               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.5.2018.
            COM(2018) 353 final
            2018/0178(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja
            (Tekst značajan za EGP)
            {SEC(2018) 257 final}{SWD(2018) 264 final}{SWD(2018) 265 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •
                     Razlozi i ciljevi prijedloga

               Ovaj je prijedlog dio šire inicijative Komisije o održivom razvoju. Njime se postavljaju temelji za okvir EU-a kojim se ekološki, socijalni i upravljački (ESG) aspekti stavljaju u središte financijskog sustava radi potpore preoblikovanju europskoga gospodarstva u zeleniji, otporniji i kružni sustav. Kako bi ulaganja postala održivija, u postupku odlučivanja o ulaganjima trebalo bi razmotriti ekološke, socijalne i upravljačke čimbenike kad se u obzir uzimaju čimbenici kao što su emisije stakleničkih plinova, iscrpljivanje resursa ili uvjeti rada. Ovim prijedlogom, i zakonodavnim aktima koji se predlažu uz njega, nastoji se u postupak ulaganja i savjetodavni postupak ugraditi ekološki, socijalni i upravljački aspekti na dosljedan način u svim sektorima. Time bi se trebalo osigurati da sudionici na financijskim tržištima (društva za upravljanje subjektima za zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS), upravitelji alternativnih investicijskih fondova (AIFM), osiguravajuća društva, institucije za strukovno mirovinsko osiguranje (IORP-ovi), upravitelji europskih fondova poduzetničkog kapitala (EuVECA) i upravitelji europskih fondova za socijalno poduzetništvo (EuSEF)), distributeri osiguranja ili investicijski savjetnici, koje su njihovi klijenti ili korisnici ovlastili na odlučivanje o ulaganjima u njihovo ime, u svoje unutarnje postupke ugrade ekološke, socijalne i upravljačke aspekte i obavješćuju svoje klijente o tome. Nadalje, kako bi se pomoglo ulagačima da uspoređuju ugljični otisak ulaganja, prijedlogom se uvode nove kategorije referentnih mjerila za niske emisije ugljika i za pozitivan ugljični otisak. Ovim prijedlozima, koji se međusobno nadopunjuju, trebala bi se olakšati ulaganja u održive projekte i imovinu u cijelom EU-u.

               Konkretno, ovim se prijedlogom određuju jedinstveni kriteriji za utvrđivanje je li neka gospodarska aktivnost okolišno održiva. Osim toga, njime se utvrđuje postupak koji uključuje platformu s više dionika radi uspostavljanja jedinstvenog sustava klasifikacije EU-a koji se temelji na skupu posebnih kriterija kako bi se utvrdilo koje se gospodarske djelatnosti smatraju održivima.

               Time bi se gospodarskim subjektima i ulagačima pružila jasnoća u pogledu toga koje se djelatnosti smatraju održivima kako bi se utjecalo na njihove odluke o ulaganjima. Time bi se pomoglo u osiguravanju da su strategije ulaganja usmjerene prema gospodarskim aktivnostima koje stvarno pridonose ostvarivanju okolišnih ciljeva i koje su istodobno u skladu s minimalnim socijalnim i upravljačkim standardima. Većom jasnoćom o tome što se može smatrati okolišno održivim ulaganjem olakšat će se pristup prekograničnom tržištu kapitala za okolišno održiva ulaganja.

               Komisijin paket u skladu je s globalnim nastojanjima usmjerenima prema održivijem gospodarstvu. Vlade iz cijelog svijeta odabrale su održiviji smjer za naš planet i naše gospodarstvo donošenjem Pariškog sporazuma o klimatskim promjena iz 2016. i Programa Ujedinjenih naroda (UN) za održivi razvoj do 2030.

               EU se zalaže za razvoj kojim se zadovoljavaju sadašnje potrebe bez ugrožavanja sposobnosti budućih naraštaja da zadovolje svoje potrebe. Održivost je već dugo u središtu europskog projekta. U Ugovorima EU-a priznate su njezine socijalne i ekološke dimenzije, koje bi trebalo rješavati zajedno.

               U Komunikaciji Komisije iz 2016. o budućim koracima za održivu europsku budućnost ciljevi održivog razvoja
                  1
                iz Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. povezani su s europskim okvirom politika kako bi se osiguralo da se ciljevi održivog razvoja na samom početku uključe u sve mjere i inicijative politike EU-a, u EU-u i globalno. EU se u potpunosti zalaže i za ostvarivanje ciljeva EU-a u pogledu klime i energije do 2030. i za uključivanje održivog razvoja u politike EU-a kako je to Jean-Claude Juncker 2014. najavio u Političkim smjernicama za Europsku komisiju
                  2
               . Stoga mnogi od političkih prioriteta Europske komisije za razdoblje 2014.–2020. pridonose klimatskim ciljevima EU-a i provedbi Programa za održivi razvoj do 2030. Oni uključuju Plan ulaganja za Europu,
                  3
                Paket o kružnom gospodarstvu,
                  4
                Paket za energetsku uniju,
                  5
                Ažuriranu strategiju EU-a za biogospodarstvo,
                  6
                uniju tržišta kapitala
                  7
                i proračun EU-a za razdoblje 2014.–2020., uključujući Kohezijski fond i istraživačke projekte. Osim toga, Komisija je pokrenula platformu s više dionika radi daljnjeg praćenja i razmjene najbolje prakse u pogledu provedbe ciljeva održivog razvoja.

                  Za ostvarivanje ciljeva održivosti EU-a potrebna su značajna ulaganja. Procjenjuje se da su samo u području klimatske politike i energetike potrebna dodatna godišnja ulaganja u iznosu od 180 milijardi EUR kako bi se ostvarili klimatski i energetski ciljevi do 2030.
                     8
                   Znatan dio tih financijskih tokova morat će doći iz privatnog sektora. Kako bi se nadoknadio taj manjak ulaganja potrebno je u znatnoj mjeri preusmjeriti tokove privatnog kapitala prema održivijim ulaganjima, a to zahtijeva sveobuhvatno ponovno osmišljavanje europskog financijskog okvira.

                  Komisija je u tom kontekstu u prosincu 2016. osnovala stručnu skupinu na visokoj razini radi razvijanja strategije EU-a za održivo financiranje. Stručna skupina na visokoj razini objavila je 31. siječnja 2018. svoje završno izvješće
                     9
                  . U tom je izvješću pružena sveobuhvatna vizija o održivom financiranju za Europu te su utvrđena dva prioriteta za europski financijski sustav. Prvi je prioritet poboljšanje doprinosa financija održivom i uključivom rastu. Drugi je prioritet jačanje financijske stabilnosti uključivanjem ekoloških, socijalnih i upravljačkih čimbenika (ESG) u odluke o ulaganju. Stručna skupina na visokoj razini izdala je osam ključnih preporuka za koje smatra da su ključne sastavnice održivog europskog financijskog sustava. U tim preporukama stručna skupina na visokoj razini poziva na uspostavljanje tehnički pouzdanog sustava klasifikacije na razini EU-a kako bi se pojasnilo značenje pojmova „zeleno” ili „održivo” – takozvana taksonomija održivosti. Stručna skupina savjetovala je da prvi korak bude utvrđivanje toga koje se gospodarske djelatnosti mogu smatrati okolišno održivima.

               Radi daljnjeg postupanja na temelju rada stručne skupine na visokoj razini, Komisija je 8. ožujka 2018. objavila akcijski plan o financiranju održivog rasta
                  10
               . Njime se Komisija obvezala na predstavljanje zakonodavnog prijedloga u drugom tromjesečju 2018. kojim će se osigurati postupna izrada EU-ove taksonomije u području klimatskih promjena te održivih djelatnosti u području okoliša i socijalnih pitanja koja će se, prema potrebi, oslanjati na postojeći rad. Cilj je toga ugraditi buduću EU-ovu taksonomiju u pravo EU-a i osigurati osnovu za primjenu tog sustava klasifikacije u različitim područjima (npr. standardi, oznake, referentna mjerila održivosti).

               •
                     Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Prijedlogom se uspostavljaju kriteriji i postupci za određivanje okolišno održivog ulaganja, kako bi se osiguralo da ne dođe do narušavanja jedinstvenog tržišta zbog različitih tumačenja tog koncepta u državama članicama. Ovaj je prijedlog u skladu s ostalim odredbama politike u području politike o jedinstvenom tržištu i financijskim tržištima jer se njime ne narušava ni jedna postojeća odredba, već se u pogledu postojećih i budućih pravnih odredbi omogućuje primjena zajedničkog koncepta okolišno održivih ulaganja u budućnosti. Ne postoje razlike u odnosu na ostale odredbe politike o jedinstvenom tržištu niti neusklađenosti s njima.

               •
                     Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prijedlogom se nadopunjuju postojeće politike EU-a o zaštiti okoliša i klimatskim promjenama. Zajedničkim shvaćanjem toga što su okolišno održiva ulaganja nadopunit će se postojeće politike EU-a o zaštiti okoliša pružanjem referentne točke koju se u okviru tih politika može primjenjivati u budućnosti kako bi se razvio usklađeniji pristup u cijeloj Uniji. Prijedlog se oslanja na postojeće politike i primjenjuje koncepte koji su razvijeni u okviru tih politika kako bi se osigurala dosljednost. Oslanja se na koncepte razvijene u okviru Sedmog programa djelovanja za okoliš,
                     11
                   Okvirne direktive o vodama,
                     12
                   Akcijskog plana za kružno gospodarstvo,
                     13
                   Direktive o industrijskim emisijama
                     14
                   kao u slučaju upućivanja na Program za održivi razvoj do 2030., Uredbe o znaku za okoliš,
                     15
                   statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici (NACE),
                     16
                   klasifikacije djelatnosti i rashoda za zaštitu okoliša (CEPA) i klasifikacije djelatnosti gospodarenja resursima (CReMA)
                     17
                  .

               2.
                     PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •
                     Pravna osnova

               Na temelju članka 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Europskom parlamentu i Vijeću daju se ovlasti za donošenje mjera za usklađivanje odredbi zakona ili drugih propisa u državama članicama, što je povezano s uspostavom i funkcioniranjem unutarnjeg tržišta. Na temelju članka 114. UFEU-a EU-u se omogućuje da poduzima mjere radi uklanjanja prepreka ostvarivanju temeljnih sloboda te sprečavanja pojave takvih prepreka, uključujući one kojima se gospodarskim subjektima, uključujući ulagače, otežava da u potpunosti iskoriste prednosti unutarnjeg tržišta.

               Trenutačno države članice imaju različita tumačenja o tome što se smatra održivim ulaganjem. Pojedine države članice imaju sustave označivanja ili inicijative koje usmjerava tržište namijenjene utvrđivanju toga što se smatra zelenim za potrebe ulaganja, dok druge nemaju nikakva pravila, ali je vjerojatno da će donositi zakone u tom području na temelju vlastitih definicija održivog ulaganja. Nacionalne oznake koje se temelje na različitim kriterijima u pogledu gospodarskih djelatnosti koje se smatraju okolišno održivima otežavaju ulagačima usporedbu zelenih ulaganja, čime ih se odvraća od prekograničnih ulaganja.

               Postojeće su razlike i opterećenje za gospodarske subjekte u slučajevima potrebe za usklađivanjem s različitim standardima u različitim državama članicama. Kako bi se riješio problem postojećih razlika i spriječila pojava dodatnih prepreka unutarnjem tržištu, ovim se prijedlogom utvrđuje zajednička definicija na razini Unije o tome što se smatra okolišno održivom gospodarskom aktivnošću za potrebe ulaganja. Ovim se prijedlogom nastoji standardizirati koncept okolišno održivih ulaganja u cijeloj Uniji kako bi se omogućilo ulagačima da jednostavnije ulažu u okolišno održive gospodarske djelatnosti na nacionalnoj razini i u više zemalja EU-a. Standardiziranim konceptom gospodarskim subjektima omogućit će se i jednostavnije privlačenje ulaganja iz inozemstva.

               Na temelju članka 114. UFEU-a EU ima pravnu osnovu za donošenje ovog prijedloga jer su njegovi ciljevi olakšati prekogranična ulaganja u održive gospodarske djelatnosti na cijelom području Unije, bez obzira na državne granice.

               •
                     Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Prema tom principu mjere se mogu poduzeti na razini EU-a samo ako se predviđeni ciljevi ne mogu postići na nižoj razini.

               Postojeći nedostatak jasnoće o tome što čini ekološki održivu gospodarsku djelatnost mogao bi se dodatno pogoršati paralelnim i nekoordiniranim nastojanjima država članica u tom području. Uzimajući u obzir obveze u pogledu ciljeva u području zaštite okoliša i klimatske politike na međunarodnoj razini (npr. Pariški sporazum) i na razini EU-a, vjerojatno je da će sve veći broj država članica razmatrati mogućnost uvođenja oznaka za održive financijske proizvode te će pritom primjenjivati posebno prilagođene, različite taksonomije. Zbog nacionalnih granica održivi projekti ne bi se mogli financirati na tržištu kapitala financirati. Povećanjem broja sustava klasifikacije povećala bi se fragmentacija tržišta i pojavili problemi povezani s tržišnim natjecanjem, čime bi se ulagačima dodatno otežalo i poskupilo utvrđivanje toga što je održivo, a što nije.

               Stoga bi na razini unije trebalo uskladiti kriterije za utvrđivanje toga što čini održivu djelatnost za potrebe ulaganja. Iz tog bi razloga nakon toga trebalo uspostaviti jedinstvene sustave klasifikacije EU-a postupkom uključivanja svih relevantnih dionika. Time će se gospodarskim subjektima olakšati privlačenje kapitala za održiva ulaganja iz cijelog EU-a. To će biti prvi korak prema rješavanju problema manipulativnog zelenog marketinga („greenwashing”) te će se time ulagačima pomoći da jednostavnije utvrde koji su kriteriji primijenjeni da bi se neki financijski proizvod smatrao „zelenim” ili održivim. Stoga je prijedlog osmišljen tako da se otklone nedostaci koji proizlaze iz postojećeg zakonodavnog okvira utvrđivanjem standardiziranih kriterija za utvrđivanje toga što se smatra okolišno održivim ulaganjem. Djelovanje na razini EU-a učinkovito je ako se jamči ujednačenost i pravna sigurnost u pogledu ostvarivanja sloboda zajamčenih Ugovorom.

               •
                     Proporcionalnost

                  Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. UEU-a. Predloženim se mjerama stvaraju poticaji za ulaganja u zelene djelatnosti bez kažnjavanja ulaganja u druge djelatnosti. Potrebne su kako bi se razjasnila situacija za ulagače, standardiziranjem na razini EU-a kriterija koji se koriste za određivanje stupnja održivosti. Standardiziranim kriterijima ulagačima bi se olakšalo utvrđivanje relativne okolišne održivosti određenog ulaganja te usporedba ulaganja na nacionalnoj razini s ulaganjima u drugim državama članicama.

                  Prijedlogom se nastoji riješiti problem razlika u postojećim nacionalnim taksonomijama i inicijativama na nacionalnoj razini koje se temelje na tržištu kako bi se otklonio rizik od manipulativnog zelenog marketinga, olakšalo gospodarskim subjektima da preko granica prikupljaju sredstva za okolišno održive djelatnosti i promicali ravnopravni uvjeti za sve sudionike na tržištu.

                  Kad je riječ o troškovima tog usklađivanja za sudionike na financijskim tržištima, prijedlogom se uvodi obveza objavljivanja samo za one sudionike koji nude financijske proizvode za koje tvrde da su okolišno održivi. To će biti primjenjivo tek nakon što se izradi sustav klasifikacije EU-a. Nadalje, pristupom iz ovog prijedloga pruža se fleksibilnost državama članicama u pogledu odlučivanja o posebnim detaljima na nacionalnim oznakama, kao što je fleksibilnost za sudionike na financijskim tržištima u pogledu stupnja u kojem financijski proizvod koji se nudi sadržava imovinu koja se smatra okolišno održivom na temelju sustava klasifikacije EU-a.

                  Stoga prijedlog ne prelazi ono što je nužno za rješavanje problema na razini EU-a.

               •
                     Odabir instrumenta

                  Ovim se prijedlogom nastoji uskladiti način utvrđivanja stupnja okolišne održivosti ulaganja utvrđivanjem kriterija koje takva ulaganja moraju ispuniti kako bi se spriječila pojava različitih nacionalnih pristupa. Odabirom drugog instrumenta, kao što su nezakonodavne mjere ili direktiva kojom se predviđa minimalno usklađivanje, državama članica ostavila bi se sloboda odlučivanja u definiranju okolišno održivog ulaganja na temelju različitih klasifikacija gospodarskih djelatnosti. Takva sloboda odlučivanja mogla bi povećati fragmentaciju jedinstvenog tržišta te bi se moglo dogoditi da se financijski proizvodi s lošim okolišnim rezultatima nastave označivati kao „okolišno održivi”. Ovim se prijedlogom osigurava da sudionici na financijskim tržištima koji nude financijske proizvode kao okolišno održiva ulaganja ili kao ulaganja sa sličnim značajkama moraju pojasniti ulagačima zašto se ti proizvodi mogu smatrati okolišno održivima, na temelju jedinstvenih kriterija utvrđenih na razini EU-a. Za postizanje tih ciljeva politike potrebna je izravno primjenjiva uredba kojom se osigurava potpuna usklađenost. Stoga bi se uredbom mogla najbolje postići potpuna usklađenost, izbjeći razlike, a time bi se sudionicima na tržištu mogla osigurati veća jasnoća.

               3.
                     REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •
                     Savjetovanja s dionicima

               Stajališta dionika prikupljena su javnim savjetovanjem o privremenom izvješću stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje i ciljanim razgovorima s financijskim institucijama koje je provela Komisija. Dionike se pitalo o tome što bi trebalo obuhvatiti taksonomijom EU-a, vide li potrebu za regulatornom intervencijom i koje bi područje primjene taksonomija EU-a trebala početno imati. Stajališta o tim trima temama mogu se sažeti kako slijedi:

               ·regulatorna intervencija EU-a – velika većina ispitanika podržala je izradu taksonomije (tj. klasifikacije održivih gospodarskih djelatnosti) na razini EU-a. Mnogo ih je naglasilo da bi se taksonomija EU-a trebala temeljiti na postojećim međunarodnim okvirima (npr. UN-ovi ciljevi održivog razvoja) i klasifikacijama (npr. Inicijativa o klimatskim obveznicama, Europski forum o održivom ulaganju (Eurosif), radna skupina za objavljivanje financijskih informacija povezanih s klimatskim promjenama (TCFD) itd.) ili ih barem uzimati u obzir,

               ·područje primjene – većina ispitanika navela je da bi se taksonomijom EU-a u konačnici trebali obuhvatiti svi ciljevi održivosti (okolišni i socijalni). Neki ispitanici davali su prednost postupnom pristupu u kojem se počinje sa zaštitom okoliša,

               ·razina detalja – razlikovala su se stajališta o razini detalja koju bi taksonomija EU-a trebala imati. Dok je financijska industrija općenito davala prednost nepreskriptivnoj taksonomiji, ostali dionici (pojedinci i civilno društvo) davali su prednost detaljnijoj taksonomiji u kojoj su predviđene jasne definicije i (mjerljivi) kriteriji.

                  Prijedlog Komisije uglavnom je u skladu sa stajalištima dionika u dijelu u kojemu se njime: i. utvrđuju jedinstveni kriteriji i jasan postupak za utvrđivanje taksonomije okolišno održivih djelatnosti u pravno obvezujućem aktu, na temelju okolišnih ciljeva; ii. osigurava da se taksonomija EU-a temelji na postojećim međunarodnim okvirima te da je dovoljno granularna i detaljna kako bi se njome osigurala osnova za zajednički i jedinstveni jezik u pogledu održivosti; iii. predviđa odredba o reviziji kojom bi se po mogućnosti mogli obuhvatiti i socijalni ciljevi. Time bi se trebao riješiti postojeći problem fragmentacije i osigurati potrebna jasnoća za ulagače u pogledu toga koje su to okolišno održive gospodarske djelatnosti.

               •
                     Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Prijedlog se temelji na završnom izvješću stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje u kojemu se preporučuje utvrđivanje i održavanje zajedničke taksonomije održivosti na razini EU-a. Prema tom izvješću, ta zajednička klasifikacija održivih djelatnosti EU-a trebala bi:

               ·biti usklađena s deklariranim ciljevima javne politike, uključujući provedbu Pariškog sporazuma i ciljeva održivog razvoja,

               ·osigurati smjernice sudionicima na tržištu kapitala o relevantnosti ili doprinosu određenih djelatnosti,

               ·imati parametre taksonomije i podatke na kojima se oni temelje koji su slobodno dostupni i trebalo bi je izraditi u postupku s više dionika kako bi se osiguralo prihvaćanje na tržištu,

               ·biti alat koji se razvija. Znanost o održivosti dinamična je i razvija se kao što je to slučaj i sa društvenim očekivanjima te potrebama ulagača i tržišta. Stoga bi se trebalo smatrati da ta taksonomija predstavlja najbolje od trenutačno nam dostupnog znanja te će zahtijevati stalno revidiranje.

                  Prijedlog se temelji i na studiji „Definiranje ‚zelenog’ u kontekstu zelenog financiranja”, koju je Komisija naručila 2017., u kojoj su prikazani:

               ·pregled i analiza nastojanja u cijelom svijetu da se definira „zeleno” u kontekstu zelenih obveznica, zelenog kreditiranja i zelenih uvrštenih vlasničkih instrumenata,

               ·sredstva i opseg za utvrđivanje „zelene” imovine i djelatnosti kroz konceptualne definicije, taksonomije, metodologije povezane s rejtingom i ostale mehanizme,

               ·popis dostupnih „zelenih” definicija, opisa i procjena odabranih definicija te usporedba dostupnih „zelenih” sektorskih taksonomija.

                  Ovim se prijedlogom pokreće postupni proces za uspostavljanje sustava klasifikacije EU-a, u koji je uključen širok raspon dionika s odgovarajućim znanjem i stručnošću. Kao prvi korak, ovim se prijedlogom utvrđuje okvir za utvrđivanje jedinstvenih kriterija kojima se pokazuje kada se neku gospodarsku djelatnost može smatrati okolišno održivom. Komisija će nakon toga utvrditi djelatnosti koje će se moći smatrati održivima oslanjajući se na tehničke savjete platforme za održivo financiranje sastavljene od stručnjaka.

                  Taj pristup odražava činjenicu da se znanje i stručnost o učincima na okoliš razvijaju brzo. Stoga pravni okvir mora ostati dovoljno fleksibilan kako bi se zadovoljila potreba za ažuriranjem radi odražavanja budućih znanstvenih, tehnoloških i tržišnih kretanja. Kao drugo, u ovom se prijedlogu uzima u obzir da bi, zbog razine složenosti, detalja, granularnosti i, stoga, potrebnih resursa, klasifikaciju EU-a trebalo izraditi postupno, počevši s onim područjima zaštite okoliša u kojima je djelovanje najhitnije i u kojima je znanje naprednije.

               •
                     Procjena učinka

               U prijedlogu se uzimaju u obzir mišljenja (pozitivno mišljenje sa zadrškama objavljeno 14. svibnja 2018. i prethodna dva negativna mišljenja) koja je objavio Odbor za regulatorni nadzor. U prijedlogu i revidiranoj procjeni učinka rješavaju se primjedbe Odbora za regulatorni nadzor koje je u svojim mišljenjima zaključio da su potrebne prilagodbe prije nego što se nastavi s ovom inicijativom.

               Primjedbe dobivene u okviru pozitivnog trećeg mišljenja usmjerene su na:

               ·osiguravanje jasnoće u pogledu operacionalizacije pojmova „ne činiti štetu” i „znatno pridonositi održivosti”,

               ·osiguravanje da okvir za praćenje i procjenu uključuje probleme i rizike koje treba uzeti u obzir pri određivanju kriterija tehničke provjere,

               ·povećanje transparentnosti ravnoteže između troškova i koristi pri usporedbi opcija.

               Ti su problemi riješeni u završnoj i revidiranoj verziji procjene učinka.

               Na primjedbe prethodno dobivene od Odbora za regulatorni nadzor u potpunosti je odgovoreno i u prijedlogu i u priloženoj revidiranoj procjeni učinka te se one mogu razvrstati u tri šira problematična područja:

               Kao prvo, i općenitije, Odbor za regulatorni nadzor predložio je da bi se u procjeni učinka trebalo bolje objasniti područje primjene, utvrđivanje redoslijeda i usklađenost raznih mjera, uključujući taksonomiju i način na koji je ona povezana s ostalim prijedlozima. Time se završnoj verziji procjene učinka pridonijelo sljedećim poboljšanjima:

               ·bolje su opisane neposredne i potencijalne buduće primjene taksonomije te način njezine operacionalizacije,

               ·pojašnjeno je da će se priroda i veličina troškova za dionike procijeniti s obzirom na njihov učinak prije donošenja svakog delegiranog akta kojim se utvrđuju kriteriji tehničke provjere,

               ·objašnjena je usklađenost i komplementarnost s postojećim zakonodavstvom i politikama EU-a u drugim područjima (npr. okoliš i klima, energetika, promet),

               ·objašnjeno je utvrđivanje redoslijeda i interakcije između „ekološke taksonomije” i „socijalne taksonomije”,

               ·pojašnjen je način na koji bi se taksonomija s vremenom proširivala i ažurirala te su procijenjeni administrativni troškovi povezani s time,

               ·pojašnjen je način obavješćivanja/uključivanja suzakonodavaca tijekom cijelog postupka određivanja kriterija tehničke provjere.

               Kao drugo, i konkretnije, Odbor za regulatorni nadzor izrazio je zabrinutosti u pogledu neposredne primjene taksonomije i rizika povezanih s propisivanjem njezine obvezujuće primjene za sudionike na financijskim tržištima prije nego što je taksonomija dosegnula dostatnu razinu stabilnosti i spremnosti. U predloženom zakonskom tekstu, koji se temelji na završnoj i revidiranoj procjeni učinka, na te je zabrinutosti odgovoreno kako slijedi:

               ·nizom odredbi u ovom prijedlogu osigurava se da će se taksonomija primjenjivati tek nakon što bude stabilna i spremna, kako bi se izbjegli nesrazmjerni troškovi za sudionike na financijskim tržištima. Cilj je tih zaštitnih mjera postići da će primjena taksonomije nastupiti tek na kraju postupka savjetovanja s dionicima u okviru kojeg je stvoreno prihvaćanje i dobro razumijevanje koncepta:

               –u članku 18. utvrđeno je da će se operativni dio ove uredbe (članci 3. – 12.) početi primjenjivati šest mjeseci nakon stupanja na snagu delegiranih akata. To znači da se neće zahtijevati da sudionici na financijskim tržištima primjenjuju kriterije za okolišno održive gospodarske djelatnosti prije nego što su dobili dovoljno vremena da se pripreme i upoznaju s pravilima i njihovom primjenom.

               –Od sudionika na financijskim tržištima koji na tržište stavljaju financijske proizvode kao okolišno održive proizvode zahtijevat će se da osiguraju primjereno objavljivanje. Međutim, ovim se prijedlogom osigurava da su relevantne obveze objavljivanja takve da se njima ne stvara nesrazmjerno opterećenje za relevantne sudionike na financijskim tržištima. U članku 4. zahtijeva se objavljivanje načina na koji su i razmjera u kojem su kriteriji kojima se utvrđuje okolišna održivost ulaganja, kako je propisano u taksonomiji, uzeti u obzir u postupcima odlučivanja o ulaganjima. U delegiranim aktima pobliže će se utvrditi točan opseg te obveze objavljivanja, na osnovi temeljite procjene učinka.

               –Administratori zaduženi za referentna mjerila za niske emisije ugljika ili za pozitivan ugljični otisak moći će osmišljavati metodologije i povezane obveze objavljivanja na način da nisu obvezni primjenjivati taksonomiju, koja će predstavljati samo referencu za odabir imovine na kojoj se referentno mjerilo temelji.

               Kao treće, Odbor za regulatorni nadzor bio je zabrinut u pogledu načina na koji će se šest okolišnih ciljeva iz taksonomije, kako je utvrđeno u članku 5., operacionalizirati, osobito s obzirom na pojam „ne činiti štetu” i njegovu interakciju s postojećim zakonodavstvom Unije te s obzirom na pojam „znatno pridonositi održivosti”. S time su povezani bili potencijalni problemi narušavanja tržišnog natjecanja pri propisivanju raznovrsnih kriterija za različite podsektore. Ti su problemi navedeni u procjeni učinka te su u zakonskom tekstu riješeni kako slijedi:

               ·u uvodnim izjavama naglašava se da će se u pogledu delegiranih akata kojima se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za svaki od šest okolišnih ciljeva provesti temeljita procjena učinka. u članku 14. stavku 2. utvrđuje se da će se pitanja povezana s oba skupa kriterija – s onima kojima se ispunjava zahtjev da se „ne čini šteta” i s onima kojima se utvrđuje „znatan doprinos održivosti” određene djelatnosti – rješavati zajedno u jedinstvenim delegiranim aktima za svaki od tih šest ciljeva,

               ·u članku 14. stavku 1. točki (f) zahtijeva se da se pri određivanju kriterija tehničke provjere u obzir uzme svako relevantno postojeće zakonodavstvo EU-a,

               ·u članku 14. stavku 1. točki (j) zahtijeva se da kriteriji tehničke provjere priznaju rizik bezvrijedne imovine i potencijalni učinak predloženih mjera na tržišnu likvidnost. Ti će se rizici, kao i svi mogući rizici povezani s pružanjem neusklađenih poticaja, strogo procjenjivati pri određivanju kriterija tehničke provjere u okviru delegiranih akata, opisanih u članku 14.,

               ·U članku 14. stavku 1. točki (k) utvrđuje se da će se delegirani akti izrađivati pojedinačno za svaki cilj, za sve relevantne sektore, kako se ne bi narušilo tržišno natjecanje. U uvodnoj izjavi 27. podupire se ta odredba,

               ·u članku 18. predviđaju se dodatne zaštitne mjere u slučaju kada sudionici na financijskim tržištima primjenjuju taksonomiju u slučaju odgode primjene operativnih odredbi iz ove uredbe. Time se osigurava da se sudionicima na financijskim tržištima ne uvode dodatne obveze sve dok ne postoji dovoljna jasnoća u pogledu sadržaja taksonomije i usklađenosti s njome.

               Prijedlog je u skladu sa zaključcima iz procjene učinka najpoželjnije opcije.

               Opće alternative politike koje su razmatrane u procjeni učinka sastojale su se od sljedećih opcija:

               ·bez djelovanja EU-a (opcija 1),

               ·ekološka taksonomija EU-a sa srednjim stupnjem granularnosti (opcija 2),

               ·ekološka taksonomija EU-a s visokim stupnjem granularnosti (opcija 3).

               Na temelju prve opcije, inicijative s različitim opsegom koje usmjerava tržište ili koje se temelje na tržištu u budućnosti će se vjerojatno dodatno razvijati i natjecati s klasifikacijama koje su izradila javna tijela (npr. EIB) pa se stoga srednjoročno do dugoročno neće pojaviti nikakav usklađen i jednoznačan sustav klasifikacije održivih djelatnosti. To će vjerojatno ograničiti mogućnost preusmjeravanja tokova kapitala prema ciljevima održivosti. S druge strane, opcijom 2 predviđa se utvrđivanje šest okolišnih ciljeva EU-a i utvrđivanje klasifikacije gospodarskih djelatnosti (razvrstanih po makrosektorima, sektorima i podsektorima) koje nedvojbeno pridonose nekom od njih. Međutim, nepostojanje granularnijih kriterija tehničke provjere izaziva sumnje u pogledu toga i. koliko je taksonomija u okviru opcije 2 stvarno „zelena” (jer bi mogla davati prednost gospodarskim djelatnostima u podsektoru koji je utvrđen kao „zelen” čak i ako one imaju loše ekološke rezultate) i ii. koji je doprinos određenom okolišnom cilju EU-a (npr. nepostojanje mjerljivih učinaka otežava i prikupljanje i praćenje podataka).

               Opcija 3 – koja umjesto toga predviđa određivanje kriterija tehničke provjere koji su specifični za podsektore i okolišni cilj EU-a kojemu ti podsektori pridonose – najpoželjnija je opcija jer ona osigurava potpunu jasnoću o tome koje su djelatnosti okolišno održive te se njome otklanjaju i glavni nedostaci utvrđeni u okviru taksonomije koja je manje granularna (opcija 2). U smislu gospodarskih učinaka, jedinstvenom klasifikacijom na razini EU-a pomoglo bi se u utvrđivanju toga koje se djelatnosti mogu smatrati održivima i gospodarskim subjektima slali bi se odgovarajući signali jer bi se njome okolišni ciljevi EU-a „pretvarali” u opipljive smjernice za utvrđivanje relevantnih projekata ili ulaganja. Ona bi stoga mogla pomoći u usmjeravanju većih tokova kapitala prema održivim ulaganjima. Ova je uredba važan prvi korak prema pružanju jasnoće o tome što čini održivo ulaganje, no sama taksonomija izrađivat će se delegiranim aktima. Učinci na dionike ovisit će o krajnjim primjenama taksonomije i o detaljima taksonomije. U smislu troškova, za izradu te taksonomije bit će potrebno vrijeme i resursi, što će imati i učinak na proračun EU-a (vidjeti u nastavku odjeljak o utjecajima na proračun).

               U smislu učinaka na okoliš, očekuje se da će taksonomija EU-a, nakon što postane operativna, imati pozitivan neizravan učinak na okoliš u EU-u. Pružanjem jasnoće o tome što je „zeleno”, to bi olakšalo ulaganja u održive projekte i imovinu u cijelom EU-u. To bi pridonijelo ostvarivanju okolišnih ciljeva EU-a, npr. smanjenjem emisija stakleničkih plinova u skladu s Pariškim sporazumom i prijelazom na kružno gospodarstvo u kojem se učinkovito gospodari resursima. Dodatnim ulaganjima koja bi proizašla iz povećane transparentnosti i usklađivanja tržišta moglo bi se pomoći u osiguravanju dalekosežnog održivog preoblikovanja koje je predviđeno okolišnim politikama koje već postoje na razinama EU-a i država članica. Ulaganja u zelene sektore (npr. obnovljiva energija, energetska učinkovitost, gospodarenje otpadom, sanacija okoliša) stoga bi se pretvorila u neposredne i dugoročnije koristi za okoliš kao što su smanjene razine onečišćenja (npr. zraka, vode i tla) i s njima povezani pozitivni učinci na zdravlje, smanjene emisije stakleničkih plinova kojima se ublažavaju opasne klimatske promjene te očuvanje i jačanje prirodnog kapitala i usluga ekosustava.

               U smislu socijalnih učinaka, s obzirom na to da prijedlog sadržava minimalne zaštitne mjere, među ostalim i za socijalne aspekte, mogu se očekivati i određeni pozitivni minimalni socijalni učinci. Značajniji socijalni učinci mogli bi se očekivati nakon revizije predložene inicijative kojom bi se u konačnici obuhvatili socijalni ciljevi i socijalno održive djelatnosti u skladu s odredbom o reviziji.

                  •
                        Temeljna prava

               Ovaj prijedlog poštuje temeljna prava i načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima uzimajući u obzir obvezu da se utvrđena okolišno održiva gospodarska djelatnost mora provoditi uz poštovanje određenih minimalnih socijalnih, upravljačkih i etičkih zaštitnih mjera.

               4.
                     UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog uključuje članak o stvaranju platforme za održivo financiranje. Ta platforma pomoći će Komisiji u postupnom razvijanju i ažuriranju sustava klasifikacije EU-a. Izvršavat će i druge zadaće potrebne za ostvarivanje ciljeva iz akcijskog plana za održivo financiranje te posebno savjetovati Komisiju o potrebi za izmjenom okvira utvrđenog ovim prijedlogom. Bit će zadužena i za praćenje tokova kapitala prema održivim ulaganjima i redovito izvješćivanje Komisije o njima.

               Europska nadzorna tijela (ESA) imat će ključnu ulogu u razvijanju taksonomije održivosti EU-a kako bi se osiguralo da se financijske institucije njome mogu koristiti te da je primjenjiva na financijske proizvode i u skladu s financijskim zakonodavstvom EU-a. Europska nadzorna tijela imat će važnu ulogu u osiguravanju da se taksonomija održivosti EU-a razvija na takav način da je korisna za analizu klimatskih scenarija i, u kasnijoj fazi, za testiranje otpornosti klime na stres. Kako bi ostvarilo te i ostale zadaće, svako tijelo trebat će tri dodatna zaposlenika s punim radnim vremenom počevši od 2020. kada se očekuje da će početi primjena različitih odredbi prijedloga.

               Treba napomenuti da će se na sve proračunske zahtjeve europskih nadzornih tijela primjenjivati svi mehanizmi odgovornosti i revizije uspostavljeni uredbama o europskim nadzornim tijelima, za izradu, donošenje i izvršenje njihovih godišnjih proračuna. Nadalje, godišnju odluku o doprinosu EU-a za uravnoteženje europskim nadzornim tijelima i njihovim planovima radnih mjesta (npr. odluka o broju zaposlenika) i dalje će odobravati Europski parlament i Vijeće, a Europski parlament davat će razrješnicu na preporuku Vijeća.

               Europska agencija za okoliš (EEA) bit će isto izravno uključena u rad na održivom financiranju, osobito pružanjem svojeg tehničkog znanja u raznim područjima zaštite okoliša radi razvoja i održavanja taksonomije održivosti EU-a za sva pitanja povezana s klimom i okolišem. EEA će isto prikupljati i pružati podatke o potrebama za ulaganjima i tokovima ulaganja u državama članicama EU-a u okviru Promatračke skupine za održivo financiranje te će savjetovati države članice EU-a radi razvoja njihovih niskougljičnih strategija i strategija za održiva ulaganja. Kako bi ostvarila te i druge zadaće, EEA će trebati tri dodatna zaposlenika s punim radnim vremenom počevši od 2020.

               Europska komisija bit će odgovorna za upravljanje platformom (npr. organiziranje njezinih sastanaka i sastanaka svih podskupina, izvješćivanje o ishodima, pripremanje zakonodavnih prijedloga, održavanje kontakata s europskim nadzornim tijelima i EEA-om, održavanje informatičkih alata za suradnju, nadoknada troškova stručnjacima, obavljanje ostalih tajničkih poslova itd.). Kako bi ostvarila te i ostale zadaće, Europska komisija trebat će deset dodatnih zaposlenika s punim radnim vremenom počevši od 2020. (osam iz razreda AD i dvoje iz razreda AST).

               Financijski i proračunski učinak ovog prijedloga detaljno je objašnjen u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je priložen ovom prijedlogu.

               Treba napomenuti da su informacije koje se nalaze u zakonodavnom financijskom izvještaju u skladu s prijedlogom višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje nakon 2020.

               5.
                     OSTALI DIJELOVI

               •
                     Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, procjene i izvješćivanja

               Jedinstveni kriteriji za utvrđivanje okolišno održivih gospodarskih djelatnosti razvijat će se i operacionalizirati naknadnim delegiranim aktima, u kojima će se utvrditi kriteriji tehničke provjere. S obzirom na te delegirane akte, provest će se propisne procjene učinka. Pri određivanju kriterija tehničke provjere osobito će se u obzir uzimati njihov učinak na tržišno natjecanje unutar industrija i među njima, na postojeće zelene financijske proizvode i tržišta te na likvidnost na financijskim tržištima kao i potencijalni rizici pružanja neusklađenih poticaja.

               Predviđeno je da se procjena i izvješćivanje obavljaju svake tri godine nakon početka primjene ove Uredbe. Komisija će objaviti izvješće o primjeni ove Uredbe u kojem procjenjuje napredak u njezinoj provedbi radi razvijanja kriterija tehničke provjere za okolišno održive gospodarske djelatnosti i moguću potrebu revizije kriterija za određivanje je li određena gospodarska djelatnost okolišno održiva.

               Komisija bi trebala procijeniti i je li primjereno uspostaviti mehanizam provjere radi provjere poštovanja primjene kriterija za utvrđivanje okolišne održivosti neke gospodarske djelatnost.

               Konačno, Komisija bi trebala procijeniti je li primjereno proširiti područje primjene ove Uredbe kako bi se njome obuhvatili drugi ciljevi održivosti, osobito socijalni ciljevi, te primjena zajedničkog pojma okolišno održivog ulaganja u pravu Unije i na razini država članica.

               Svaki budući zakonodavni prijedlog Komisije kojim se predviđa obvezujuća primjena klasifikacije okolišno održivih djelatnosti EU-a u dodatnim područjima podlijegat će procjenama učinka, u skladu s načelima bolje izrade zakonodavstva.

               Komisija mora svoje izvješće proslijediti Europskom parlamentu i Vijeću. Komisija mora davati prijedloge za izmjenu ove Uredbe, prema potrebi.

               •
                     Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Člankom 1. utvrđuju se predmet i područje primjene ove Uredbe.

                  Ovim se prijedlogom uspostavlja okvir za utvrđivanje jedinstvenih kriterija za utvrđivanje okolišne održivosti gospodarske djelatnosti, isključivo u svrhe utvrđivanja stupnja održivosti ulaganja.

                  Prijedlogom se pruža osnova za utvrđivanje okolišne održivosti gospodarskih djelatnosti, a ne društava ili imovine. Njime se stoga ne usklađuje metodologija za utvrđivanje okolišne  održivosti ulaganja u određena društva ili imovinu. Međutim, za potrebe ulaganja, dopuštat će se primjena kriterija za okolišno održive djelatnosti radi utvrđivanja stupnja okolišne održivosti određenog društva. Ako društvo obavlja isključivo okolišno održive djelatnosti, ulaganje u to društvo smatra se okolišno održivim. Stoga će udio u tom društvu biti okolišno održiva imovina. Ako ta društva obavljaju više djelatnosti, a samo su neke od njih okolišno održive, to društvo može imati različit stupanj okolišne održivosti koji se može utvrditi, primjerice, na temelju udjela prometa koji potječe od održivih djelatnosti u usporedbi s ostalim djelatnostima. Samo imovina koja se koristi za financiranje okolišno održivih djelatnosti društva (npr. određene vrste obveznica) smatrat će se okolišno održivom dok će ostala imovina možda imati drugačiji stupanj okolišne održivosti. Stupanj okolišne održivosti može se na sličan način utvrditi za portfelj ulaganja koji se sastoji od nekoliko društava, čime će se poticati ulaganja u okolišno održive gospodarske djelatnosti, bez kažnjavanja ulaganja u ostale gospodarske djelatnosti ili stvaranja negativnih poticaja za ulaganja u njih.

                  Ova se Uredba primjenjuje na države članice i Uniju u kontekstu zahtjeva za stavljanje na tržište za sudionike na tržištu i za ponude financijskih proizvoda ili korporativnih obveznica kao okolišno održivih, posebno u kontekstu sustava označivanja.

                  Ovom se Uredbom ne uspostavlja oznaka za održive financijske proizvode. Umjesto toga, njome se pruža okvir za utvrđivanje kriterija koje treba uzeti u obzir pri uspostavljanju takvih oznaka na nacionalnoj razini ili razini EU-a. Stoga se ovom Uredbom države članice ne sprečavaju u zadržavanju, ili daljnjem razvijanju, sustava označivanja, sve dok poštuju ovdje utvrđene kriterije za okolišno održive gospodarske djelatnosti.

                  U budućnosti, ako se oznaka za financijske proizvode razvije na temelju Uredbe o oznaci za okoliš, nacionalni sustavi označivanja koji već postoje mogu postojati istodobno s tom oznakom za okoliš, pod uvjetom da su u skladu s uvjetima utvrđenima u članku 11. Uredbe o oznaci za okoliš.

                  Ovaj je prijedlog povezan s Prijedlogom uredbe o poboljšanju objavljivanja za potrebe održivosti [Komisijina Prijedloga uredbe o objavljivanju podataka o održivim ulaganjima i rizicima za održivost te o izmjeni Direktive (EU) 2016/2341];

                  Ovom se Uredbom zahtijeva da određeni sudionici na financijskim tržištima koji podliježu obvezama objavljivanja utvrđenima u predloženoj Uredbi o poboljšanju objavljivanja za potrebe održivosti (npr. upravitelji fondova) objave stupanj okolišne održivosti onih financijskih proizvoda za koje tvrde da se njima nastoje ostvariti okolišni ciljevi.

                  Ako upravitelj fonda nudi fond za koji tvrdi da je „zeleni fond”, tada će za taj konkretni fond upravitelj u predugovornom dokumentu o objavi fonda morati navesti način na koji su, i razmjere u kojima su, kriteriji za okolišno održive gospodarske djelatnosti primijenjeni radi utvrđivanja okolišne održivosti ulaganja.

                  Opseg ove obveze pobliže će se utvrditi delegiranim aktima nakon što se odrede kriteriji tehničke provjere za okolišno održive djelatnosti.

                  Tom obvezom objavljivanja pomoći će se ulagačima da bolje razumiju stupanj okolišne održivosti financijskog proizvoda i da ih bolje usporede prije donošenja svojih odluka o ulaganju.

                  Ovom se Uredbom utvrđuju odredbe kojima se pruža okvir za postupak određivanja kriterija tehničke provjere na kojima se temelji uspostavljanje klasifikacije okolišno održivih gospodarskih djelatnosti EU-a.

                  U njoj se predviđa postupni početak primjene Uredbe tek nakon što kriteriji za klasifikaciju za svaki okolišni cilj postanu dovoljno spremni i stabilni, omogućujući proces savjetovanja s dionicima radi ostvarivanja prihvaćanja i dobrog razumijevanja predmetnog koncepta među relevantnim sudionicima na financijskim tržištima.

                  Članak 2. sadržava definicije pojmova korištenih u ovoj Uredbi.

                  Definicije sudionika na financijskim tržištima i financijskih proizvoda definicije su koje su utvrđene u prijedlogu Uredbe o poboljšanju objavljivanja za potrebe održivosti.

                  U članku 3. utvrđuju se kriteriji za utvrđivanje okolišne održivosti gospodarske djelatnosti, za potrebe utvrđivanja stupnja okolišne održivosti ulaganja. Tim se kriterijima zahtijeva da gospodarska djelatnost znatno pridonosi jednom okolišnom cilju, ili njima više, da ne čini znatnu štetu bilo kojem od ostalih ciljeva i da se obavlja u skladu s minimalnim međunarodnim socijalnim standardima i međunarodnim standardima rada. Uzimajući u obzir načela iz Europskog stupa socijalnih prava, njima se zahtijeva i da se gospodarska djelatnost obavlja u skladu s minimalnim međunarodnim socijalnim standardima i međunarodnim standardima rada.

                  Nakon što Komisija delegiranim aktima pobliže utvrdi kriterije tehničke provjere za utvrđivanje toga što čini znatan doprinos okolišnom cilju i što čini znatnu štetu za ostale ciljeve, primjenjuju se i ti kriteriji.

                  U članku 4. utvrđuju se obveze država članica i sudionika na financijskim tržištima u pogledu primjene u posebnim slučajevima kriterija utvrđenih u članku 3.

                  Njime se predviđa da i države članice i Unija primjenjuju jedinstvene kriterije za okolišno održive gospodarske djelatnosti pri utvrđivanju zahtjeva za stavljanje na tržište financijskih proizvoda ili korporativnih obveznica kao okolišno održivih, posebno u kontekstu sustava označivanja (npr. zelene obveznice). Njime se utvrđuje obveza objavljivanja za upravitelje imovinom i institucijske ulagače koji nude financijske proizvode koji se stavljaju na tržište kao okolišno održivi ili kao ulaganja sa sličnim značajkama, a njihov će se opseg pobliže utvrditi u delegiranim aktima Komisije.

                  U skladu s člankom 18. te obveze postat će primjenjive tek nakon što Komisija pobliže utvrdi tehničke kriterije koji će se primjenjivati za utvrđivanje toga u kojim slučajevima neka djelatnost znatno pridonosi određenom okolišnom cilju i u kojim se slučajevima njome ne uzrokuje znatna šteta za ostale ciljeve.

                  U članku 5. utvrđuje se da su, za potrebe ove Uredbe, okolišni ciljevi sljedeći: 1. ublažavanje klimatskih promjena; 2. prilagodba klimatskim promjenama; 3. održiva upotreba i zaštita vodnih i morskih resursa; 4. prijelaz na kružno gospodarstvo, sprečavanje stvaranja otpada i recikliranje otpada; 5. sprečavanje i kontrola onečišćenja; 6. zaštita zdravih ekosustava.

                  U člancima od 6. do 11. dodatno se utvrđuju kriteriji za znatan doprinos svakom okolišnom cilju.

                  Komisija je ovlaštena da donosi delegirane akte radi pobližeg utvrđivanja kriterija tehničke provjere u pogledu toga što se smatra znatnim doprinosom određenom okolišnom cilju za određenu gospodarsku djelatnost i za što se smatra da uzrokuje znatnu štetu za ostale ciljeve.

                  U svakom se članku navodi datum donošenja odgovarajućeg delegiranog akta čime se predviđa postupno razvijanje klasifikacije EU-a na temelju kriterija tehničke provjere. Oni koji se odnose na ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima donijet će se prvi (do prosinca 2019.). Oni koji se odnose na ostale ciljeve postupno će se utvrđivati do prosinca 2021. (održiva upotreba i zaštita vodnih i morskih resursa i prijelaz na kružno gospodarstvo, sprečavanje stvaranja otpada i recikliranje otpada) i do prosinca 2022. (sprečavanje i kontrola onečišćenja i zaštita zdravih ekosustava).

                  U članku 12. utvrđuju se detalji za kriterije za utvrđivanje toga kada neka gospodarska djelatnost nanosi znatnu štetu bilo kojem okolišnom cilju.

                  U članku 13. utvrđuju se minimalne zaštitne mjere upućivanjem na načela i prava utvrđena u osam temeljnih konvencija utvrđenih u Deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu.

                  U članku 14. pruža se dodatan okvir za ovlaštenja Komisije utvrđivanjem zahtjeva za kriterije tehničke provjere koji će se utvrditi delegiranim aktima.

                  Konkretno, u njemu se zahtijeva da se ti kriteriji moraju temeljiti na standardima i oznakama koji već postoje na razini Unije i za koje su kriteriji okolišne održivosti utvrđeni u drugim kontekstima (kao što je označivanje proizvoda, zaštita okoliša itd.). S obzirom na to da se ti standardi ne prenose automatski na imovinu u koju se može ulagati, njih bi tehničkim kriterijima trebalo operacionalizirati za potrebe ulaganja.

                  U tim bi se kriterijima trebali u obzir uzeti i zahtjevi utvrđeni u postojećem zakonodavstvu EU-a, posebno radi utvrđivanja minimalnih zahtjeva koje treba zadovoljiti kako bi se izbjeglo nanošenje znatne štete nekom okolišnom cilju. To podrazumijeva procjenu o tome jesu li postojeći zahtjevi dovoljni za tu svrhu.

                  Kriteriji tehničke provjere trebali bi biti praktični, jednostavni za primjenu i provjerljivi u razumnim granicama troškova usklađivanja te bi trebali pružati dostatnu pravnu jasnoću.

                  Pri utvrđivanju kriterija tehničke provjere Komisija bi trebala procijeniti primjenu mogućih različitih kriterija prihvatljivosti po gospodarskim sektorima i podsektorima te bi trebala nastojati osigurati da lakoća s kojom bi se gospodarski sektor mogao upustiti u djelatnost koju bi se smatralo održivom bude uvelike ista po sektorima.

                  Komisija bi u obzir trebala uzeti i potencijalni učinak tih kriterija na vrednovanje one imovine koja se do donošenja kriterija tehničke provjere smatrala „zelenom” imovinom na temelju postojećih tržišnih praksa. Trebala bi procijeniti bi li zbog tih kriterija za održive djelatnosti došlo do povećanja količine bezvrijedne imovine i rizika da će određena imovina izgubiti na vrijednosti zbog prijelaza na održivije gospodarstvo kao i rizika od stvaranja neusklađenih poticaja.

                  Kod kriterija tehničke provjere trebalo bi u obzir uzeti i učinke na tržišnu likvidnost i tržišno natjecanje.

                  U članku 15. zahtijeva se da Komisija uspostavi platformu za održivo financiranje koja se sastoji od stručnjaka koji savjetuju Komisiju o kriterijima tehničke provjere. Platforma će imati oblik stručne skupine Komisije uspostavljene u skladu s horizontalnim pravilima o stručnim skupinama i zamijenit će stručnu skupinu koja je prethodno postojala i imala slične zadaće.

                  U članku 16. uređuje se izvršavanje delegiranih ovlasti.

                  Članak 17. sadržava odredbu o reviziji u kojoj se zahtijeva da Komisija do 31. prosinca 2021., i svake tri godine nakon toga, objavi izvješće u kojemu procjenjuje provedbu ove Uredbe i moguću potrebu za njezinom izmjenom.

                  U članku 18. utvrđuje se datum stupanja na snagu i izravna primjenjivost ove Uredbe.

               Njime se primjenjivost Uredbe odgađa do datuma nakon donošenja delegiranih akata kojima se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za svaki okolišni cilj. Stoga, s obzirom na svaki od okolišnih ciljeva, odredbe koje se odnose na svaki okolišni cilj postat će primjenjive tek šest mjeseci nakon utvrđivanja kriterija tehničke provjere, kako bi se predmetnim sudionicima na tržištu dalo dovoljno vremena za pripremu.

               2018/0178 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke
                  18
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  19
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Člankom 3. stavkom 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije želi se uspostaviti unutarnje tržište koje je u službi održivog razvoja Europe, među ostalim na temelju uravnoteženog gospodarskog razvoja i visoke razine zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša.

               (2)Opća skupština UN-a donijela je 25 rujna 2015. novi globalni okvir za održivi razvoj: Program održivog razvoja do 2030.
                  20
                koji se temelji na ciljevima održivog razvoja i obuhvaća tri stupa održivosti: okolišni, socijalni i gospodarski/upravljački. U komunikaciji Komisije iz 2016. o budućim koracima za održivu europsku budućnost
                  21
                ciljevi održivog razvoja povezuju se s okvirom politika Unije kako bi se osiguralo da se u svim djelovanjima i inicijativama politika Unije, na području Unije i globalno, od samog početka uzmu u obzir ciljevi globalnog razvoja. U zaključcima Europskog vijeća od 20. lipnja 2017.
                  22
                potvrđeno je zalaganje Unije i država članica za potpunu, usklađenu, sveobuhvatnu, integriranu i učinkovitu provedbu Programa održivog razvoja do 2030. u bliskoj suradnji s partnerima i drugim dionicima.

               (3)Vijeće je 2016. sklopilo Pariški sporazum o klimatskim promjenama
                  23
                u ime Unije. Člankom 2. stavkom 1. točkom (c) Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama utvrđuje se cilj pojačavanja odgovora na klimatske promjene, među ostalim usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niske emisije stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.

               (4)Održivost i prelazak na niskougljično kružno gospodarstvo otporno na klimatske promjene s učinkovitijim korištenjem resursa ključni su za osiguravanje dugoročne konkurentnosti gospodarstva Unije. Održivost je već dugo u središtu projekta Europske unije te je njezina socijalna i okolišna dimenzija priznata u Ugovorima.

               (5)Komisija je u prosincu 2016. ovlastila stručnu skupinu na visokoj razini da izradi krovnu sveobuhvatnu strategiju Unije o održivom financiranju. U izvješću stručne skupine na visokoj razini objavljenom 31. siječnja 2018
                  24
                poziva se na stvaranje tehnički utemeljenog sustava klasifikacije na razini Unije kako bi se razjasnilo koje su djelatnosti „zelene” ili „održive”, počevši od ublažavanja klimatskih promjena.

               (6)Komisija je u ožujku 2018. objavila Akcijski plan o financiranju održivog rasta
                  25
                u kojem se utvrđuje ambiciozna i sveobuhvatna strategija održivog financiranja. Jedan od ciljeva utvrđenih u Akcijskom planu jest preusmjeravanje tokova kapitala prema održivim ulaganjima u cilju ostvarivanja održivog i uključivog rasta. Uspostava jedinstvenog sustava klasifikacije održivih djelatnosti najvažnija je i najhitnija mjera predviđena u Akcijskom planu. Akcijskim planom uvažava se da se preusmjeravanje tokova kapitala prema održivijim gospodarskim djelatnostima mora temeljiti na zajedničkom razumijevanju pojma „održivo”. Za početak, jasnim smjernicama o djelatnostima za koje se može smatrati da pridonose okolišnim ciljevima olakšalo bi se informiranje ulagača o ulaganjima kojima se financiraju okolišno održive gospodarske djelatnosti. Dodatne smjernice o djelatnostima koje pridonose drugim ciljevima održivosti, uključujući socijalne ciljeve, mogu se izraditi u kasnijoj fazi.

               (7)U Odluci br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  26
                poziva se na pojačano financiranje izdataka povezanih s okolišem i klimom iz privatnog sektora, posebice uvođenjem poticaja i metodologija kojima se poduzeća potiču na mjerenje troškova poslovanja koji su povezani s okolišem te dobiti ostvarene korištenjem okolišnih usluga.

               (8)Da bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja, tokove kapitala potrebno je usmjeriti prema održivim ulaganjima. Važno je da se potencijal unutarnjeg tržišta u cijelosti iskoristi za postizanje tih ciljeva. Osim toga, važno je osigurati da tokovi kapitala usmjereni prema održivim ulaganjima ne nailaze na prepreke na unutarnjem tržištu.

               (9)Nuđenje financijskih proizvoda kojima se ostvaruju okolišno održivi ciljevi učinkovit je način usmjeravanja privatnih ulaganja u održive djelatnosti. Nacionalnim zahtjevima za stavljanje na tržište financijskih proizvoda i korporativnih obveznica kao održivih ulaganja, a posebno zahtjevima na temelju kojih se dotičnim sudionicima na tržištu dopušta uporaba nacionalne oznake, želi se povećati povjerenje ulagača, osigurati vidljivost i riješiti problem „zelenog marketinga”. Zeleni marketing odnosi se na praksu stjecanja nepoštene konkurentske prednosti stavljanjem na tržište financijskog proizvoda kao okolišno prihvatljivog iako zapravo ne ispunjava osnovne okolišne standarde. Trenutačno nekoliko država članica primjenjuje sustave označivanja. Oni se temelje na različitim taksonomijama za klasifikaciju okolišno održivih gospodarskih djelatnosti. S obzirom na političke obveze na temelju Pariškog sporazuma i na razini Unije, vjerojatno je da će sve više država članica uvoditi sustave označivanja ili druge zahtjeve za sudionike na tržištu u pogledu financijskih proizvoda ili korporativnih obveznica koji se stavljaju na tržište kao okolišno održivi. Pritom bi države članice za potrebe određivanja djelatnosti koje se mogu smatrati održivima upotrebljavale vlastite nacionalne taksonomije. Ako se takvi nacionalni zahtjevi budu temeljili na različitim kriterijima za određivanje gospodarskih djelatnosti koje se mogu smatrati okolišno održivima, to će ulagače odvratiti od prekograničnih ulaganja zbog problema povezanih s uspoređivanjem različitih mogućnosti ulaganja. Osim toga, gospodarski subjekti koji žele privući ulaganja iz cijele Unije morali bi u svakoj državi članici ispuniti različite kriterije kako bi se njihove djelatnosti smatrale okolišno održivima za potrebe različitih oznaka. Zbog nedostatka jedinstvenih kriterija povećat će se troškovi i znatno destimulirati gospodarski subjekti, što u konačnici znači otežani pristup prekograničnim tržištima kapitala za održiva ulaganja. Očekuje se da će prepreke u pristupu prekograničnim tržištima kapitala za potrebe prikupljanja sredstava za financiranje održivih projekata nastaviti rasti. Stoga bi kriterije za određivanje gospodarskih djelatnosti koje se mogu smatrati okolišno održivima trebalo uskladiti na razini Unije kako bi se uklonile prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta i smanjilo njihovo nastajanje u budućnosti. Tim usklađivanjem gospodarskim subjektima bit će lakše prikupiti sredstva za financiranje zelenih prekograničnih djelatnosti jer će se njihove gospodarske djelatnosti moći usporediti na temelju jedinstvenih kriterija i odabrati kao odnosna imovina za okolišno održiva ulaganja. Time će se olakšati privlačenje prekograničnih ulaganja na području Unije.

               (10)Osim toga, ako sudionici na tržištu ulagačima ne objasne kako će djelatnosti u koje ulažu pridonijeti okolišnim ciljevima ili ako u svojem objašnjenju različito tumače pojam „održive” gospodarske djelatnosti, ulagači će provjeru i usporedbu tih različitih financijskih proizvoda doživjeti kao nerazmjerno opterećenje. Pokazalo se da to ulagače odvraća od ulaganja u zelene financijske proizvode. Nadalje, nedostatak povjerenja ulagača ima znatne štetne učinke na tržište za održiva ulaganja. Osim toga, pokazalo se da nacionalni propisi i tržišne inicijative poduzete za rješavanje tog problema unutar nacionalnih granica dovode do rascjepkanosti unutarnjeg tržišta. Ako sudionici na financijskim tržištima objave na koji način financijski proizvodi za koje tvrde da su okolišno prihvatljivi ispunjavaju okolišne ciljeve i ako za potrebe te objave koriste zajedničke kriterije za određivanje okolišno održivih gospodarskih djelatnosti koji se primjenjuju u cijeloj Uniji, ulagači će moći lakše usporediti mogućnosti okolišno prihvatljivih prekograničnih ulaganja. Ulagači će ulagati u zelene financijske proizvode diljem Unije s većim povjerenjem, čime će se poboljšati funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

               (11)Kako bi se uklonile postojeće prepreke funkcioniranju unutarnjeg tržišta i spriječilo nastajanje takvih prepreka u budućnosti, trebalo bi propisati da države članice pri utvrđivanju zahtjeva za sudionike na tržištu za potrebe označivanja financijskih proizvoda ili korporativnih obveznica koji se stavljaju na tržište kao okolišno održivi na nacionalnoj razini primjenjuju zajedničku definiciju okolišno održivog ulaganja. Zbog istih razloga upravitelji fondova i institucijski ulagači koji za sebe tvrde da pridonose ostvarivanju okolišnih ciljeva trebali bi pri objavi načina na koji pridonose ostvarivanju tih ciljeva primjenjivati istu definiciju okolišno održivog ulaganja.

               (12)Utvrđivanje kriterija za okolišno održive gospodarske djelatnosti moglo bi poslužiti kao poticaj poduzećima da na svojim internetskim stranicama na dobrovoljnoj osnovi objave informacije o okolišno održivim gospodarskim djelatnostima koje obavljaju. Te informacije pomoći će dotičnim subjektima na financijskim tržištima da lakše utvrde koja poduzeća provode okolišno održive gospodarske djelatnosti, a tim će poduzećima istodobno olakšati prikupljanje sredstava za financiranje zelenih djelatnosti.

               (13)Klasifikacija okolišno održivih gospodarskih djelatnosti na razini Unije trebala bi omogućiti izradu budućih politika Unije, uključujući standarde Unije za okolišno održive financijske proizvode i, u konačnici, uvođenje oznaka kojima se formalno priznaje usklađenost s tim standardima na razini Unije. Jedinstveni pravni zahtjevi prema kojima se ulaganja mogu smatrati okolišno održivim ulaganjima, na temelju jedinstvenih kriterija za okolišno održive gospodarske djelatnosti, nužni su kao podloga za buduće zakonodavstvo Unije s ciljem omogućavanja tih ulaganja.

               (14)U kontekstu ostvarivanja ciljeva održivog razvoja u Uniji pokazalo se da se odlukama na razini politika, kao što je odluka o osnivanju Europskog fonda za strateška ulaganja, pridonosi usmjeravanju privatnih ulaganja i javnih rashoda prema održivim ulaganjima. U Uredbi (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća
                  27
                utvrđeno je da 40 % ulaganja u infrastrukturne i inovacijske projekte u okviru Europskog fonda za strateška ulaganja treba biti povezano s klimatskom politikom. Zajednički kriteriji za održivost gospodarskih djelatnosti mogli bi biti temelj sličnih budućih inicijativa Unije za potporu ulaganjima kojima se pridonosi ostvarivanju ciljeva povezanih s klimom i drugih okolišnih ciljeva.

               (15)Kako zbog različitog poimanja okolišno održivih gospodarskih djelatnosti ne bi došlo do rascjepkanosti tržišta i narušavanja interesa potrošača, nacionalni zahtjevi koje trebaju ispuniti sudionici na tržištu koji žele stavljati na tržište financijske proizvode ili korporativne obveznice kao okolišno održive trebali bi se temeljiti na jedinstvenim kriterijima za okolišno održive gospodarske djelatnosti. Ti sudionici na tržištu uključuju sudionike na financijskim tržištima koji nude „zelene” financijske proizvode i nefinancijska poduzeća koja izdaju „zelene” korporativne obveznice.

               (16)Kako se ne bi narušili interesi potrošača, upravitelji fondova i institucijski ulagači koji nude financijske proizvode kao okolišno održive trebali bi objaviti kako se i u kojoj mjeri kriteriji za okolišno održive gospodarske djelatnosti primjenjuju za određivanje okolišne održivosti ulaganja. Objavljene informacije trebale bi omogućiti ulagačima da utvrde postotni udio ulaganja u okolišno održive gospodarske djelatnosti u odnosu na sve gospodarske djelatnosti, a time i stupanj okolišne održivosti ulaganja. Komisija bi trebala navesti informacije koje je potrebno objaviti u tu svrhu. Te informacije trebale bi omogućiti nacionalnim nadležnim tijelima da lako provjere usklađenost s obvezom objavljivanja i nametnu tu obvezu u skladu s primjenjivim nacionalnim pravom.

               (17)Kako se obveza objavljivanja ne bi zaobišla, trebala bi se primjenjivati i u slučaju kada se financijski proizvodi nude kao proizvodi sa sličnim obilježjima kao okolišno održiva ulaganja, uključujući one čiji je cilj zaštita okoliša u širem smislu. Od sudionika na financijskim tržištima ne bi se smjelo zahtijevati da ulažu samo u okolišno održive gospodarske djelatnosti određene u skladu s kriterijima tehničke provjere utvrđenima u ovoj Uredbi. Trebalo bi ih poticati da obavijeste Komisiju ako smatraju da bi se neka gospodarska djelatnost koja ne ispunjava kriterije tehničke provjere ili za koju takvi kriteriji još nisu određeni, trebala smatrati okolišno održivom kako bi Komisiji pomogli da ocijeni primjerenost dopune ili ažuriranja kriterija tehničke provjere.

               (18)Za potrebe određivanja okolišne održivosti gospodarskih djelatnosti trebalo bi sastaviti iscrpan popis okolišnih ciljeva.

               (19)Okolišni cilj zdravog ekosustava trebalo bi tumačiti u skladu s primjenjivim zakonodavnim i nezakonodavnim instrumentima Unije, uključujući Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  28
               , Direktivu Vijeća 92/43/EEZ
                  29
               , Uredbu (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća,
                  30
                strategiju EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.,
                  31
                strategiju EU-a o zelenoj infrastrukturi, Direktivu Vijeća 91/676,
                  32
                Uredbu (EU) br. 511/2014 Europskog parlamenta i Vijeća,
                  33
                Uredbu (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća,
                  34
                Akcijski plan za provedbu zakonodavstva, upravljanje i trgovinu u području šumarstva,
                  35
                i Akcijski plan za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom
                  36
               .

               (20)Za svaki okolišni cilj potrebno je utvrditi jedinstvene kriterije na temelju kojih se gospodarske djelatnosti mogu smatrati djelatnostima koje znatno pridonose tom cilju. Jedan od elemenata jedinstvenih kriterija trebalo bi biti izbjegavanje znatnog narušavanja okolišnih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi. Time bi se izbjeglo da se ulaganja smatraju okolišno održivima, a gospodarske djelatnosti u koje su ona usmjerena istodobno štete okolišu u mjeri koja premašuje njihov doprinos okolišnom cilju. Uvjetima u pogledu znatnog doprinosa i nenanošenja znatne štete trebalo bi omogućiti da ulaganja u okolišno održive gospodarske djelatnosti istinski pridonose okolišnim ciljevima.

               (21)Podsjećajući na zajedničku obvezu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije da provode načela utvrđena u Europskom stupu socijalnih prava radi potpore održivom i uključivom rastu te uvažavajući važnost međunarodnih minimalnih ljudskih i radničkih prava i standarda, usklađenost s minimalnim zaštitnim mjerama trebala bi biti preduvjet da se gospodarska djelatnost može smatrati okolišno održivom. Stoga bi se gospodarske djelatnosti trebale smatrati okolišno održivima samo ako se obavljaju u skladu s Deklaracijom o temeljnim načelima i pravima rada Međunarodne organizacije rada („ILO”) i osam temeljnih konvencija ILO-a. U temeljnim konvencijama ILO-a definiraju se ljudska i radnička prava koja poduzeća moraju poštovati. Neki od tih međunarodnih standarda utvrđeni su i u Povelji o temeljnim pravima Europske unije, posebno zabrana ropstva i prisilnog rada te načelo nediskriminacije. Te minimalne zaštitne mjere ne dovode u pitanje primjenu strožih zahtjeva u pogledu okoliša, zdravlja i sigurnosti te socijalne održivosti utvrđene u pravu Unije, kada je primjenjivo.

               (22)Uzimajući u obzir specifične tehničke podatke potrebne za procjenu utjecaja na okoliš gospodarske djelatnosti i brze promjene u području znanosti i tehnologije, kriteriji okolišno održivih gospodarskih djelatnosti trebali bi se redovito prilagođavati u skladu s tim promjenama. Kako bi kriteriji bili ažurni, temeljili se na znanstvenim dokazima i doprinosima stručnjaka i relevantnih dionika, trebalo bi detaljnije utvrditi uvjete u pogledu znatnog doprinosa i znatne štete za različite gospodarske djelatnosti te bi ih trebalo redovito ažurirati. U tu bi svrhu Komisija trebala utvrditi prilagođene detaljne kriterije tehničke provjere za različite gospodarske djelatnosti na temelju tehničkog doprinosa višedioničke platforme za održivo financiranje.

               (23)Neke gospodarske djelatnosti imaju negativan učinak na okoliš, a znatan doprinos jednom ili više okolišnih ciljeva može se postići smanjenjem tog negativnog učinka. Za te je gospodarske djelatnosti primjereno utvrditi kriterije tehničke provjere kojima se zahtijeva znatno poboljšanje okolišne učinkovitosti u odnosu na, među ostalim, prosjek za tu djelatnost. Tim bi kriterijima također trebalo uzeti u obzir dugoročni utjecaj pojedine gospodarske djelatnosti.

               (24)Gospodarska djelatnost ne bi se smjela smatrati okolišno održivom ako njezin štetni utjecaj na okoliš premašuje njezine koristi. Kriterijima tehničke provjere trebalo bi utvrditi minimalne zahtjeve potrebne kako bi se izbjegla značajna šteta za druge ciljeve. Pri utvrđivanju i ažuriranju kriterija tehničke provjere Komisija bi trebala osigurati da se ti kriteriji temelje na dostupnim znanstvenim dokazima i da se redovito ažuriraju. Ako se znanstvenom evaluacijom rizici ne mogu utvrditi s dostatnom sigurnošću, trebalo bi se primjenjivati načelo opreznosti u skladu s člankom 191. UFEU-a.

               (25)Komisija bi pri utvrđivanju i ažuriranju kriterija tehničke provjere trebala uzeti u obzir relevantno pravo Unije te postojeće nezakonodavne instrumente Unije, uključujući Uredbu (EZ) 66/2010 Europskog parlamenta i Vijeća
                  37
               , sustav upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja EU-a
                  38
               , kriterije EU-a za zelenu javnu nabavu
                  39
                i tekući rad na pravilima o okolišnom otisku proizvoda i organizacija
                  40
               . Kako bi se izbjegle nepotrebne nedosljednosti u odnosu na postojeće klasifikacije gospodarskih djelatnosti uvedene za druge potrebe, Komisija bi trebala uzeti u obzir i statističke klasifikacije povezane sa sektorom ekoloških dobara i usluga, odnosno klasifikaciju djelatnosti za zaštitu okoliša (CEPA) i klasifikaciju djelatnosti gospodarenja resursima (CReMA)
                  41
               .

               (26)Komisija bi pri utvrđivanju i ažuriranju kriterija tehničke provjere trebala uzeti u obzir i specifičnosti infrastrukturnog sektora te analizom troškova i koristi obuhvatiti okolišne, socijalne i gospodarske vanjske učinke. Komisija bi u tom pogledu trebala uzeti u obzir rad međunarodnih organizacija, kao što je OECD, mjerodavno zakonodavstvo i standarde Unije, uključujući Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  42
               , Direktivu 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  43
                Direktivu 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  44
               , Direktivu 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  45
               , Direktivu 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  46
                te aktualnu metodologiju. U tom bi kontekstu kriterijima tehničke provjere trebalo promicati primjerene okvire upravljanja u koje su ugrađeni okolišni, socijalni i upravljački čimbenici, kako je navedeno u načelima odgovornog ulaganja koja podupiru Ujedinjeni narodi
                  47
               , u svim fazama životnog ciklusa projekta.

               (27)Kako bi se izbjeglo da se prikupljanjem sredstava za financiranje okolišno održivih gospodarskih djelatnosti naruši tržišno natjecanje, kriterijima tehničke provjere trebalo bi osigurati da se sve relevantne gospodarske djelatnosti unutar određenog sektora mogu smatrati okolišno održivima i da se jednako tretiraju ako jednako pridonose jednom ili više okolišnih ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi. Ipak, njihov potencijal da pridonesu tim okolišnim ciljevima može biti različit u različitim sektorima, što treba biti uzeto u obzir u kriterijima. Tim se kriterijima međutim određene gospodarske djelatnosti unutar pojedinog sektora ne smiju staviti u nepovoljniji položaj u odnosu na druge djelatnosti istog sektora ako one u jednakoj mjeri pridonose okolišnim ciljevima.

               (28)Komisija bi pri utvrđivanju kriterija tehničke provjere trebala procijeniti bi li donošenje tih kriterija za okolišno održive djelatnosti imalo za posljedicu neupotrebljivost imovine ili nastanak neusklađenih poticaja te bi li imalo negativan utjecaj na likvidnost na financijskim tržištima.

               (29)Kako bi se izbjegli opterećujući troškovi usklađivanja za gospodarske subjekte, Komisija bi trebala utvrditi kriterije tehničke provjere koji bi omogućili dostatnu pravnu jasnoću te koji bi trebali biti praktični, jednostavni za primjenu i provjerljivi u razumnim granicama troškova usklađivanja.

               (30)Kako bi se osiguralo da se ulaganja usmjere prema gospodarskim djelatnostima koje imaju najveći pozitivan učinak na okolišne ciljeve, Komisija bi trebala dati prednost utvrđivanju kriterija tehničke provjere za gospodarske djelatnosti koje imaju najveći potencijal pridonijeti okolišnim ciljevima.

               (31)Trebalo bi utvrditi primjerene kriterije tehničke provjere za prometni sektor, uključujući mobilnu imovinu, pri čemu bi trebalo uzeti u obzir da na prometni sektor, uključujući međunarodni pomorski promet, otpada približno 26 % ukupnih stakleničkih plinova u Uniji. U skladu s Akcijskim planom o financiranju održivog rasta
                  48
                oko 30 % dodatnih godišnjih potreba ulaganja u održivi razvoj u Uniji odnosi se na prometni sektor, što uključuje povećanu elektrifikaciju ili prelazak na čišće načine prijevoza poticanjem alternativnih načina prijevoza i upravljanja prometom.

               (32)Posebno je važno da Komisija tijekom priprema za izradu kriterija tehničke provjere obavi odgovarajuće konzultacije u skladu sa zahtjevima za bolju regulativu. U proces utvrđivanja i ažuriranja kriterija tehničke provjere trebalo bi uključiti relevantne dionike te uzeti u obzir savjete stručnjaka s dokazanim znanjem i iskustvom u predmetnim područjima. U tu bi svrhu Komisija trebala uspostaviti platformu za održivo financiranje. Ta bi se platforma trebala sastojati od stručnjaka iz javnog i privatnog sektora. Među predstavnicima javnog sektora trebali bi biti zastupljeni stručnjaci iz Europske agencije za okoliš, europskih nadzornih tijela i Europske investicijske banke. Među stručnjacima iz privatnog sektora trebali bi biti zastupljeni predstavnici relevantnih dionika, uključujući sudionike na financijskom tržištu, sveučilišta, istraživačke institute, udruge i organizacije. Platforma bi Komisiju trebala savjetovati u pogledu izrade, analize i preispitivanja kriterija tehničke provjere, uključujući njihov potencijalni utjecaj na vrednovanje imovine koja se prije donošenja kriterija tehničke provjere smatrala zelenom imovinom u skladu s postojećim tržišnim praksama. Platforma bi osim toga Komisiju trebala savjetovati o tome jesu li kriteriji tehničke provjere prikladni za daljnju upotrebu u budućim inicijativama politike Unije u cilju olakšavanja održivih ulaganja.

               (33)Komisiju bi za potrebe utvrđivanja zahtjeva iz ove Uredbe, a posebno utvrđivanja i ažuriranja prilagođenih detaljnih kriterija tehničke provjere za različite gospodarske djelatnosti kojima se određuje što predstavlja znatan doprinos i značajnu štetu za okolišne ciljeve, trebalo ovlastiti da donese akte u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u pogledu podataka potrebnih za poštovanje obveze objavljivanja iz članka 4. stavka 3. i kriterija tehničke provjere iz članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 2., članka 8. stavka 2., članka 9. stavka 2., članka 10. stavka 2. i članka 11. stavka 2. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te bi stručnjaci Europskog parlamenta i Vijeća sustavno trebali imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

               (34)Kako bi se relevantnim subjektima ostavilo dovoljno vremena da se upoznaju s kriterijima za okolišno održive gospodarske djelatnosti iz ove Uredbe i pripreme za njihovu primjenu, obveze iz ove Uredbe trebale bi se početi primjenjivati za svaki okolišni cilj šest mjeseci nakon donošenja odgovarajućih kriterija tehničke provjere.

               (35)Primjena ove Uredbe trebala bi se redovito preispitivati kako bi se ocijenio napredak u izradi kriterija tehničke provjere za okolišno održive djelatnosti, primjena definicije okolišno održivog ulaganja te je li za provjeru poštovanja obveza potrebno uspostaviti mehanizam provjere. Pri preispitivanju trebalo bi ocijeniti i je li potrebno područje primjene ove Uredbe proširiti na ciljeve socijalne održivosti.

               (36)S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog potrebe uvođenja jedinstvenih kriterija za okolišno održive gospodarske djelatnosti oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Poglavlje I.

               Predmet, područje primjene i definicije

               Članak 1.
                  Predmet i područje primjene

               1.Ovom se Uredbom određuju kriteriji za utvrđivanje je li gospodarska djelatnost okolišno održiva za potrebe utvrđivanja stupnja okolišne održivosti ulaganja.

               2.Ova se Uredba primjenjuje na sljedeće:

               (a)mjere koje donose države članice ili Unija za utvrđivanje svih uvjeta za sudionike na tržištu za financijske proizvode ili korporativne obveznice koji se stavljaju na tržište kao okolišni održivi.

               (b)sudionike na financijskim tržištima koji nude financijske proizvode kao okolišno održiva ulaganja ili ulaganja sa sličnim obilježjima.

               Članak 2.
                  Definicije

               1.Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

               (a)„okolišno održivo ulaganje” znači ulaganje kojim se financira jedna gospodarska djelatnost ili više njih koje se smatraju održivima na temelju ove Uredbe;

               (b)„sudionici na financijskim tržištima” znači sudionici na financijskim tržištima kako je definirano u članku 2. točki (a) [Komisijina Prijedloga uredbe o objavljivanju podataka o održivim ulaganjima i rizicima za održivost te o izmjeni Direktive (EU) 2016/2341];

               (c)„financijski proizvodi” znači financijski proizvodi kako je definirano u članku 2. točki (j) [Komisijina Prijedloga uredbe o objavljivanju podataka o održivim ulaganjima i rizicima za održivost te o izmjeni Direktive (EU) 2016/2341];

               (d)„ublažavanje klimatskih promjena” znači proces zadržavanja povećanja prosječne globalne temperature na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razina predindustrijskog razdoblja te ulaganje napora da se to povišenje zadrži na 1,5°C iznad razina u predindustrijskom razdoblju;

               (e)„prilagodba klimatskim promjenama” znači proces prilagodbe stvarnim i očekivanim klimatskim uvjetima i njihovim učincima;

               (f)„staklenički plinovi” znači staklenički plinovi kako je navedeno u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  49
               ;

               (g)„kružno gospodarstvo” znači zadržavanje vrijednosti proizvoda, materijala i resursa u gospodarstvu što je dulje moguće te smanjenje otpada, među ostalim primjenom hijerarhije otpada, kako je utvrđeno u članku 4. Direktive br. 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  50
               ;

               (h)„onečišćenje” znači:

               i.izravno ili neizravno, ljudskom djelatnošću izazvano ispuštanje tvari, vibracija, topline, buke ili drugih onečišćujućih tvari u zrak, vodu ili zemlju, koje može biti štetno za zdravlje ljudi ili kvalitetu okoliša, može uzrokovati štetu na materijalnoj imovini, remetiti značajke okoliša ili utjecati na druge pravovaljane oblike korištenja okoliša;

               ii.u kontekstu morskog okruženja, onečišćenje kako je definirano u članku 3. stavku 8. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  51
               ;

               (i)„zdravi ekosustav” znači sustav koji je u dobrom fizikalnom, kemijskom i biološkom stanju ili dobre fizikalne, kemijske i biološke kvalitete;

               (j)„energetska učinkovitost” znači učinkovitije korištenje energije u svim fazama energetskog lanca, od proizvodnje do konačne potrošnje;

               (k)„dobro stanje okoliša” znači dobro stanje okoliša kako je definirano u članku 3. stavku 5. Direktive 2008/56/EZ;

               (l)„morske vode” znači morske vode kako je definirano u članku 3. stavku 1. Direktive 2008/56/EU;

               (m)„površinske vode”, „kopnene vode”, „prijelazne vode” i „obalne vode” imaju isto značenje kao u članku 2. točkama 1., 3., 6. i 7. Direktive 2000/60/EZ
                  52
               .

               (n)„održivo gospodarenje šumama” znači korištenje šuma i šumskih zemljišta na način i u mjeri kojima se održava njihova biološka raznolikost, produktivnost, regenerativni kapacitet, vitalnost i njihov sadašnji i budući potencijal za ispunjenje relevantnih okolišnih, gospodarskih i socijalnih funkcija na lokalnoj, nacionalnoj i globalnoj razini te kojima se ne uzrokuje šteta drugim ekosustavima.

               Poglavlje II.

               Okolišno održive gospodarske djelatnosti

               Članak 3.
                  Kriteriji za okolišno održive gospodarske djelatnosti

               Za potrebe utvrđivanja stupnja okolišne održivosti ulaganja, gospodarska djelatnost okolišno je održiva ako je u skladu sa svim sljedećim kriterijima:

               (a)gospodarska djelatnost znatno pridonosi jednom okolišnom cilju ili više njih, a koji su utvrđeni u članku 5. u skladu s člancima od 6. do 11.;

               (b)gospodarska djelatnost ne šteti znatno nijednom okolišnom cilju utvrđenom u članku 5. u skladu s člankom 12.;

               (c)gospodarska djelatnost obavlja se u skladu s minimalnim zaštitnim mjerama utvrđenima u članku 13.;

               (d)gospodarska djelatnost u skladu je s kriterijima tehničke provjere donesenima u skladu s člankom 6 stavkom 2., člankom 7. stavkom 2., člankom 8. stavkom 2., člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2.

               Članak 4.
                  Primjena kriterija za okolišno održive gospodarske djelatnosti

               1.Države članice primjenjuju kriterije za određivanje okolišno održivih gospodarskih djelatnosti utvrđene u članku 3. za mjere za utvrđivanje svih zahtjeva za sudionike na tržištu za financijske proizvode ili korporativne obveznice koji se stavljaju na tržište kao „okolišno održivi”.

               2.Sudionici na financijskim tržištima koji nude financijske proizvode kao okolišno održiva ulaganja ili kao ulaganja sa sličnim obilježjima objavljuju informacije o tome kako se i u kojoj mjeri kriteriji za okolišno održive gospodarske djelatnosti iz članka 3. primjenjuju na utvrđivanje okolišne održivosti ulaganja. Ako sudionici na financijskim tržištima smatraju da bi se gospodarska djelatnost koja ne zadovoljava kriterije tehničke provjere utvrđene u skladu s ovom Uredbom ili za koju kriteriji tehničke provjere još nisu utvrđeni, trebala smatrati okolišno održivom, o tome mogu obavijestiti Komisiju.

               3.Komisija u skladu s člankom 16. donosi delegirane akte radi dopune stavka 2. kojom navodi podatke potrebne za usklađivanje s tim stavkom, uzimajući u obzir kriterije tehničke provjere utvrđene u skladu s ovom Uredbom. Ti podaci ulagačima omogućuju da utvrde:

               (a)postotak udjela koji se odnose na poduzeća koja obavljaju okolišno održive gospodarske djelatnosti;

               (b)postotni dio ulaganja u okolišno održive gospodarske djelatnosti, u odnosu na sve gospodarske djelatnosti.

               4.Komisija donosi delegirani akt u skladu sa stavkom 3. do 31. prosinca 2019. kako bi osigurala početak njegove primjene od 1. srpnja 2020. Komisija može izmijeniti taj delegirani akt, posebno s obzirom na izmjene delegiranih akata donesenima u skladu s člankom 6. stavkom 2., člankom 7. stavkom 2., člankom 8. stavkom 2., člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2.

               Članak 5.
                  Okolišni ciljevi

               Za potrebe ove Uredbe, okolišni ciljevi su sljedeći:

               (1)ublažavanje klimatskih promjena;

               (2)prilagodba klimatskim promjenama;

               (3)održivo korištenje i zaštita vodnih i morskih resursa;

               (4)prijelaz na kružno gospodarstvo, sprječavanje nastanka otpada i recikliranje;

               (5)sprečavanje i kontrola onečišćenja;

               (6)zaštita zdravih ekosustava.

               Članak 6.
                  Znatan doprinos ublažavanju klimatskih promjena

               1.Smatra se da gospodarska djelatnost znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena ako ta djelatnost znatno pridonosi stabilizaciji koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi na razini koja sprečava opasno antropogeno uplitanje u klimatski sustav izbjegavanjem ili smanjenjem emisija stakleničkih plinova ili povećavanjem uklanjanja stakleničkih plinova s pomoću bilo kojeg od sljedećih sredstava, među ostalim putem procesnih ili proizvodnih inovacija:

               (a)proizvodnja, čuvanje ili korištenje obnovljive energije ili klimatski neutralne energija (uključujući ugljično neutralnu energiju), uključujući inovativnu tehnologiju s potencijalom za znatne uštede u budućnosti ili potrebnim jačanjem mreže;

               (b)poboljšana energetska učinkovitost;

               (c)povećanje čiste ili klimatski neutralne mobilnosti;

               (d)prelazak na korištenje obnovljivih materijala;

               (e)povećanje upotrebe hvatanja i skladištenja ugljika;

               (f)postupno obustavljanje antropogenih emisija stakleničkih plinova, među ostalim iz fosilnih goriva;

               (g)uspostavljanje energetske infrastrukture potrebne za dekarbonizaciju energetskih sustava;

               (h)proizvodnja čistih i učinkovitih goriva iz obnovljivih ili ugljično neutralnih izvora.

               2.Komisija u skladu s člankom 16. donosi delegirane akte radi:

               (a)
                     dopune stavka 1. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za utvrđivanje pod kojim se uvjetima za određenu gospodarsku djelatnost smatra, za potrebe ove Uredbe, da znatno pridonosi ublažavanju klimatskih promjena;

               (b)
                     dopune članka 12. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere, za svaki relevantni okolišni cilj, za utvrđivanje smatra li se, za potrebe ove Uredbe, da gospodarska djelatnost za koju su kriteriji provjere utvrđeni u skladu s točkom (a) ovog stavka znatno šteti jednom od tih ciljeva ili više njih.

               3.Komisija utvrđuje kriterije tehničke provjere iz stavka 2. u jednom delegiranom aktu, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 14.

               4.Komisija donosi delegirani akt iz stavka 2. do 31. prosinca 2019. kako bi osigurala početak njegove primjene od 1. srpnja 2020.

               Članak 7.
                  Znatan doprinos prilagodbi klimatskim promjenama

               1.Smatra se da gospodarska djelatnost znatno pridonosi prilagodbi klimatskim promjenama ako ta djelatnost znatno pridonosi smanjenju negativnih učinaka trenutačnih i očekivanih budućih klimatskih uvjeta ili sprečava povećanje negativnih učinaka klimatskih promjena ili ih preusmjerava, na bilo koji od sljedećih načina:

               (a)sprečavanjem ili smanjenjem negativnih učinaka koje na gospodarsku djelatnost imaju klimatske promjene koje su određene lokacijom ili kontekstom, što se procjenjuje i prioritizira primjenom dostupnih klimatskih predviđanja;

               (b)sprečavanjem ili smanjenjem negativnih učinaka koje na prirodni i izgrađeni okoliš u kojem se obavlja gospodarska djelatnost imaju klimatske promjene, što se procjenjuje i prioritizira primjenom dostupnih klimatskih predviđanja.

               2.Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 16. radi:

               (a)dopune stavka 1. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za utvrđivanje pod kojim se uvjetima za određenu gospodarsku djelatnost smatra, za potrebe ove Uredbe, da znatno pridonosi prilagodbi klimatskim promjenama;

               (b)dopune članka 12. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere, za svaki relevantni okolišni cilj, za utvrđivanje smatra li se, za potrebe ove Uredbe, da gospodarska djelatnost za koju su kriteriji provjere utvrđeni u skladu s točkom (a) ovog stavka znatno šteti jednom od tih ciljeva ili više njih.

               3.Komisija utvrđuje kriterije tehničke provjere iz stavka 2. zajedno u jednom delegiranom aktu, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 14.

               4.Komisija donosi delegirani akt iz stavka 2. do 31. prosinca 2019. kako bi osigurala početak njegove primjene od 1. srpnja 2020.

               Članak 8.
                  Znatan doprinos održivom korištenju i zaštiti vodnih i morskih resursa

               1.Smatra se da gospodarska djelatnost znatno pridonosi održivom korištenju i zaštiti vodnih i morskih resursa ako znatno pridonosi dobrom stanju voda, među ostalim slatkih voda, prijelaznih voda i obalnih voda, ili dobrom stanju okoliša morskih voda, na bilo koji od sljedećih načina:

               (a)zaštita vodenog okoliša od nepovoljnih učinaka ispuštanja komunalnih i industrijskih otpadnih voda osiguravanjem odgovarajućeg prikupljanja i pročišćavanja komunalnih i industrijskih otpadnih voda u skladu s člancima 3., 4., 5. i 11. Direktive Vijeća 91/271/EEZ
                  53
               ;

               (b)zaštita zdravlja ljudi od štetnih učinaka bilo kakvog zagađenja vode za piće osiguravanjem da je slobodna od bilo kakvih mikroorganizama, parazita i tvari koje predstavljaju potencijalnu opasnost za zdravlje ljudi te da ispunjava minimalni zahtjev naveden u dijelovima A i B Priloga I. Direktivi Vijeća 98/83/EZ
                  54
                te poboljšanje pristupa čistoj pitkoj vodi za građane;

               (c)crpljenje vode u skladu s ciljem dobrog kvantitativnog stanja, kako je definirano u tablici 2.1.2. Priloga V. Direktivi 2000/60/EZ;

               (d)poboljšanje učinkovitosti korištenja vode, olakšavanje ponovnog korištenja vode ili bilo koja druga djelatnost koja štiti ili poboljšava kvalitetu vodnih tijela Unije u skladu s Direktivom 2000/60/EZ;

               (e)osiguravanje održive uporabe usluga morskih ekosustava ili pridonošenjem dobrom stanju okoliša morskih voda, kako je utvrđeno na temelju kvalitativnih deskriptora utvrđenih u Prilogu I. Direktivi 2008/56/EZ, a kako je detaljnije navedeno u Odluci Komisije (EU) 2017/848
                  55
               .

               2.Komisija u skladu s člankom 16. donosi delegirani akt radi:

               (a)dopune stavka 1. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za utvrđivanje pod kojim se uvjetima za određenu gospodarsku djelatnost smatra, za potrebe ove Uredbe, da znatno pridonosi održivom korištenju i zaštiti vodnih i morskih resursa;

               (b)dopune članka 12. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere, za svaki relevantni okolišni cilj, za utvrđivanje smatra li se, za potrebe ove Uredbe, da gospodarska djelatnost za koju su kriteriji provjere utvrđeni u skladu s točkom (a) ovog stavka znatno šteti jednom od tih ciljeva ili više njih.

               3.Komisija utvrđuje kriterije tehničke provjere iz stavka 2. zajedno u jednom delegiranom aktu, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 14.

               4.Komisija donosi delegirani akt iz stavka 2. do 1. srpnja 2022. kako bi osigurala početak njegove primjene od 31. prosinca 2022.

               Članak 9.
                  Znatan doprinos kružnom gospodarstvu te sprječavanju nastanka otpada i recikliranju

               1.Smatra se da gospodarska djelatnost znatno pridonosi prelasku na kružno gospodarstvo te sprečavanju nastanka otpada i recikliranju ako ta djelatnost znatno pridonosi tom okolišnom cilju na bilo koji od sljedećih načina:

               (a)poboljšanje učinkovitog korištenja sirovina u proizvodnji, među ostalim smanjenjem korištenja primarne sirovine i sve većim korištenjem nusproizvoda i otpada;

               (b)povećanje trajnosti, mogućnosti popravka, nadogradnje ili ponovne uporabe proizvoda;

               (c)povećanje mogućnosti recikliranja proizvoda, uključujući pojedinačne materijale sadržane u proizvodima, među ostalim zamjenom ili smanjenom uporabom proizvoda i materijala koji se ne mogu reciklirati;

               (d)smanjenje udjela opasnih tvari u materijalima i proizvodima;

               (e)produženje uporabe proizvoda, među ostalim povećanjem ponovne uporabe, ponovne proizvodnje, nadogradnje, popravka, i dijeljenja proizvoda među potrošačima;

               (f)povećanje uporabe sekundarnih sirovina i njihove kvalitete, među ostalim visokokvalitetnim recikliranjem otpada;

               (g)smanjenje stvaranja otpada;

               (h)povećanje pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje otpada;

               (i)izbjegavanje spaljivanja i odlaganja otpada;

               (j)izbjegavanje i čišćenje otpada i drugih onečišćenja uzrokovanih nepropisnim gospodarenjem otpadom.

               (k)učinkovito korištenje prirodnih izvora energije.

               2.Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 16. radi:

               (a)dopune stavka 1. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za utvrđivanje pod kojim se uvjetima za određenu gospodarsku djelatnost smatra, za potrebe ove Uredbe, da znatno pridonosi kružnom gospodarstvu te sprječavanju nastanka otpada i recikliranju;

               (b)dopune članka 12. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere, za svaki relevantni okolišni cilj, za utvrđivanje smatra li se, za potrebe ove Uredbe, da gospodarska djelatnost za koju su kriteriji provjere utvrđeni u skladu s točkom (a) ovog stavka znatno šteti jednom od tih ciljeva ili više njih.

               3.Komisija utvrđuje kriterije tehničke provjere iz stavka 2. zajedno u jednom delegiranom aktu, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 14.

               4.Komisija donosi delegirani akt iz stavka 2. do 1. srpnja 2021. kako bi osigurala početak njegove primjene od 31. prosinca 2021.

               Članak 10.
                  Znatan doprinos sprečavanju i kontroli onečišćenja

               1.Smatra se da gospodarska djelatnost znatno pridonosi sprečavanju i kontroli onečišćenja ako ta djelatnost pridonosi visokoj razini zaštite okoliša od onečišćenja preko na bilo koji od sljedećih načina:

               (a)smanjenje onečišćenja zraka, vode i tla koja nisu emisije stakleničkih plinova;

               (b)poboljšanje razine kvalitete zraka, vode ili tla u područjima u kojima se obavlja gospodarska djelatnost uz istovremeno maksimalno smanjivanje negativnih učinaka i rizika za zdravlje ljudi i okoliš;

               (c)smanjenje znatnih štetnih učinaka proizvodnje i upotrebe kemikalija na zdravlje ljudi i okoliš.

               2.Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 16. radi:

               (a)dopune stavka 1. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za utvrđivanje pod kojim se uvjetima za određenu gospodarsku djelatnost smatra, za potrebe ove Uredbe, da znatno pridonosi sprečavanju i kontroli onečišćenja;

               (b)dopune članka 12. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere, za svaki relevantni okolišni cilj, za utvrđivanje smatra li se, za potrebe ove Uredbe, da gospodarska djelatnost za koju su kriteriji provjere utvrđeni u skladu s točkom (a) ovog stavka znatno šteti jednom od tih ciljeva ili više njih.

               3.Komisija utvrđuje kriterije tehničke provjere iz stavka 2. zajedno u jednom delegiranom aktu, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 14.

               4.Komisija donosi delegirani akt iz stavka 2. do 1. srpnja 2021. kako bi osigurala početak njegove primjene od 31. prosinca 2021.

               Članak 11.
                  Znatan doprinos zaštiti zdravih ekosustava

               1.Za potrebe ove Uredbe, smatra se da gospodarska djelatnost znatno pridonosi zdravom ekosustavu ako ta djelatnost znatno pridonosi uslugama za zaštitu, očuvanje i poboljšanje biološke raznolikosti ekosustava u skladu s relevantnim zakonodavnim i nezakonodavnim instrumentima Unije, na bilo koji od sljedećih načina:

               (a)očuvanje prirode (stanište, vrste); zaštita, obnova i poboljšanje stanja ekosustava i njihove sposobnosti pružanja usluga;

               (b)održivo gospodarenje zemljištem, uključujući odgovarajuću zaštitu biološke raznolikosti tla; neutralnost degradacije zemljišta; potpora za zbrinjavanje onečišćenih lokacija;

               (c)održiva poljoprivredna praksa, uključujući onu kojom se pridonosi zaustavljanju ili sprečavanju krčenja šuma i gubitka staništa;

               (d)održivo gospodarenje šumama.

               2.Komisija donosi delegirani akt u skladu s člankom 16. radi:

               (a)dopune stavka 1. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere za utvrđivanje pod kojim se uvjetima za određenu gospodarsku djelatnost smatra, za potrebe ove Uredbe, da znatno pridonosi zaštiti zdravih ekosustava;

               (b)dopune članka 12. kojom se utvrđuju kriteriji tehničke provjere, za svaki relevantni okolišni cilj, za utvrđivanje smatra li se, za potrebe ove Uredbe, da gospodarska djelatnost za koju su kriteriji provjere utvrđeni u skladu s točkom (a) ovog stavka znatno šteti jednom od tih ciljeva ili više njih.

               3.Komisija utvrđuje kriterije tehničke provjere iz stavka 2. zajedno u jednom delegiranom aktu, uzimajući u obzir zahtjeve navedene u članku 14.

               4.Komisija donosi delegirani akt iz stavka 2. do 1. srpnja 2022. kako bi osigurala početak njegove primjene od 31. prosinca 2022.

               Članak 12.
                  Znatna šteta za okolišne ciljeve

               Za potrebe članka 3. točke (b), smatra se da gospodarska djelatnost znatno šteti:

               (a)ublažavanju klimatskih promjena ako ta djelatnost dovodi do znatne emisije stakleničkih plinova;

               (b)prilagodbi klimatskim promjenama ako ta djelatnost dovodi do porasta negativnog učinka postojećih i očekivanih klimatskih uvjeta na prirodni i izgrađeni okoliša u kojem se ta djelatnost obavlja i izvan njega;

               (c)održivom korištenju i zaštiti vodnih i morskih resursa ako ta djelatnost znatno šteti dobrom stanju voda u Uniji, uključujući slatke vode, prijelazne vode i obalne vode ili dobrom stanju okoliša morskih voda Unije;

               (d)kružnom gospodarstvu te sprečavanju nastanka otpada i recikliranju ako ta djelatnost dovodi do znatne neučinkovitosti u korištenju materijala u jednoj ili više faza životnog ciklusa proizvoda, uključujući trajnost, mogućnost popravka, nadogradnje, ponovne uporabe ili recikliranja proizvoda; ili ako ta djelatnost dovodi do znatnog povećanja stvaranja, spaljivanja ili odlaganja otpada;

               (e)sprečavanju i kontroli onečišćenja ako ta djelatnost dovodi do znatnog povećanja emisija onečišćujućih tvari u zrak, vodu i zemlju u usporedbi sa stanjem prije početka obavljanja te djelatnosti;

               (f)zdravim ekosustavima ako ta djelatnost znatno šteti dobrom stanju ekosustava.

               Članak 13.
                  Minimalne zaštitne mjere

               Minimalne zaštitne mjere iz članka 3. točke (c) postupci su koje provodi poduzeće koje obavlja gospodarsku djelatnost u cilju osiguranja poštivanja načela i prava iz osam temeljnih konvencija utvrđenih u deklaraciji Međunarodne organizacije rada o temeljnim načelima i pravima na radu, i to: promatra se pravo na nepodvrgavanje prisilnom radu, na slobodu udruživanja, pravo radnika na organiziranje, pravo na kolektivno pregovaranje, na jednake plaće za muškarce i žene za rad jednake vrijednosti, na nediskriminaciju u mogućnosti i jednako postupanje u pitanjima zapošljavanja i rada te pravo na nepodvrgavanje dječjem radu.

               Članak 14.
                  Zahtjevi za kriterije za tehnički pregled

               1.Kriteriji za tehnički pregled doneseni u skladu s člankom 6 stavkom 2., člankom 7. stavkom 2., člankom 8. stavkom 2., člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2.:

               (a)sadržavaju prepoznavanje najrelevantnijih potencijalnih doprinosa određenom okolišnom cilju, uzimajući u obzir ne samo kratkoročne, nego i dugoročne učinke određene gospodarske djelatnosti;

               (b)sadržavaju određivanje minimalnih zahtjeva koje je potrebno ispuniti kako bi se izbjegla znatna šteta za bilo koji od odgovarajućih okolišnih ciljeva;

               (c)kvalitativni su ili kvantitativni ili oboje i sadržavaju pragove ako je to moguće;

               (d)prema potrebi, temeljeni su na Unijinim sustavima označivanja i certificiranja, Unijinim metodologijama za procjenu ekološkog otiska te Unijinim sustavima statističke klasifikacije te se njima uzima u obzir sve relevantno postojeće zakonodavstvo Unije;

               (e)temeljeni su na nepobitnim znanstvenim dokazima te se njima uzimaju u obzir, ako je to relevantno, načela opreznosti iz članka 191. UFEU-a;

               (f)uzimaju u obzir utjecaj na okoliš same gospodarske djelatnosti te proizvoda i usluga te gospodarske djelatnosti, posebno u pogledu proizvodnje, korištenja i kraja životnog vijeka;

               (g)uzimaju u obzir prirodu i veličinu gospodarskih djelatnosti;

               (h)uzimaju u obzir mogući učinak na likvidnost tržišta, rizik od toga da određena imovina postane neupotrebljiva kao rezultat gubitka vrijednosti zbog prelaska na održivije gospodarstvo te rizik od stvaranja neusklađenih poticaja;

               (i)obuhvaćaju sve relevantne gospodarske djelatnosti u određenom sektoru i osiguravaju da se prema tim djelatnostima jednako postupa ako jednako pridonose jednom okolišnom cilju ili više njih, kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja;

               (j)određeni su tako da bi se olakšalo utvrđivanje usklađenosti s tim kriterijima kad god je to moguće.

               2.Kriteriji tehničke provjere iz stavka 1. obuhvaćaju i kriterije za djelatnosti povezane s prelaskom na čistu energiju, posebno energetsku učinkovitost i obnovljivu energiju, ako oni znatno pridonose bilo kojem okolišnom cilju.

               3.Kriteriji tehničke provjere iz stavka 1. obuhvaćaju i kriterije za djelatnosti povezane s prelaskom na čistu ili klimatski neutralnu mobilnost, uključujući alternativnim načinom prijevoza, mjere učinkovitosti i alternativna goriva, ako oni znatno pridonose bilo kojem okolišnom cilju.

               4.Komisija redovito revidira kriterije za pregled iz stavka 1. i, prema potrebi, izmjenjuje delegirane akte donesene u skladu s ovom Uredbom, u skladu sa znanstvenim i tehnološkim napretkom.

               Članak 15.
                  Platforma za održivo financiranje

               1.Komisija osniva platformu za održivo financiranje sastavljenu od:

               (a)predstavnika:

               i.Europske agencije za okoliš;

               ii.Europskih nadzornih tijela;

               iii.Europske investicijske banke i Europskog investicijskog fonda;

               (b)stručnjaka koji zastupaju relevantne privatne dionike;

               (c)stručnjaka koji djeluju u svoje ime s dokazanim znanjem i iskustvom u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom.

               2.Platforma za održivo financiranje:

               (a)savjetuje Komisiju o kriterijima tehničke provjere iz članka 14. i o mogućoj potrebi za ažuriranjem tih kriterija;

               (b)analizira učinak kriterija tehničke provjere u smislu mogućih troškova i koristi njihove primjene;

               (c)zaprima i analizira zahtjeve dionika za razvoj ili reviziju kriterija tehničke provjere za određenu gospodarsku djelatnost;

               (d)savjetuje Komisiju o primjerenosti kriterija tehničke provjere moguće daljnje uporabe;

               (e)prati i redovito izvješćuje Komisiju o tokovima kapitala prema održivim ulaganjima;

               (f)savjetuje Komisiju o mogućoj potrebi izmjene ove Uredbe.

               3.Platformom za održive financije predsjeda Komisija.

               Članak 16.
                  Izvršavanje ovlasti

               1.Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               2.Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 4. stavka 3., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 2., članka 8. stavaka 2., članka 9. stavka 2., članka 10. stavka 2. i članka 11. stavka 2. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Uredbe].

               3.Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 12. Odlukom o opozivu prestaju delegirane ovlasti navedene u toj odluci. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

               4.Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

               5.Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

               6.Delegirani akt donesen u skladu s člankom 4. stavkom 3., člankom 6. stavkom 2., člankom 7. stavkom 2., člankom 8. stavkom 2., člankom 9. stavkom 2., člankom 10. stavkom 2. i člankom 11. stavkom 2. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u razdoblju od dva mjeseca od obavješćivanja Europskog parlamenta i Vijeća o tom aktu ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

               POGLAVLJE III.

               Završne odredbe

               Članak 17.
                  Revizijska klauzula

               1.Do 31. prosinca 2021. i nakon toga svake tri godine Komisija objavljuje izvješće o primjeni ove Uredbe. U izvješću se ocjenjuje sljedeće:

               (a)napredak u provedbi ove Uredbe s obzirom na razvoj kriterija tehničke provjere okolišno održivih gospodarskih djelatnosti;

               (b)moguću potrebu izmjene kriterija za određivanje je li određena gospodarska djelatnost okolišno održiva koji su utvrđeni u ovoj Uredbi;

               (c)primjerenost proširenja područja primjene ove Uredbe kako bi se obuhvatili drugi ciljevi održivosti, posebno socijalni ciljevi;

               (d)upotrebu definicije okolišno održivih ulaganja u pravu Unije i na razini država članica, uključujući primjerenost uspostave mehanizma provjere usklađenosti s kriterijima utvrđenima u ovoj Uredbi.

               2.Izvješće se podnosi Europskom parlamentu i Vijeću. Komisija izrađuje popratne prijedloge ako je potrebno.

               Članak 18.
                  Stupanje na snagu i primjena

               1.Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               2.Članci od 3. do  13. ove Uredbe primjenjuju se:

               (a)na okolišne ciljeve iz članka 5. točaka 1. i 2. od 1. srpnja 2020.;

               (b)na okolišne ciljeve iz članka 5. točaka 4. i 5. od 31. prosinca 2021.;

               (c)na okolišne ciljeve iz članka 3. točaka 5. i 6. od 31. prosinca 2022.;

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               1.2.Odgovarajuća područja politike

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               1.4.Ciljevi

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.6.Trajanje i financijski učinak

               1.7.Predviđeni načini upravljanja

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]

               3.2.3.Procijenjeni učinak na ljudske resurse [tijela]

               3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom

               3.2.5.Doprinos trećih strana

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za olakšavanje održivog ulaganja

               1.2.Odgovarajuća područja politike

                  Područje politike: Financijska stabilnost, financijske usluge i unija tržišta kapitala

                  Djelatnost: Održivo financiranje

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               ☑  Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
                  56

               ◻Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa

                  Pridonijeti bolje integriranom i inovativnom unutarnjem tržištu za održive financijske usluge uz osiguravanje visoke razine zaštite potrošača/ulagača i financijske stabilnosti.

               1.4.2.Posebni ciljevi

                  Povijesni međunarodni sporazumi utvrđeni su 2015. donošenjem

                     ciljeva održivog razvoja

                   i

                     Pariškog klimatskog sporazuma (COP21).

                   Zbog tih je obveza i rastuće svijesti o hitnosti rješavanja problema povezanih s klimatskim promjenama, ostalim oblicima uništavanja okoliša i rizicima u pogledu održivosti potrebno donijeti djelotvornu strategiju EU-a za održivo financiranje.

                  U

                     Komunikaciji Komisije o ubrzavanju provedbe unije tržišta kapitala

                   od rujna 2016. najavljeno je osnivanje stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje kako bi se utvrdila sveobuhvatna strategija EU-a u tom području. Tržišta kapitala i privatni izvori imat će ključnu ulogu u mobiliziranju ulaganja u održive tehnologije, aplikacije i infrastrukturu te u pomaganju Europskoj uniji da ostvari svoje klimatske i okolišne ciljeve.

                  Komisija je u prosincu 2016. osnovala

                     stručnu skupinu na visokoj razini za održivo financiranje

                   koja je sastavljena od dvadeset visokokvalificiranih viših stručnjaka iz civilnog društva, poslovne zajednice i drugih institucija izvan javnog sektora. U siječnju 2018. ta je skupina Komisiji podnijela skup preporuka politike usmjerenih na (a) olakšavanje tokova javnog i privatnog kapitala prema održivim ulaganjima i (b) smanjivanje na najmanju moguću mjeru mogućih rizika za financijski sustav EU-a zbog njegove izloženosti imovini s visokom razinom emisija ugljika. Poseban je naglasak stavljen na okolišnu održivost, no, prema potrebi, razmatralo se i ostale dimenzije održivosti, kao što su socijalni i upravljački rizici.

                  U

                     Komunikaciji o preispitivanju akcijskog plana o uniji tržišta kapitala sredinom provedbenog razdoblja

                   od lipnja 2017. Komisija se obvezala da će „do prvog tromjesečja 2018. odlučiti o konkretnom djelovanju na temelju preporuka stručne skupine na visokoj razini za održivo financiranje”. U tu se svrhu u akcijskom planu Komisije oblikuju ciljevi njezine politike u pogledu održivog financiranja, utvrđuju prioriteti i koraci koji će se poduzeti te raspored koji se odnosi na njih.

                     Akcijski plan Komisije o financiranju održivog rasta

                   od 8. ožujka 2018. popraćen je sljedećim mjerama:

                  • uspostava sustava klasifikacije EU-a za održive djelatnosti (počevši s djelatnostima povezanima s klimom),

                  • utvrđivanje standarda i oznaka za zelene financijske proizvode,

                  • bolje uključivanje održivosti u ulagačke obveze institucijskih ulagača i upravitelja imovinom,

                  • izrada referentnih mjerila održivosti,

                  • bolje uključivanje održivosti u rejtinge i istraživanja tržišta,

                  • povećanje objavljivanja,

                  • uključivanje održivosti u bonitetne zahtjeve,

                  • poticanje održivog korporativnog upravljanja i ograničavanje kratkoročne perspektive na tržištima kapitala,

                  • bolje uključivanje održivosti u postupke nadzora (npr. europska nadzorna tijela trebala bi izraditi smjernice o tome kako se održivost može uzeti u obzir u relevantnom zakonodavstvu EU-a o financijskim uslugama i pomoći pri utvrđivanju postojećih nedostataka; promicati konvergenciju pri provedbi aspekata održivosti u pravu EU-a; utvrđivati rizike koje ekološki, socijalni i upravljački čimbenici predstavljaju za financijsku održivost i izvješćivati o njima – npr. razvijanjem zajedničke metodologije EU-a za analize relevantnih scenarija, koja bi se kasnije mogla razviti u testiranje otpornosti klime/okoliša na stres),

                  • stvaranje javno-privatne platforme (tijela iz javnog sektora kao što su europska nadzorna tijela, EEA i Eurostat) koja će pratiti ključne razvoje događanja radi osiguravanja postupnog proširivanja i prilagođavanja taksonomije održivosti EU-a. S vremenom bi platforma mogla poslužiti i za druge zadaće potrebne za ostvarivanje ciljeva predmetnog akcijskog plana.

                  Prijedlog Uredbe o uspostavljanju okvira za olakšavanje održivih ulaganja usmjeren je na uspostavljanje zajedničkog jezika za održivo financiranje, npr. jedinstvenog sustava klasifikacije EU-a (ili takozvane taksonomije). Ta će taksonomija činiti osnovu za sve prethodno navedene mjere te će taj rad biti usko povezan s tim djelatnostima.

                  Predložena platforma za održivo financiranje: i. ažurirat će i nastaviti postupno proširivati taksonomiju održivosti EU-a; ii. izvršavat će ostale zadaće potrebne za ostvarivanje ciljeva iz akcijskog plana za održivo financiranje i iii. pratit će tokove kapitala prema održivim ulaganjima i redovito izvješćivati Komisiju o njima. Ključni sudionici u tom radu su sljedeći:

                  • europska nadzorna tijela: europska nadzorna tijela sudjelovat će u svim prethodno navedenim djelovanjima koja su u skladu s njihovim trenutačnim ovlaštenjima i revidiranim ovlaštenjima kako je predloženo u

                     zakonodavnom prijedlogu o europskim nadzornim tijelima od rujna 2017.

                   u kojem su ovlaštenja europskih nadzornih tijela proširena kako bi se od njih zahtijevalo da u svoj rad posebno uključe ekološke, socijalne i upravljačke rizike. Napomena: za ta proširena ovlaštenja u zakonodavni prijedlog o europskim nadzornim tijelima nisu uključeni nikakvi zahtjevi za sredstva.

                  Europska nadzorna tijela imat će ključnu ulogu u razvijanju taksonomija EU-a kako bi se osiguralo da se financijske institucije njima mogu koristiti te da su primjenjive na financijske proizvode i u skladu s financijskim zakonodavstvom EU-a, uključujući bonitetne propise. Primjerice, EBA i EIOPA pobrinut će se da se taksonomijama EU-a omogući analiza razlika u rizicima povezanima s imovinom/izloženostima banaka i osiguravajućih društava te će analizirati te razlike i njihovo moguće uključivanje u bonitetne propise. ESMA i EIOPA pridonosit će uključivanju taksonomija EU-a u pravila na temelju kojih se upravlja društvima za ulaganja i mirovinskim fondovima. ESMA i EBA posebno će osiguravati da se taksonomije EU-a mogu uključiti u razvoj standarda za zelene obveznice i ostalih zelenih oznaka za financijske proizvode te će pridonositi razvoju tih standarda i oznaka. ESMA će osiguravati i da se taksonomije EU-a uključuju u izradu/analizu referentnih mjerila održivosti te će pridonositi povezivanju taksonomija EU-a s procjenama primjerenosti financijskih instrumenata i korporativnim izvješćivanjem.

                  Europska nadzorna tijela, osobito EBA i EIOPA, imat će važnu ulogu u osiguravanju da se taksonomije razvijaju tako da su upotrebljive za analizu klimatskih scenarija i, u kasnijoj fazi, za testiranje otpornosti klime na stres te će pridonositi razvoju metodologija za te analize scenarija i testiranja otpornosti na stres na temelju taksonomija EU-a.

                  Europska nadzorna tijela, osobito ESMA, pridonosit će prikupljanju i analizi tržišnih podataka (uključujući podatke o transakcijama) za Promatračku skupinu za održivo financiranje.

                  Radi ostvarivanja navedenih zadaća, svako tijelo trebat će sljedeća nova radna mjesta počevši od 2020.: jedno radno mjesto za ugovornog djelatnika EBA-u, jedno radno mjesto za ugovornog djelatnika za EIOPA-u i jedno radno mjesto za privremenog djelatnika za ESMA-u.

                  • Europska agencija za okoliš (EEA): Nove zadaće EEA-e obuhvaćene su postojećim ovlaštenjima iz

                     Uredbe o osnivanju EEA-e

                  , no te će zadaće istodobno biti nove zadaće EEA-e pa će joj stoga biti potrebno više sredstava.

                  EEA će u velikoj mjeri sudjelovati u radu na održivom financiranju, osobito u radu na sustavu klasifikacije EU-a za održive djelatnosti, standarde i oznake za zelene financijske proizvode te u pružanju savjetodavne/promatračke funkcije. Predviđeno je da EEA pruža svoje tehničko znanje u raznim područjima zaštite okoliša radi razvoja i održavanja taksonomije EU-a za sva pitanja povezana s klimom i okolišem. EEA će isto prikupljati i pružati podatke o potrebama za ulaganjima i tokovima ulaganja u državama članicama EU-a u okviru Promatračke skupine za održivo financiranje te će savjetovati države članice EU-a radi razvoja njihovih niskougljičnih strategija i strategija za održiva ulaganja. EEA će trebati sljedeća nova radna mjesta počevši od 2020.: jedno radno mjesto za privremenog djelatnika i jedno radno mjesto za ugovornog djelatnika

                  • Europska komisija: Europska komisija bit će uključena u sva prethodno navedena ciljana djelovanja, ali osobito u upravljanje prethodno navedenom javnom/privatnom platformom (npr. organiziranje sastanaka za platformu i za sve podskupine, izvješćivanje o ishodima, savjetovanje dionika, pripremanje zakonodavnih prijedloga, podupiranje promatračke/savjetodavne skupine, održavanje kontakata s europskim nadzornim tijelima i EEA-om, održavanje informatičkih alata za suradnju, nadoknada troškova stručnjacima i ostali tajnički poslovi itd.). Europskoj komisiji trebat će sljedeći članovi osoblja: deset zaposlenika s EPRV-om (osam u razredu AD i dva u razredu AST):

                  – GU FISMA trebat će tri zaposlenika s EPRV-om: jednog zaposlenika s EPRV-om (razred AD) za predsjednika platforme, dva zaposlenika s EPRV-om (razred AD) za upravljanje skupinom i dva zaposlenika s EPRV-om (razred AST) za pružanje logističke potpore,

                  – GU ENV trebat će dva zaposlenika s EPRV-om (razred AD) za upravljanje tom platformom,

                  – GU CLIMA trebat će dva zaposlenika s EPRV-om (razred AD) za upravljanje tom platformom,

                  – Eurostat će isto trebati jednog zaposlenika s EPRV-om (razred AD) za doprinos taksonomiji, osobito aspektu praćenja platforme. Taj je rad komplementaran radu iz izvješća

                     Održivi razvoj u EU-u: Izvješće o praćenju napretka prema ciljevima održivog razvoja u kontekstu EU-a (2017.)

                   i iz

                     Eurostatova pregleda rezultata učinkovitog korištenja resursima

                  .

                  Platforma će za potrebe komunikacije prilagoditi i koristiti postojeći Komisijin informatički alat za suradnju. Godišnji operativni informatički troškovi za olakšavanje rada članova platforme iznosit će 50 000 EUR, dok će godišnji troškovi za istraživanja/studije/ankete kojima se podupire rad članova platforme iznositi 500 000 EUR. Očekuje se da će se članovi svakog stupa platforme sastajati deset puta godišnje te se godišnji iznos za nadoknade troškova procjenjuje na 223 500 EUR.

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

               Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.

                  Platforma za održivo financiranje ažurirat će i nastaviti postupno proširivati taksonomiju održivosti EU-a; izvršavat će ostale zadaće potrebne za ostvarivanje ciljeva iz akcijskog plana za održivo financiranje; te će redovito pratiti tokove kapitala prema održivim ulaganjima i izvješćivati o njima.

                  Jasnim i jedinstvenim konceptom okolišno održivog ulaganja pružat će se odgovarajući signali gospodarskim subjektima o tome koje se djelatnosti smatraju održivima; zaštitit će se privatni ulagači izbjegavanjem rizika od manipulativnog zelenog marketinga; osigurat će se da jedinstveno tržište nije fragmentirano; te će se osigurati osnova za daljnje smisleno djelovanje (s obzirom na to da će biti jasno što je „održivo” ili „zeleno”) u područjima kao što su standardi, oznake, objavljivanja i sve buduće izmjene bonitetnih pravila.

               1.4.4.Pokazatelji rezultata i učinka

               Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.

                  Komisija će pratiti provedbu djelovanja predviđenih u prijedlogu. Pokazatelji mogu uključivati:

                  – broj ažuriranja taksonomije,

                  – broj izvješća o praćenju tokova kapitala prema održivim ulaganjima.

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti

                  Prijedlog ove Uredbe slijedi donošenje Akcijskog plana Komisije od 8. ožujka 2018. i Završnog izvješća stručne skupine na visokoj razini od siječnja 2018. i u njemu se utvrđuje niz inicijativa radi omogućivanja prihvaćanja održivog financiranja u europskom financijskom sektoru. Iako je u ovom području već donesen niz zakonodavnih inicijativa, smatra se da su potrebne druge mjere (zakonodavne i nezakonodavne) kako bi se osiguralo da europski financijski sektor može iskoristiti prednosti koje donosi održivo financiranje pri čemu se osigurava primjerena razina zaštite potrošača/ulagača i financijske stabilnosti. Osim toga, Komisija će uspostaviti stabilniju strukturu upravljanja u obliku javno-privatne platforme radi prilagođavanja taksonomije održivosti EU-a i praćenja ključnih razvoja događanja.

               1.5.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može proizlaziti iz raznih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke, „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi države članice inače ostvarile svojim zasebnim djelovanjima.

                  Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante):

                  Jasnom i jedinstvenom taksonomijom EU-a (i s njom povezanim konceptom okolišno održivog ulaganja) pružat će se odgovarajući signali gospodarskim subjektima o tome koje se djelatnosti smatraju održivima; zaštitit će se privatni ulagači izbjegavanjem rizika od manipulativnog zelenog marketinga; osigurat će se da jedinstveno tržište nije fragmentirano; i osigurat će se osnova za daljnje smisleno djelovanje u područjima kao što su standardi, oznake, objavljivanja i sve buduće izmjene bonitetnih pravila.

                  Očekivana ostvarena dodana vrijednost Unije (ex post):

                  Radom koji se planira ovim prijedlogom omogućit će se mobiliziranje održivog financiranja u cijelom EU-u pri čemu se osigurava visoka razina financijske stabilnosti. Jedinstvenom taksonomijom i praćenjem održivih ulaganja poduprijet će se prihvaćanje održivog financiranja u europskom financijskom sektoru.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Nije primjenjivo

               1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima

                  Cilj ovog prijedloga usklađen je s nizom drugih politika EU-a i inicijativa koje su u tijeku čiji su ciljevi usmjereni na: i. razvoj ekonomske i monetarne unije (EMU); ii. razvoj unije tržišta kapitala; iii. integriranje održivosti u financijski sustav EU-a pri čemu se istodobno štiti stabilnost financijskog sustava s obzirom na rizike povezane s ekološkim, socijalnim i upravljačkim čimbenicima.

                  Prvo, ovaj je prijedlog u skladu s ekonomskom i monetarnom unijom. U Izvješću petorice predsjednika o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije istaknuto je da bi zbog veće integracije tržišta kapitala i postupnog uklanjanja preostalih nacionalnih prepreka mogli nastati novi rizici za financijsku stabilnost. Prema tom izvješću, trebat će proširiti i pojačati nadzorni okvir kako bi se osigurala stabilnost svih financijskih subjekata.

                  Drugo, ovaj je prijedlog u skladu s projektom unije tržišta kapitala. S obzirom na sve veću međusobnu povezanost financijskih tržišta na razini EU-a i na svjetskoj razini, postoji potreba za daljnjom integracijom nadzora na razini EU-a kako bi se moglo odgovoriti na buduće izazove za financijska tržišta EU-a. I u Programu UN-a za održivi razvoj do 2030. i u Pariškom sporazumu ističe se da je reforma financijskog sustava ključna za održiv rast naših gospodarstava. Kako bi se tokovi privatnog kapitala preusmjerili na održivija ulaganja, potrebno je sveobuhvatno i temeljito preispitati naš financijski okvir. Jedinstvenom taksonomijom i mehanizmom za praćenje tokova kapitala prema održivim ulaganjima poduprijet će se unija tržišta kapitala.

                  Treće, održivo financiranje dio je nastojanja Komisije da mobilizira privatni kapital prema zelenim i održivim ulaganjima kako bi se omogućio prijelaz na niskougljično gospodarstvo i pokazala snažna predanost EU-a ublažavanju rizika koji proizlaze iz klimatskih promjena i izazova u području okoliša. Posebno, financijski sektor EU-a potrebno je opremiti pravim instrumentima radi promicanja održivog financiranja i osiguravanja financijske stabilnosti. Jasnom i jedinstvenom taksonomijom EU-a (i s njom povezanim konceptom okolišno održivog ulaganja) osigurat će se osnova za daljnje djelovanje u područjima kao što su standardi, oznake, objavljivanja i sve buduće izmjene bonitetnih pravila.

               1.6.Trajanje i financijski učinak

               ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja

               –◻
                     prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG

               –◻
                     financijski učinak od GGGG do GGGG

               ☑ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja

               –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG,

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđeni načini upravljanja
                  57

               ☑ Izravno upravljanje Komisije koje obavljaju

               –◻
                     izvršne agencije

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ☑ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:

               ◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);

               ◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu;

               ☑ tijelima iz članaka 208. i 209.;

               ◻ tijelima javnog prava;

               ◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;

               ◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;

               ◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               Napomene

                  Nije primjenjivo

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  U prijedlogu se predlaže uspostavljanje javno-privatne platforme za održivo financiranje radi praćenja ključnih razvoja događanja kako bi se osigurao napredak, širenje i prilagodljivost taksonomije održivosti EU-a. Kad je riječ o sudjelovanju europskih nadzornih tijela i EEA-e, Komisija će ga pratiti na temelju zadaća predviđenih u prijedlogu.

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.2.1.Utvrđeni rizici

                  S obzirom na zakonitu, ekonomičnu, učinkovitu i djelotvornu upotrebu odobrenih sredstava koja proizlaze iz djelovanja koja će europska nadzorna tijela i EEA provoditi u kontekstu ovog prijedloga, ova inicijativa ne dovodi do pojave novih značajnih rizika koji ne bi bilo obuhvaćeni postojećim okvirom unutarnje kontrole.

                  Djelovanja koja će se provoditi u kontekstu ovog prijedloga započet će 2020. i dalje će se nastaviti te trebaju biti predviđena u novom višegodišnjem financijskom okviru (VFO).

               2.2.2.Predviđene metode kontrole

                  Sustavi upravljanja i kontrole predviđeni su u uredbama kojima se trenutačno uređuje funkcioniranje europskih nadzornih tijela i EEA-e. Ta tijela blisko surađuju sa Službom Komisije za unutarnju reviziju kako bi se osiguralo poštovanje odgovarajućih standarda u svim područjima iz okvira unutarnje kontrole.

                  Svake godine Europski parlament, na temelju preporuke Vijeća, izdaje svakom europskom nadzornom tijelu i EEA-i razrješnicu za izvršenje njihovih proračuna.

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.

                  Za potrebe suzbijanja prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih radnji, odredbe Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) primjenjuju se na europska nadzorna tijela i EEA-u bez ograničenja. Europska nadzorna tijela i EEA imaju posebnu strategiju suzbijanja prijevara i pripadajući akcijski plan. Nadalje, u uredbama o osnivanju europskih nadzornih tijela i EEA-e i u financijskim uredbama europskih nadzornih tijela utvrđene su odredbe o izvršenju i kontroli proračuna europskih nadzornih tijela i EEA-e te o primjenjivim financijskim propisima, uključujući propise o sprečavanju prijevara i nepravilnosti.

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak

               ·Postojeće proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        Dif./nedif.
                           58
                        .

                        zemalja EFTA-e
                           59

                        zemalja kandidatkinja
                           60

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        1.a) Konkurentnost za rast i radna mjesta

                        12.0201FISMA

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        12.0204 EBA

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        12.0205 EIOPA

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        12.0206 ESMA

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        Dif.
                           61
                        .

                        zemalja EFTA-e
                           62

                        zemalja kandidatkinja
                           63

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        2. – Održivi rast: Prirodni resursi

                        07.0203 GU ENV

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        07.0206 EEA

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj

                        Nedif
                           64
                        .

                        zemalja EFTA-e
                           65

                        zemalja kandidatkinja
                           66

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        5. – Administrativni rashodi

                        12 01 01 01 GU FISMA

                        Ljudski resursi

                        Administrativni troškovi

                        Nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        07 01 01 01 GU ENV

                        Nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        34 01 01 01 GU CLIMA

                        Nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

                        29 01 01 01 ESTAT

                        Nedif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               ·Zatražene nove proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Broj
                        [Naslov………………………………………]

                        Dif./nedif.

                        zemalja EFTA-e

                        zemalja kandidatkinja

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        [XX.YY.YY.YY]

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
                  67

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira:

                        1.a)

                        Konkurentnost za rast i radna mjesta

                        GU FISMA

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.
                           68

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
                           69

                        UKUPNO

                        FISMA

                        Preuzete obveze

                        (1)

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,200

                        Plaćanja

                        (2)

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,200

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za FISMA-u

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3a

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,200

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3b

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,200

                        EBA

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO (zbog mehanizma sufinanciranja u omjeru 60:40, ovdje se navodi samo 40 %)

                        Glava 1.: Rashodi za osoblje

                        Preuzete obveze

                        (1)

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

                        Plaćanja

                        (2)

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

                        Glava 2.: Rashodi za infrastrukturu i poslovanje

                        Preuzete obveze

                        (1a)

                        Plaćanja

                        (2 a)

                        Glava 3.: Operativni rashodi

                        Preuzete obveze

                        (3 a)

                        Plaćanja

                        (3b)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za EBA-u

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3a

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3b

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

                        EIOPA

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO (zbog mehanizma sufinanciranja u omjeru 60:40, ovdje se navodi samo 40 %)

                        Glava 1.: Rashodi za osoblje

                        Preuzete obveze

                        (1)

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,116

                        Plaćanja

                        (2)

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,116

                        Glava 2.: Rashodi za infrastrukturu i poslovanje

                        Preuzete obveze

                        (1a)

                        Plaćanja

                        (2 a)

                        Glava 3.: Operativni rashodi

                        Preuzete obveze

                        (3 a)

                        Plaćanja

                        (3b)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za EIOPA-u

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3a

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,116

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3b

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,116

                        ESMA

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO (zbog mehanizma sufinanciranja u omjeru 60:40, ovdje se navodi samo 40 %)

                        Glava 1.: Rashodi za osoblje

                        Preuzete obveze

                        (1)

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,264

                        Plaćanja

                        (2)

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,264

                        Glava 2.: Rashodi za infrastrukturu i poslovanje

                        Preuzete obveze

                        (1a)

                        Plaćanja

                        (2 a)

                        Glava 3.: Operativni rashodi

                        Preuzete obveze

                        (3 a)

                        Plaćanja

                        (3b)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za ESMA-u

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3a

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,264

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3b

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,264

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1.
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

                        0,179

                        0,179

                        0,179

                        0,179

                        0,714

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira:

                        2

                        Održivi rast: Prirodni resursi

                        GU ENV

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        ENV (studije)

                        Preuzete obveze

                        (1)

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Plaćanja

                        (2)

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za GU ENV

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3a

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3b

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

                        EEA

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        Glava 1.: Rashodi za osoblje

                        Preuzete obveze

                        (1)

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        1,164

                        Plaćanja

                        (2)

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        1,164

                        Glava 2.: Rashodi za infrastrukturu i poslovanje

                        Preuzete obveze

                        (1a)

                        Plaćanja

                        (2 a)

                        Glava 3.: Operativni rashodi

                        Preuzete obveze

                        (3 a)

                        Plaćanja

                        (3b)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za EEA-u

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3a

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        1,164

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3b

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        1,164

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 2.
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

                        0,791

                        0,791

                        0,791

                        0,791

                        3,164

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira:

                        5

                        Administrativni rashodi

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        Europska komisija

                        • Ljudski resursi

                        1,430

                        1,430

                        1,430

                        1,430

                        5,720

                        • Ostali administrativni rashodi (troškovi za konferencije i sastanke)

                        0,224

                        0,224

                        0,224

                        0,224

                        0,896

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 5.
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

                        1,654

                        1,654

                        1,654

                        1,654

                        6,616

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1. – 5.
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Preuzete obveze

                        2,624

                        2,624

                        2,624

                        2,624

                        10,496

                        Plaćanja

                        2,624

                        2,624

                        2,624

                        2,624

                        10,496

               3.2.2.Procijenjeni učinak na odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               –☑
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:

               Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        EBA

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.
                           70

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
                           71

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           72

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1
                           73
                         Podupirati platformu u njezinu radu na taksonomiji, pružati ulazne informacije za Promatračku skupinu za održivo financiranje i provoditi mjere iz akcijskog plana za održivo financiranje

                        Pružanje analiza, smjernica, izvješća, podataka i savjeta

                        Analize, smjernice, izvješća, podaci i savjeti

                        0,034 (po EPRV-u)

                        1

                        0,034

                        1

                        0,034

                        1

                        0,034

                        1

                        0,034

                        1

                        0,136

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

                        UKUPNI TROŠAK

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

                        EIOPA

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           74

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1
                           75
                         Podupirati platformu u njezinu radu na taksonomiji, pružati ulazne informacije za Promatračku skupinu za održivo financiranje i provoditi mjere iz akcijskog plana za održivo financiranje

                        Pružanje analiza, smjernica, izvješća, podataka i savjeta

                        Analize, smjernice, izvješća, podaci i savjeti

                        0,029

                        1

                        0,029

                        1

                        0,029

                        1

                        0,029

                        1

                        0,029

                        1

                        0,115

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,115

                        UKUPNI TROŠAK

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,115

                        ESMA

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           76

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1
                           77
                         Podupirati platformu u njezinu radu na taksonomiji, pružati ulazne informacije za Promatračku skupinu za održivo financiranje i provoditi mjere iz akcijskog plana za održivo financiranje

                        Pružanje analiza, smjernica, izvješća, podataka i savjeta

                        Analize, smjernice, izvješća, podaci i savjeti

                        0,066 (po EPRV-u)

                        1

                        0,066

                        1

                        0,066

                        1

                        0,066

                        1

                        0,066

                        1

                        0,263

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,263

                        UKUPNI TROŠAK

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,263

                        EEA

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           78

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1
                           79
                         Podupirati platformu u njezinu radu na taksonomiji, standardima i oznakama te pružati ulazne informacije za Promatračku skupinu za održivo financiranje i savjete državama članicama za razvoj njihovih niskougljičnih strategija i strategija za održiva ulaganja

                        Pružanje analiza, smjernica, izvješća, podataka i savjeta

                        Analize, smjernice, izvješća, podaci i savjeti

                        0,145

                        2

                        0,291

                        2

                        0,291

                        2

                        0,291

                        2

                        0,291

                        2

                        1,164

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        1,164

                        UKUPNI TROŠAK

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        1,164

                        FISMA

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           80

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1.
                           81
                         Upotreba informatičkog sustava za komunikaciju članova/promatrača platforme

                        – Programski dodaci za platformu za suradnju Confluence

                        Programski dodaci

                        0,025

                        2

                        0,050

                        2

                        0,050

                        2

                        0,050

                        2

                        0,050

                        8

                        0,200

                        UKUPNI TROŠAK

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,050

                        0,200

                        GU ENV

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           82

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1 Upotreba istraživanja/anketa/studija kao potpore radu platforme

                        – Provođenje istraživanja/anketa/ studija

                        Istraživanja/ankete/ studije

                        0,250

                        2

                        0,500

                        2

                        0,500

                        2

                        0,500

                        2

                        0,500

                        8

                        2,000

                        UKUPNI TROŠAK

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        0,500

                        2,000

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na ljudske resurse

               3.2.3.1.Sažetak

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.

               –☑
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        EBA (1 ugovorni djelatnik)

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.
                           83

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
                           84

                        UKUPNO

                        Dužnosnici (razred AD)

                        Dužnosnici (razred AST)

                        Ugovorno osoblje

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

                        Privremeno osoblje

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        UKUPNO

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,034

                        0,136

               Pretpostavlja se da je planirani datum zapošljavanja 1. siječnja 2020.

                        EIOPA (1 ugovorni djelatnik)

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        Dužnosnici (razred AD)

                        Dužnosnici (razred AST)

                        Ugovorno osoblje

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,116

                        Privremeno osoblje

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        UKUPNO

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,029

                        0,116

               Pretpostavlja se da je planirani datum zapošljavanja 1. siječnja 2020.

                        ESMA (1 privremeni djelatnik)

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        Dužnosnici (razred AD)

                        Dužnosnici (razred AST)

                        Ugovorno osoblje

                        Privremeno osoblje

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,264

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        UKUPNO

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,066

                        0,264

               Pretpostavlja se da je planirani datum zapošljavanja 1. siječnja 2020.

                        EEA (1 privremeni djelatnik i 1 ugovorni djelatnik)

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        Dužnosnici (razred AD)

                        Dužnosnici (razred AST)

                        Ugovorno osoblje

                        0,099

                        0,099

                        0,099

                        0,099

                        0,396

                        Privremeno osoblje

                        0,191

                        0,191

                        0,191

                        0,191

                        0,764

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        UKUPNO

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        0,291

                        1,164

               Pretpostavlja se da je planirani datum zapošljavanja 1. siječnja 2020.

                        Europska komisija (10 dužnosnika)
                           85

                        Godina
                        2020.
                           86

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        Dužnosnici (razred AD)

                        1,144

                        1,144

                        1,144

                        1,144

                        4,576

                        Dužnosnici (razred AST)

                        0,286

                        0,286

                        0,286

                        0,286

                        1,144

                        Ugovorno osoblje

                        Privremeno osoblje

                        Upućeni nacionalni stručnjaci

                        UKUPNO

                        1,430

                        1,430

                        1,430

                        1,430

                        5,720

               3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa za matični GU i s njim povezane GU-ove/službe

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –☑
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše do jednog decimalnog mjesta)

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.
                           87

                        Godina 2022.

                        Godina 2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
                           88

                        ·Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
                           89

                        12 01 01 01 FISMA

                        5

                        5

                        5

                        5

                        07 01 01 01 ENV

                        2

                        2

                        2

                        2

                        34 01 01 01 CLIMA

                        2

                        2

                        2

                        2

                        29 01 01 01 EUROSTAT

                        1

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (delegacije)

                        XX 01 05 01 (neizravno istraživanje)

                        10 01 05 01 (izravno istraživanje)

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
                           90

                        XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”)

                        XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama)

                        XX 01 04 yy
                           91

                        – u sjedištima
                           92

                        – u delegacijama

                        XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje)

                        10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje)

                        Ostale proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

                        10

                        10

                        10

                        10

               XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Komisija će biti uključena u sva ciljana djelovanja navedena u točki 1.4.2., a osobito u upravljanje prethodno navedenom javnom/privatnom platformom (npr. organiziranje sastanaka za platformu i za sve podskupine, izvješćivanje o ishodima, savjetovanje dionika, pripremanje zakonodavnih prijedloga, podupiranje promatračke/savjetodavne skupine, održavanje kontakata s europskim nadzornim tijelima i EEA-om, održavanje informatičkih alata za suradnju, nadoknada troškova stručnjacima i ostali tajnički poslovi itd.).

                        Vanjsko osoblje

               Opis izračuna troškova za ekvivalent punog radnog vremena trebao bi biti uključen u Prilog V. odjeljak 3.

               3.2.4.Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom

               –☑
                     Prijedlog/inicijativa u skladu je s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom i prijedlogom VFO-a za razdoblje nakon 2020.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta fleksibilnosti ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira
                  93
               .

                  Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće naslove i proračunske linije i iznose.

               3.2.5.Doprinos trećih strana

               –◻ Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.

               –☑ Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        Nacionalna nadležna tijela
                           94

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.
                           95

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)
                           96

                        Ukupno (zbog mehanizma sufinanciranja u omjeru 60:40, ovdje se navodi samo 60 %)

                        EBA

                        0,051

                        0,051

                        0,051

                        0,051

                        0,204

                        EIOPA

                        0,043

                        0,043

                        0,043

                        0,043

                        0,173

                        ESMA

                        0,098

                        0,098

                        0,098

                        0,098

                        0,394

                        UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva

                        0,193

                        0,193

                        0,193

                        0,193

                        0,771

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               –☑
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:

               –◻
                     na vlastita sredstva

               –◻
                     na razne prihode

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        Proračunska linija prihoda:

                        Odobrena sredstva dostupna za tekuću financijsku godinu

                        Učinak prijedloga/inicijative
                           97

                        Godina
                        2020.

                        Godina
                        2021.

                        Godina
                        2022.

                        Godina
                        2023.

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja učinka (vidjeti točku 1.6.)

                        Članak ………….

               Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

               Navesti metodu izračuna učinka na prihode.

                     (1)

                        U okviru 17 ciljeva održivog razvoja nalaze se kvalitativni i kvantitativni ciljevi za sljedećih 15 godina namijenjeni pripremi za budućnost i radu na ostvarivanju ljudskog dostojanstva, stabilnosti, zdravog planeta, pravednih i otpornih društava te prosperitetnih gospodarstava.

                     (2)

                        Novi početak za Europu: moj program za zapošljavanje, rast, pravednost i demokratske promjene – Političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju, Strasbourg, 15. srpnja 2014., dostupno na adresi:
                  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/juncker-political-guidelines-speech_hr.pdf

                     (3)

                        COM(2014) 0903 final.

                     (4)

                        COM(2015) 614 final.

                     (5)

                        COM(2015) 80 final.

                     (6)

                        Radni dokument službi Komisije o reviziji europske strategije za biogospodarstvo iz 2012. (SWD(2017) 374 final).

                     (7)

                        COM(2015) 468 final.

                     (8)

                        Ta procjena odgovara prosječnom godišnjem manjku ulaganja u razdoblju 2021. – 2030. koji se temelji na predviđanjima na temelju modela PRIMES koje je Europska komisija koristila u procjeni učinka Prijedloga direktive o energetskoj učinkovitosti (2016.), koji je dostupan na adresi:
                  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1483696687107&uri=CELEX:52016SC0405
                  .

                     (9)

                        Završno izvješće stručne skupine EU-a na visokoj razini za održivo financiranje, Financiranje održivog europskog gospodarstva, dostupno na adresi:
                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report_en.pdf

                     (10)

                        COM(2018) 97 final.

                     (11)

                        Odluka br. 1386/2013/EU.

                     (12)

                        Direktiva 2000/60/EZ.

                     (13)

                        COM/2015/0614 final.

                     (14)

                        Direktiva 2010/75/EU.

                     (15)

                        Uredba (EZ) br. 66/2010.

                     (16)

                        Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393/1, 30.12.2006., str. 1.)

                     (17)

                        Prilog 4. i 5. Uredbi (EU) br. 538/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2011 o europskim ekonomskim računima okoliša (SL L 158, 27.5.2014.).

                     (18)

                        SL C , , str. .

                     (19)

                        SL C , , str. .

                     (20)

                        Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030. (UN 2015.), dostupno na https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

                     (21)

                        COM(2016) 739 final.

                     (22)

                        CO EUR 17, CONCL. 5.

                     (23)

                        Odluka Vijeća (EU) 2016/1841 od 5. listopada 2016. o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenoga u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.).

                     (24)

                        Završno izvješće stručne skupine EU-a na visokoj razini za održivo financiranje, Financiranje održivog europskog gospodarstva, dostupno na adresi:
                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/180131-sustainable-finance-final-report_en.pdf
                  .

                     (25)

                        COM(2018) 97 final.

                     (26)

                        Odluka br. 1386/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o Općem programu djelovanja Unije za okoliš do 2020. „Živjeti dobro unutar granica našeg planeta” (SL L 354, 28.12.2013., str. 171.).

                     (27)

                        Uredba (EU) 2017/2396 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) 2015/1017 u pogledu produljenja trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja i uvođenja tehničkih poboljšanja za taj fond i Europski savjetodavni centar za ulaganja (SL L 345, 27.12.2017., str. 34).

                     (28)

                        Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 020, 26.1.2010., str. 7.).

                     (29)

                        Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.).

                     (30)

                        Uredba (EU) br. 1143/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o sprječavanju i upravljanju unošenja i širenja invazivnih stranih vrsta (SL L 317, 4.11.2014., str. 35.).

                     (31)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Naše životno osiguranje, naš prirodni kapital: strategija EU-a o biološkoj raznolikosti do 2020.” (COM/2011/0244 final).

                     (32)

                        Direktiva Vijeća 91/676 od 12. prosinca 1991. o zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).

                     (33)

                        Uredba (EU) br. 511/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji (SL L 150, 20.5.2014., str. 59.).

                     (34)

                        Uredba (EU) br. 995/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o utvrđivanju obveza gospodarskih subjekata koji stavljaju u promet drvo i proizvode od drva (SL L 295, 12.11.2010., str. 23.).

                     (35)

                        Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu „Provedba zakonodavstva, upravljanje i trgovina u području šumarstva (FLEGT): Prijedlog za akcijski plan EU-a” (COM/2003/0251 final).

                     (36)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom” (COM/2016/087 final).

                     (37)

                        Uredba (EZ) 66/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o znaku za okoliš EU-a (SL L 27, 30.1.2010., str. 1.).

                     (38)

                        Uredba (EZ) br. 1221/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2009. o dobrovoljnom sudjelovanju organizacija u sustavu upravljanja okolišem i neovisnog ocjenjivanja Zajednice (EMAS) te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 761/2001 i odluka Komisije 2001/681/EZ i 2006/193/EZ (SL L 342, 22.12.2009., str. 1.–45.).

                     (39)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Javna nabava za bolji okoliš ”{SEC(2008) 2124} {SEC(2008) 2125} {SEC(2008) 2126} COM/2008/0400 final.

                     (40)

                        2013/179/EU: Preporuka Komisije od 9. travnja 2013. o uporabi zajedničkih metoda za mjerenje i priopćavanje rezultata o utjecaju proizvoda i organizacija na okoliš za vrijeme njihova životnog vijeka (SL L 124, 4.5.2013., str. 1.–210.).

                     (41)

                        Prilog 4. i 5. Uredbi (EU) br. 538/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Uredbe (EU) br. 691/2011 o europskim ekonomskim računima okoliša (SL L 158, 27.5.2014.).

                     (42)

                        Direktiva 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (SL L 197, 21.7.2001., str. 30.).

                     (43)

                        Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).

                     (44)

                        Direktiva 2014/23/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o dodjeli ugovorâ o koncesiji (SL L 94, 28.3.2014., str. 1.).

                     (45)

                        Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

                     (46)

                        Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.).

                     (47)

                        https://www.unpri.org/download?ac=1534.

                     (48)

                        COM(2018) 97 final.

                     (49)

                        Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 13.).

                     (50)

                        Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

                     (51)

                        Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.–40.).

                     (52)

                        Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području vodne politike, (SL L 327, 22.12.2000., str.1.)

                     (53)

                        Direktiva Vijeća 91/271/EEZ od 21. svibnja 1991. o pročišćavanju komunalnih otpadnih voda (SL L 135, 30.5.1991., str. 40.).

                     (54)

                        Direktiva Vijeća 98/83/EZ od 3. studenoga 1998. o kvaliteti vode namijenjene za ljudsku potrošnju (SL L 330, 5.12.1998., str. 32.).

                     (55)

                        Odluka Komisije (EU) 2017/848 оd 17. svibnja 2017. o utvrđivanju kriterija i metodoloških standarda za dobro stanje okoliša morskih voda, kao i specifikacija i standardiziranih metoda za praćenje i procjenu te o stavljanju izvan snage Odluke 2010/477/EU (SL L 125, 18.5.2017., str. 43.).

                     (56)

                        Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (57)

                        Informacije o načinima upravljanja i upućivanjima na Financijsku uredbu dostupne su na web-mjestu BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/HR/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
                  .

                     (58)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva

                     (59)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (60)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.

                     (61)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva

                     (62)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (63)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.

                     (64)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva

                     (65)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (66)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.

                     (67)

                        Do malih razlika u ukupnom iznosu dolazi zbog zaokruživanja brojeva na tri decimalna mjesta.

                     (68)

                        Rashodi za razdoblje nakon 2020. u skladu su s prijedlozima Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir (2021.–2027.) koji su objavljeni 2. svibnja 2018.

                     (69)

                        Broj godina potrebnih za završetak rada platforme trenutačno nije moguće procijeniti; stoga je u tablici prikazan učinak na rashode samo za prve četiri godine postojanja platforme. Očekuje se da će platforma postojati najmanje barem tijekom razdoblja sljedećeg VFO-a (tj. do 2027.).

                     (70)

                        Rashodi za razdoblje nakon 2020. u skladu su s prijedlozima Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir (2021.–2027.) koji su objavljeni 2. svibnja 2018.

                     (71)

                        Broj godina potrebnih za završetak rada platforme trenutačno nije moguće procijeniti; stoga je u tablici prikazan učinak na rashode samo za prve četiri godine postojanja platforme. Očekuje se da će platforma postojati najmanje barem tijekom razdoblja sljedećeg VFO-a (tj. do 2027.).

                     (72)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (73)

                        Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (74)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (75)

                        Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (76)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (77)

                        Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (78)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (79)

                        Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (80)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (81)

                        Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (82)

                        Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri izgrađenih prometnica itd.).

                     (83)

                        Rashodi za razdoblje nakon 2020. u skladu su s prijedlozima Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir (2021.–2027.) koji su objavljeni 2. svibnja 2018.

                     (84)

                        Broj godina potrebnih za završetak rada platforme trenutačno nije moguće procijeniti; stoga je u tablici prikazan učinak na rashode samo za prve četiri godine postojanja platforme. Očekuje se da će platforma postojati najmanje barem tijekom razdoblja sljedećeg VFO-a (tj. do 2027.).

                     (85)

                        Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavnih uprava kojima je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavnih uprava te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

                     (86)

                        Rashodi za razdoblje nakon 2020. u skladu su s prijedlozima Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir (2021.–2027.) koji su objavljeni 2. svibnja 2018.

                     (87)

                        Broj godina potrebnih za završetak rada platforme trenutačno nije moguće procijeniti; stoga je u tablici prikazan učinak na rashode samo za prve četiri godine postojanja platforme. Očekuje se da će platforma postojati najmanje barem tijekom razdoblja sljedećeg VFO-a (tj. do 2027.).

                     (88)

                        Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavnih uprava kojima je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavnih uprava te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

                     (89)

                        UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (90)

                        U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                     (91)

                        Uglavnom za strukturne fondove, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za ribarstvo (EFR).

                     (92)

                        Vidjeti članke 11. i 17. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.

                     (93)

                        Na temelju trenutačnih načina upravljanja i financiranja (tj. u sufinanciranju nacionalna nadležna tijela država članica sudjeluju sa 60 %, a doprinos EU-a iznosi 40 %) u kojima nije uzet u obzir prijedlog Komisije o reviziji europskih nadzornih tijela koji još nije donesen.

                     (94)

                        Rashodi za razdoblje nakon 2020. u skladu su s prijedlozima Komisije za sljedeći višegodišnji financijski okvir (2021.–2027.) koji su objavljeni 2. svibnja 2018.

                     (95)

                        Broj godina potrebnih za završetak rada platforme trenutačno nije moguće procijeniti; stoga je u tablici prikazan učinak na rashode samo za prve četiri godine postojanja platforme. Očekuje se da će platforma postojati najmanje barem tijekom razdoblja sljedećeg VFO-a (tj. do 2027.).

                     (96)

                        Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 20 % na ime troškova naplate.