekuritizacijsku poziciju u obliku izvedenice, ona toj izvedenici može pripisati izvedeni ponder rizika ekvivalentan ponderu rizika referentne pozicije koji je izračunan u skladu s ovim člankom.

               Za potrebe ovog pododjeljka, referentna pozicija jest pozicija koja je u svakom smislu pari passu izvedenici ili, u nedostatku takve pari passu pozicije, pozicija koja je izvedenici neposredno podređena.

               Članak 264.
               Tretman STS sekuritizacija u skladu s pristupom SEC-SA

               U skladu s pristupom SEC-SA, ponder rizika za poziciju u STS sekuritizaciji izračunava se u skladu s člankom 263. uz sljedeće izmjene:

               donja granica pondera rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije = 10 %

               p = 0,5

               Članak 265.
               Opseg i operativni zahtjevi za pristup interne procjene (IAA)

               (1)Rizikom ponderirane iznose izloženosti za pozicije bez rejtinga u programima ABCP institucije u okviru pristupa interne procjene mogu izračunavati u skladu s člankom 266. ako im to odobre njihova nadležna tijela u skladu sa stavkom 2.

               (2)Nadležna tijela mogu institucijama odobriti primjenu pristupa interne procjene na jasno definirano područje primjene ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

               (a)sve pozicije u komercijalnom zapisu izdanom u programu ABCP jesu pozicije s rejtingom;

               (b)interna procjena kreditne kvalitete pozicije odražava javno dostupnu metodologiju procjene jedne ili više vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika (VIPKR) za potrebe dodjeljivanja rejtinga sekuritizacijskim pozicijama ili odnosnim izloženostima iste vrste;

               (c)proces interne procjene institucije mora biti barem jednako konzervativan kao javno dostupne procjene onih VIPKR-ova koji su dodijelili vanjski rejting komercijalnom zapisu izdanom u programu ABCP, posebno u pogledu čimbenika stresa i drugih relevantnih kvantitativnih elemenata;

               (d)metodologija interne procjene institucije uzima u obzir sve relevantne javno dostupne metodologije dodjeljivanja rejtinga VIPKR-ova koji dodjeljuju rejting komercijalnom zapisu programa ABCP te primjenjuje razrede rejtinga koji odgovaraju kreditnim procjenama VIPKR-ova. Institucije u svoje interne evidencije uključuju objašnjenje u kojem opisuju način na koji su zahtjevi iz ove točke ispunjeni i to objašnjenje redovito ažuriraju;

               (e)institucija primjenjuje metodologiju interne procjene za potrebe internog upravljanja rizicima, uključujući procese donošenja odluka, upravljanja informacijama i internog raspoređivanja kapitala;

               (f)unutarnji ili vanjski revizori, VIPKR ili institucijine službe za internu provjeru kredita ili za upravljanje rizicima obavljaju redovite provjere procesa interne procjene i kvalitete internih procjena kreditne kvalitete izloženosti institucije prema programu ABCP;

               (g)institucija prati učinkovitost svojih internih rejtinga tijekom vremena da bi procijenila učinkovitost svoje metodologije interne procjene i, prema potrebi, prilagođava tu metodologiju u slučaju da rezultati izloženosti kontinuirano odstupaju od onih na koje upućuju interni rejtinzi;

               (h)program ABCP uključuje standarde ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata te upravljanja obvezama u obliku smjernica za rukovoditelja programa barem o sljedećem:

                i.
                     kriteriji prihvatljivosti imovine, podložno točki i.;

               ii.
                     vrste i novčana vrijednost izloženosti koje proizlaze iz osiguranja likvidnosnih linija i kreditnih poboljšanja;

               iii.
                     distribucija gubitaka među sekuritizacijskim pozicijama u programu ABCP;

               iv.
                     pravna i ekonomska izdvojenost prenesene imovine od subjekta koji tu imovinu prodaje;

               (i)kriterijima prihvatljivosti imovine u programu ABCP osigurava se barem sljedeće:

               i.
                     isključenje kupnje imovine koja dulje vrijeme ima status dospjele nenaplaćene ili status neispunjavanja obveza;

               ii.
                     ograničenje prevelike koncentracije na pojedinačnog dužnika ili zemljopisno područje;

               iii.
                     ograničenje roka dospijeća imovine koja se kupuje;

               (j)provodi se analiza kreditnog rizika prodavatelja imovine i njegov poslovni profil, uključujući barem procjenu prodavateljevih:

               i.
                     prošlih i očekivanih budućih financijskih rezultata;

               ii.
                     trenutačne tržišne pozicije i očekivane buduće konkurentnosti;

               iii.
                     financijske poluge, novčanog toka, pokrića kamata i rejtinga duga;

               iv.
                      standarda pružanja usluge provedbe ponude odnosno prodaje dužničkih ili vlasničkih instrumenata uz obvezu otkupa, sposobnosti servisiranja i procesâ naplate;

               (k)program ABCP uključuje politike i procese naplate koji uzimaju u obzir operativnu sposobnost i kreditnu kvalitetu opslužitelja te raspolaže funkcijama za ublažavanje rizika povezanih s učinkovitošću prodavatelja i opslužitelja. Za potrebe ove točke, rizici povezani s učinkovitošću mogu se ublažiti s pomoću pokretača temeljenih na trenutačnoj kreditnoj kvaliteti prodavatelja ili opslužitelja kako bi se u slučaju nastanka statusa neispunjavanja obveza spriječilo miješanje prodavateljevih i opslužiteljevih sredstava;

               (l)pri ukupnoj procjeni gubitka na skupu imovine koji se može kupiti u okviru programa ABCP uzimaju se u obzir svi potencijalni izvori rizika, kao što su kreditni i razrjeđivački rizik;

               (m)ako je opseg kreditnog poboljšanja koji pruža prodavatelj određen samo prema gubicima na osnovi kredita i ako je razrjeđivački rizik za taj skup imovine značajan, program ABCP sadržava zasebnu rezervu za razrjeđivački rizik;

               (n)pri određivanju potrebne razine poboljšanja u programu ABCP u obzir se uzimaju višegodišnje povijesne informacije, uključujući gubitke, dospjela nenaplaćena potraživanja, umanjenja realne vrijednosti potraživanja nastala zbog razrjeđivačkog rizika i koeficijent obrtaja potraživanja;

               (o)u slučaju kupnje izloženosti program ABCP uključuje funkcije koje služe ublažavanju potencijalnog pogoršanja kreditne kvalitete odnosnog portfelja. Te funkcije mogu uključivati pokretače likvidacije karakteristične za skup izloženosti;

               (p)institucija procjenjuje obilježja odnosnog skupa imovine, kao što je npr. njegova ponderirana prosječna kreditna ocjena, i identificira sve koncentracije na pojedinačnog dužnika ili zemljopisno područje te granularnost skupa imovine.

               (3)Ako reviziju iz stavka 2. točke (f) provode institucijine službe za unutarnju reviziju, provjeru kredita ili upravljanje rizicima, te službe moraju biti neovisne od unutarnjih službi institucije koje su u okviru programa ABCP zadužene za odnose s poduzećima i klijentima.

               (4)Institucije kojima je izdano odobrenje za primjenu pristupa IAA ne smiju na pozicije obuhvaćene područjem primjene tog pristupa primjenjivati druge metode, osim ako su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:

               (a)institucija je dokazala nadležnom tijelu da za to ima opravdane razloge;

               (b)institucija je dobila prethodno odobrenje nadležnog tijela.

               Članak 266.
               Izračunavanje iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s pristupom IAA

               (1)U skladu s pristupom IAA institucija, na temelju svoje interne procjene, poziciji bez rejtinga u okviru programa ABCP dodjeljuje jedan od razreda rejtinga utvrđenih u članku 265. stavku 2. točki (d). Poziciji se dodjeljuje izvedeni rejting koji je jednak kreditnim procjenama koje odgovaraju tom razredu rejtinga u skladu s člankom 265. stavkom 2. točkom (d).

               (2)Rejting izveden u skladu sa stavkom 1. mora biti barem na razini investicijskog rejtinga u trenutku kada je dodijeljen ili bolji, a VIPKR će ga za potrebe izračunavanja iznosa izloženosti ponderiranih rizikom smatrati prihvatljivom kreditnom procjenom u skladu s člankom 261. ili člankom 262., ovisno o tome koji se primjenjuje.

               Pododjeljak 4.
                  Gornje granice za sekuritizacijske pozicije

               Članak 267.
               Maksimalni ponder rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije: pristup transparentnog pregleda

               (1)Institucija koja u svakom trenutku poznaje sastav odnosnih izloženosti može nadređenoj sekuritizacijskoj poziciji dodijeliti maksimalni ponder rizika jednak ponderiranom prosječnom ponderu rizika koji bi se primjenjivao na odnosne izloženosti da one nisu bile sekuritizirane.

               (2)U slučaju skupova odnosnih izloženosti, ako institucija primjenjuje isključivo standardizirani pristup ili pristup IRB, maksimalni ponder rizika jednak je ponderiranom prosječnom ponderu rizika koji bi se primjenjivao na odnosne izloženosti, u skladu s poglavljem 2. ili poglavljem 3., kakve bi bile da nisu bile sekuritizirane.

               U slučaju mješovitih skupova maksimalni ponder rizika izračunava se na sljedeći način:

               (a)ako institucija primjenjuje pristup SEC-IRBA, dijelu odnosnog skupa na koji se primjenjuje standardizirani pristup pripisuje se odgovarajući ponder rizika standardiziranog pristupa, dok se dijelu odnosnog skupa na koji se primjenjuje pristup IRB pripisuje odgovarajući ponder rizika pristupa IRB;

               (b)ako institucija primjenjuje pristup SEC-SA ili pristup SEC-ERBA, maksimalni ponder rizika za nadređene sekuritizacijske pozicije jednak je ponderiranom prosječnom ponderu rizika odnosnih izloženosti karakterističnom za standardizirani pristup.

               (3)Za potrebe ovog članka, ponder rizika koji bi se primjenjivao u skladu s pristupom IRB, na temelju poglavlja 3., jednak je omjeru očekivanih gubitaka i izloženosti odnosnih izloženosti u trenutku neispunjavanja obveze, pomnoženom sa 12,5.

               (4)Ako maksimalni ponder rizika izračunan u skladu sa stavkom 1. bude manji od minimalnih pondera rizika iz članaka 259. do 264., ovisno o tome koji se primjenjuje, umjesto njih se primjenjuje taj ponder rizika.

               Članak 268.
               Maksimalni kapitalni zahtjevi

               (1)Institucija inicijator, institucija sponzor ili druga institucija koja primjenjuje pristup SEC-IRBA ili institucija inicijator ili institucija sponzor koja primjenjuje pristup SEC-ERBA ili pristup SEC-SA može na sekuritizacijsku poziciju koju drži primjenjivati maksimalni kapitalni zahtjev jednak kapitalnim zahtjevima koji bi se dobili izračunom u skladu s poglavljem 2. ili 3. za odnosne izloženosti kakve bi bile da nisu bile sekuritizirane. Za potrebe ovog članka, kapitalni zahtjev pristupa IRB jednak je zbroju iznosa očekivanih gubitaka pridružen izloženostima koje su izračunane u skladu s poglavljem 3. i iznosa neočekivanih gubitaka, pomnoženom s faktorom 1,06.

               (2)U slučaju mješovitih skupova, maksimalni kapitalni zahtjev određuje se tako da se izračuna izloženošću ponderirani prosječni iznos kapitalnih zahtjeva za dio odnosnih izloženosti na koji se primjenjuje pristup IRB i za dio na koji se primjenjuje standardizirani pristup u skladu sa stavkom 1.

               (3)Maksimalni kapitalni zahtjev dobiva se množenjem iznosa izračunanog u skladu sa stavkom 1. ili 2. s faktorom P, koji se računa na sljedeći način:

               (a)za instituciju koja ima jednu ili više sekuritizacijskih pozicija u jednoj tranši, faktor P jednak je omjeru nominalnog iznosa sekuritizacijskih pozicija koje institucija drži u toj tranši i nominalnog iznosa tranše;

               (b)za instituciju koja ima sekuritizacijske pozicije u različitim tranšama, faktor P jednak je maksimalnom udjelu kamate po tranši. Za potrebe toga, udio kamate za svaku od tranši izračunava se u skladu s točkom (a).

               (4)Ako se maksimalni kapitalni zahtjev za sekuritizacijsku poziciju računa u skladu s ovim člankom, cijeli iznos svakog dobitka od prodaje i samo kamatnih stripova za poboljšanje kredita koji proizlazi iz sekuritizacijske transakcije oduzima se od redovnog osnovnog kapitala u skladu s člankom 36. stavkom 1. točkom (k).

               Pododjeljak 5.
                  Razne odredbe

               Članak 269.
               Resekuritizacije

               (1)Na poziciju u resekuritizaciji institucije primjenjuju pristup SEC-SA u skladu s člankom 263. uz sljedeće izmjene:

               (a)W = 0 za sve izloženosti prema sekuritizacijskoj tranši unutar odnosnog skupa izloženosti;

               (b)p = 1,5;

               (c)dobiveni ponder rizika ne smije biti manji od 100 %.

               (2)KSA za odnosne sekuritizirane izloženosti izračunava se u skladu s pododjeljkom 2.

               (3)Maksimalni kapitalni zahtjevi iz pododjeljka 4. ne primjenjuju se na resekuritizacijske pozicije.

               (4)Ako se skup odnosnih izloženosti sastoji od mješavine sekuritizacijskih tranši i drugih vrsta imovine, parametar KA određuje se kao nominalnom izloženošću ponderirani prosječni KA koji se izračunava zasebno za svaku podskupinu izloženosti.

               Članak 270.
               Nadređene pozicije u sekuritizacijama kredita za MSP-ove

               Institucija inicijator može izračunati rizikom ponderirane iznose izloženosti za sekuritizacijsku poziciju u skladu s člancima 260., 262. ili 264., ovisno o tome koji se primjenjuje, ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)sekuritizacija ispunjava zahtjeve iz članka 6. stavka 2. [Uredbe o sekuritizaciji], osim točke (a) tog stavka;

               (b)pozicija se može smatrati nadređenom sekuritizacijskom pozicijom;

               (c)sekuritizacija je osigurana skupom izloženosti prema društvima, uz uvjet da ih se u smislu bilance portfelja u trenutku izdavanja sekuritizacije barem 80 % može smatrati MSP-ovima, kako je definirano člankom 501.;

               (d)kreditni rizik povezan s pozicijama koje institucija inicijator nije zadržala prenosi se jamstvom ili kontrajamstvom koje ispunjava zahtjeve za nematerijalnu kreditnu zaštitu, kako je određeno u poglavlju 4. za standardizirani pristup kreditnom riziku;

               (e)jamac ili kontrajamac, ovisno o slučaju, jest središnja država ili središnja banka države članice, multilateralna razvojna banka ili međunarodna organizacija, uz uvjet da izloženosti prema jamcu ili kontrajamcu ispunjavaju uvjete za primjenu pondera rizika od 0 % u skladu s poglavljem 2. dijela trećeg.

               Članak 270.a
               Dodatni ponder rizika

               (1)Ako zbog svojeg nemara ili propusta institucija u bilo kojem materijalnom pogledu ne ispunjava zahtjeve iz poglavlja 2. [Uredbe o sekuritizaciji], nadležna tijela određuju razmjerni dodatni ponder rizika od najmanje 250 % pondera rizika (s gornjom granicom od 1 250 %) koji se primjenjuje na relevantne sekuritizacijske pozicije na način određen u članku 247. stavku 6. odnosno članku 337. stavku 3. Dodatni ponder rizika postupno se povisuje sa svakim sljedećim kršenjem odredaba o dubinskoj analizi. Nadležna tijela uzimaju u obzir izuzeća za određene sekuritizacije iz članka 4. stavka 4. [Uredbe o sekuritizaciji] smanjivanjem pondera rizika koji bi inače propisivala u skladu s ovim člankom za sekuritizaciju na koju se primjenjuje članak 4. stavak 4. [Uredbe o sekuritizaciji].

               (2)EBA sastavlja nacrt provedbenih tehničkih standarda za olakšavanje konvergencije nadzornih praksi u vezi s provedbom stavka 1. ovog članka, uključujući mjere koje je potrebno donijeti u slučaju kršenja obveza dubinske analize i upravljanja rizikom. EBA dostavlja Komisiji navedene nacrte provedbenih tehničkih standarda do 1. siječnja 2014.

               (3)Komisiji se delegira ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

               Odjeljak 4.
                  Vanjske procjene kreditnog rizika

               Članak 270.b
               Korištenje kreditnih procjena vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika

               Institucije se mogu koristiti kreditnim procjenama za određivanje pondera rizika sekuritizacijske pozicije u skladu s ovim poglavljem samo ako je kreditnu procjenu dodijelio ili potvrdio VIPKR u skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009.

               Članak 270.c
               Zahtjevi koje moraju ispuniti kreditne procjene vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika

               Za potrebe izračuna iznosa izloženosti ponderiranih rizikom u skladu s odjeljkom 3. institucije se koriste kreditnom procjenom VIPKR-a samo ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)ne postoji nikakva neusklađenost između vrsta plaćanja koje su uzete u obzir u kreditnoj procjeni i vrsta plaćanja na koja kreditna institucija ima pravo na temelju ugovora iz kojeg proizlazi ta sekuritizacijska pozicija;

               (b)VIPKR objavljuje kreditne procjene i informacije o analizi gubitaka i novčanih tokova, osjetljivosti rejtinga na promjene u pretpostavkama na kojima se temelje rejtinzi, uključujući uspješnost odnosnih izloženosti, te o postupcima, metodologijama, pretpostavkama i ključnim elementima na kojima se zasnivaju procjene u skladu s Uredbom (EZ) br. 1060/2009. Za potrebe ove točke, informacije se smatraju javno dostupnima ako su objavljene u dostupnom formatu. Informacije koje su dostupne samo ograničenom broju subjekata ne smatraju se javno dostupnima;

               (c)kreditne procjene uključene su u tranzicijsku matricu VIPKR-a;

               (d)kreditne procjene ne temelje se ni u cijelosti ni djelomično na nematerijalnoj potpori koju pruža sama institucija. Ako se pozicija u cijelosti ili djelomično temelji na nematerijalnoj potpori, za potrebe izračunavanja rizikom ponderiranih iznosa izloženosti za tu poziciju, institucija je u skladu s odjeljkom 3. tretira kao poziciju bez rejtinga;

               (e)VIPKR se obvezao objaviti objašnjenja o tome kako uspješnost odnosnih izloženosti utječe na tu kreditnu procjenu.

               Članak 270.d
               Korištenje kreditnih procjena

               (1)Institucija može odabrati jednu ili više vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika, čijim će se kreditnim procjenama koristiti za izračun iznosa izloženosti ponderiranih kreditnim rizikom u skladu s ovim poglavljem („odabrani VIPKR”).

               (2)Institucija se koristi kreditnim procjenama svojih sekuritizacijskih pozicija na dosljedan i neselektivan način te, za potrebe toga, mora poštovati sljedeće zahtjeve:

               (a)institucija se ne smije unutar iste sekuritizacije koristiti kreditnim procjenama jednog VIPKR-a za svoje pozicije u pojedinim tranšama, a kreditnim procjenama drugog VIPKR-a za svoje pozicije u ostalim tranšama, neovisno o tome postoji li kreditna procjena prvog VIPKR-a za ostale tranše;

               (b)ako postoje dvije kreditne procjene odabranih vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika za istu poziciju, institucija se koristi nepovoljnijom kreditnom procjenom;

               (c)ako za istu poziciju postoje tri ili više kreditnih procjena odabranih vanjskih institucija za procjenu kreditnog rizika, institucija se koristi dvjema najpovoljnijim kreditnim procjenama. Ako se dvije najpovoljnije procjene razlikuju, institucija se koristi onom nepovoljnijom;

               (d)institucija ne smije aktivno tražiti povlačenje nepovoljnijih rejtinga.

               (3)Ako odnosne izloženosti sekuritizacije uživaju punu ili djelomičnu prihvatljivu kreditnu zaštitu u skladu s poglavljem 4. te ako je učinak te zaštite uzet u obzir u kreditnoj procjeni sekuritizacijske pozicije od strane odabranog VIPKR-a, institucija primjenjuje ponder rizika povezan s tom kreditnom procjenom. Ako kreditna procjena iz ovog stavka nije prihvatljiva u skladu s poglavljem 4., ona neće biti priznata, a sekuritizacijska pozicija će se tretirati kao pozicija bez rejtinga.

               (4)Ako sekuritizacijska pozicija uživa prihvatljivu kreditnu zaštitu u skladu s poglavljem 4. te ako je učinak te zaštite uzet u obzir u njezinoj kreditnoj procjeni od strane odabranog VIPKR-a, institucija sekuritizacijsku poziciju tretira kao da je bez rejtinga i izračunava rizikom ponderirane iznose izloženosti u skladu s poglavljem 4.

               Članak 270.e
               Kartiranje sekuritizacija

               EBA izrađuje nacrt provedbenih tehničkih standarda kako bi na objektivan i dosljedan način kartirala stupnjeve kreditne kvalitete iz ovog poglavlja povezane s relevantnim kreditnim procjenama svih VIPKR-ova. Za potrebe ovog članka, EBA osobito:

               (a)pravi razliku između relativnih stupnjeva rizika izraženih svakom procjenom;

               (b)razmatra kvantitativne čimbenike kao što su stope statusa neispunjavanja obveza ili stope gubitka te povijesne rezultate kreditnih procjena svakog VIPKR-a za različite kategorije imovine;

               (c)razmatra kvalitativne čimbenike kao što su obujam transakcija koje je procijenio VIPKR, njegova metodologija i značenje njegovih kreditnih procjena, posebno uzimaju li te procjene u obzir očekivani gubitak ili prvi gubitak u eurima te pravodobno plaćanje kamata ili konačno plaćanje kamata;

               (d)nastoji osigurati da sekuritizacijske pozicije na koje se primjenjuje isti ponder rizika na temelju kreditnih procjena VIPKR-ova podliježu jednakim stupnjevima kreditnog rizika.

               EBA dostavlja Komisiji navedene nacrte provedbenih tehničkih standarda do 1. srpnja 2014.

               Komisiji se delegira ovlast za donošenje provedbenih tehničkih standarda iz prvog podstavka u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1093/2010.

               (5)Članak 337. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 337.

               Kapitalni zahtjev za sekuritizacijske instrumente

               (1)Kada je riječ o instrumentima u knjizi trgovanja koji su sekuritizacijske pozicije, institucija neto pozicije, koje su izračunane u skladu s člankom 327. stavkom 1., ponderira sa 8 % pondera rizika koji bi primijenila na poziciju iz svoje knjige pozicija kojima se ne trguje u skladu s poglavljem 5. glavom II., dijelom trećim, odjeljkom 3.

               (2)Pri određivanju pondera rizika za potrebe stavka 1., procjene PD-a i LGD-a mogu se odrediti na temelju procjena izvedenih iz pristupa IRC institucije koja je dobila odobrenje za primjenu internog modela za specifični rizik dužničkih instrumenata. Potonja mogućnost može se upotrebljavati samo uz odobrenje nadležnih tijela koje se izdaje ako navedene procjene ispunjavaju kvantitativne zahtjeve za pristup IRB iz glave II., poglavlja 3.

               U skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1093/2010, EBA izdaje smjernice o upotrebi procjena PD-a i LGD-a kao ulaznih parametara kad se te procjene temelje na pristupu IRC.

               (3)Za sekuritizacijske pozicije koje podliježu dodatnom ponderu rizika u skladu s člankom 247. stavkom 6. primjenjuje se 8 % ukupnog pondera rizika.

               (4)Institucija zbraja svoje ponderirane pozicije koje proizlaze iz primjene stavaka 1., 2. i 3. neovisno o tome jesu li duge i kratke kako bi izračunala svoje kapitalne zahtjeve za specifični rizik, uz iznimku sekuritizacijskih pozicija na koje se primjenjuje članak 338. stavak 4.

               (5)Ako institucija inicijator tradicionalne sekuritizacije ne ispunjava uvjete za prijenos značajnog rizika iz članka 244., u izračun svojeg kapitalnog zahtjeva uključuje sekuritizirane izloženosti kakve bi bile da nisu bile sekuritizirane.

               Ako institucija inicijator sintetske sekuritizacije ne ispunjava uvjete za prijenos značajnog rizika iz članka 245., u izračun svojih kapitalnih zahtjeva uključuje sekuritizirane izloženosti kakve bi bile da nisu bile sekuritizirane te zanemaruje učinak sintetske sekuritizacije za potrebe kreditne zaštite.”

               (9)Dio peti se briše.

               (10)U članku 456. stavku 1. dodaje se sljedeća točka (k):

               (a)izmjena odredaba koje se odnose na izračunavanje rizikom ponderiranih iznosa izloženosti sekuritizacijskih pozicija, kako je određeno člancima 247. do 270.a, kako bi se u obzir uzele promjene te izmjene međunarodnih standarda u području sekuritizacija.

               (11)U članku 457. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

               (a)„kapitalni zahtjev za sekuritizaciju iz članaka 242. do 270.a”.

               (12)Umeće se sljedeći članak 519.a:

               „Članak 519.a

               Izvješće

               Najkasnije 3 godine od [datum stupanja na snagu ove Uredbe] Komisija, u svjetlu promjena do kojih dođe na sekuritizacijskim tržištima, Europskom parlamentu i Vijeću podnosi izvješće o primjeni odredaba iz poglavlja 5. glave II. dijela trećeg u svjetlu promjena do kojih dođe na sekuritizacijskim tržištima. Tim se izvješćem posebno ocjenjuje učinak hijerarhije metoda iz članka 254. o aktivnostima izdavanja i ulaganja institucija na sekuritizacijskim tržištima Unije i utjecaj na financijsku stabilnost Unije i država članica.

               Članak 2.
               Prijelazne odredbe o neotplaćenim sekuritizacijskim pozicijama

               U pogledu sekuritizacijskih pozicija koje su neotplaćene od [datum utvrđen u članku 3. stavku 2./utvrđeni datum], institucije mogu nastaviti primjenjivati odredbe iz poglavlja 5. glave II. dijela trećeg i članka 337. Uredbe (EU) br. 575/2013 do 31. prosinca 2019. u verziji primjenjivoj dana [dan koji prethodi danu utvrđenom u članku 3. stavku 2.], uz uvjet da institucija:

               (a)nadležnom tijelu dostavi obavijest o svojoj namjeri da primjeni ovaj članak najkasnije do [utvrđeni datum];

               (b)primjeni ovaj članak na sve neotplaćene sekuritizacijske pozicije koje institucija drži na dan [datum utvrđen u članku 3. stavku 2./utvrđeni datum].

               Članak 3.
               Stupanje na snagu i datum primjene

               (1)Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               (2)Ova se Uredba primjenjuje od [datum stupanja na snagu].

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/61 оd 10. listopada 2014. o dopuni Uredbe (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za likvidnosnu pokrivenost kreditnih institucija (SL L 11, 17.1.2015., str. 1.).

                     (2)
                  Uredba (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o bonitetnim zahtjevima za kreditne institucije i investicijska društva te o izmjeni Uredbe (EU) br. 648/2012 (SL L 176, 27.6.2013., str. 1.).

                     (3)

                     http://www.bis.org/bcbs/publ/d303.pdf

                     (4)

                     http://www.bis.org/press/p150723.htm

                     (5)
                  Vidi

                     https://www.eba.europa.eu/documents/10180/950548/EBA+report+on+qualifying+securitisation.pdf

                     (6)
                  Vidi

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/publication/securitisation-2015?language=en

                     (7)
                  Vidi

                     http://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:9df9914f-6c89-48da-9c53-d9d6be7099fb.0009.03/DOC_1&format=PDF

                     (8)
                  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 602/2014 оd 4. lipnja 2014. o utvrđivanju provedbenih tehničkih standarda za olakšavanje konvergencije nadzornih praksi u pogledu provedbe dodatnih pondera rizika u skladu s Uredbom (EU) br. 575/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 166, 5.6.2014., str. 22–24.)

                     (9)
                  SL C 68, 6.3.2012., str. 39.

                     (10)
                  Vidi

                     https://www.eba.europa.eu/documents/10180/950548/EBA+report+on+qualifying+securitisation.pdf