				|

		52014PC0359

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu Unije u Vijeću za suradnju osnovanom na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u odnosu na donošenje Preporuke o provedbi programa pridruživanja EU-a i Moldove /* COM/2014/0359 final - 2014/0181 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Sporazum o partnerstvu i suradnji između
Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike
Moldove (dalje u tekstu „Moldova”), s druge strane („Sporazum”), potpisan je
28. studenoga 1994. i stupio je na snagu 1. srpnja 1998. Temelji se na
predanosti zajedničkim vrijednostima i učinkovitoj provedbi
političkih, gospodarskih i institucijskih reformi.
U zajedničkom Akcijskom planu Europske
politike susjedstva između EU-a i Moldove, koji se temelji  na
Sporazumu o partnerstvu i suradnji, navode se strateški ciljevi te se
potiče i podupire cilj daljnje integracije Moldove u europske gospodarske
i društvene strukture.
Moldova je zemlja partner u okviru Europske
politike susjedstva. Time se kontekst odnosa između Moldove i Europske
unije promijenio na značajan i pozitivan način. EU i Moldova završili
su pregovore o Sporazumu o pridruživanju koji će zamijeniti Sporazum o
partnerstvu i suradnji. Pregovori su sadržajno završeni 25. lipnja 2013., a
Sporazum je parafiran 29. studenoga 2013. tijekom sastanka na vrhu
Istočnog partnerstva u Vilniusu, u Litvi.
Sporazumom o pridruživanju uvelike će se
produbiti političko pridruživanje te gospodarska integracija Moldove u EU.
Sporazum uključuje postupnu provedbu produbljenog i sveobuhvatnog
područja slobodne trgovine.
Uspješnom provedbom Akcijskog plana za
liberalizaciju viznog režima omogućeno je putovanje bez viza između
EU-a i Moldove, a to je ključni element na kojem se temelje političko
pridruživanje i gospodarska integracija Moldove u EU. Ovaj značajan porast
mobilnosti i kontakata među građanima predviđen je Sporazumom o
pridruživanju.
Čelnici država i vlada EU-a prvotno su
predvidjeli potpisivanje Sporazuma o pridruživanju na jesen 2014. Potaknuti
zabrinjavajućim razvojem događaja u Ukrajini, koji bi mogli utjecati
i na ostale zemlje u regiji, odlučili su da se potpisivanje Sporazuma
pomakne na kolovoz, a zatim na lipanj. Institucije ulažu velike napore kako bi
smanjile vremensko razdoblje potrebno za dovršetak tekstova Sporazuma te osigurale
ostvarenje tog cilja.
Sporazum o pridruživanju može stupiti na snagu
tek nakon što ga ratificiraju sve strane (tj. EU, države članice EU-a i
Moldova). To će vjerojatno biti dugotrajan postupak, koji bi mogao trajati
i nekoliko godina. Sporazumom se stoga predviđa privremena primjena nekih
njegovih dijelova nakon što Moldova dovrši potrebne postupke (imati na umu da
Ustav Moldove dopušta izravnu privremenu primjenu, bez prethodne ratifikacije)
te nakon što EU priopći da je spreman za početak privremene primjene.
Cilj je programa pridruživanja pripremiti i
olakšati provedbu Sporazuma o pridruživanju. Njime se uspostavlja
praktični okvir s pomoću kojega se mogu ostvariti najvažniji ciljevi,
a to su političko pridruživanje i gospodarska integracija. Također,
njime se zamjenjuje Akcijski plan Europske politike susjedstva između EU-a
i Moldove.
U programu pridruživanja, koji se temelji na
strukturi Sporazuma o pridruživanju, navodi se popis prioriteta za
zajednički rad u razdoblju 2014. - 2016. Činjenica da je
program pridruživanja usmjeren na ograničeni broj prioriteta ne
utječe na opseg ili mandat postojećeg dijaloga u okviru Sporazuma o
partnerstvu i suradnji ili drugih sporazuma. Kada stupi na snagu ili se
počne privremeno primjenjivati, on ne utječe na provedbu obveza iz
Sporazuma o pridruživanju. Za razliku od Sporazuma o pridruživanju, program
pridruživanja prema međunarodnom pravu nije pravno obvezujući
instrument.
U nastavku se nalazi prijedlog Odluke
Vijeća o stajalištu Unije u Vijeću za suradnju EU-a i Moldove u
odnosu na donošenje programa pridruživanja.
Komisija traži od Vijeća da donese
priloženi nacrt Odluke Vijeća.
2014/0181 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu Unije u Vijeću za suradnju
osnovanom na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske
zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove,
s druge strane, u odnosu na donošenje Preporuke o provedbi programa
pridruživanja EU-a i Moldove
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 217.,  u
vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu
i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s
jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”),
a posebno njegov članak 82.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)       Sporazum o partnerstvu i
suradnji potpisan je 28. studenoga 1994. i stupio je na snagu 1. srpnja 1998.
(2)       Sporazum o pridruživanju
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Republike Moldove, s druge strane („Sporazum o pridruživanju”), parafiran je
29. studenoga 2013. tijekom sastanka na vrhu Istočnog partnerstva u
Vilniusu, u Litvi.
(3)       Do njegova stupanja na snagu,
Sporazum o pridruživanju privremeno će se primjenjivati čim to bude
moguće za uključene stranke.
(4)       Kako bi pružile potporu
provedbi Sporazuma o pridruživanju stranke su pristale pregovarati o programu
pridruživanja koji će uključivati popis prioriteta za zajednički
rad u razdoblju 2014. - 2016.
(5)       Stranke su postigle dogovor o
programu pridruživanja koji će donijeti Vijeće za suradnju osnovano
na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji, do uspostave institucijskog
okvira Sporazuma o pridruživanju.
(6)       Vijeće mora donijeti
stajalište koje će Unija zauzeti u Vijeću za suradnju u odnosu na
donošenje preporuke o provedbi programa pridruživanja EU-a i Moldove,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište Unije u Vijeću za suradnju
osnovanom na temelju Sporazuma o partnerstvu i suradnji između Europske
zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Moldove,
s druge strane, u odnosu na provedbu programa pridruživanja temelji se na
nacrtu Preporuke Vijeća za suradnju priloženom ovoj Odluci.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOZI
Komisijinom prijedlogu
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu Unije u Vijeću za suradnju osnovanom na temelju Sporazuma o
partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država
članica, s jedne strane, i Republike Moldove, s druge strane, u odnosu na
donošenje Preporuke o provedbi programa pridruživanja EU-a i Moldove
PRILOG 1.
Nacrt
PREPORUKE
o
provedbi programa pridruživanja EU-a i Moldove
VIJEĆE
ZA SURADNJU EU-a I MOLDOVE,
uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu
i suradnji između EU-a i Moldove, kojim je uspostavljeno partnerstvo
između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane,
i Republike Moldove, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno
njegov članak 82.,
budući da:
U skladu s člankom 82. Sporazuma, Vijeće
za suradnju osnovano je u svrhu nadzora provedbe Sporazuma te može davati
odgovarajuće preporuke, prema dogovoru između dviju stranaka.
Stranke Sporazuma postigle su dogovor o tekstu
programa pridruživanja kojim se želi pripremiti i olakšati provedba budućeg
Sporazuma o pridruživanju uspostavom praktičnog okvira s pomoću
kojega se mogu ostvariti najvažniji ciljevi, a to su političko
pridruživanje i gospodarska integracija.
Program pridruživanja služi dvostrukoj svrsi:
određivanju konkretnih koraka kako bi se osiguralo da stranke ispunjavaju
obveze utvrđene Sporazumom o pridruživanju i pružanju šireg okvira za
daljnje jačanje odnosa između EU-a i Moldove, te naročito
olakšavanju produbljene gospodarske integracije i političke suradnje, u
skladu s općim ciljevima Sporazuma o pridruživanju.
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
Jedini
članak
Vijeće za suradnju preporuča da
stranke provedu program pridruživanja EU-a i Moldove utvrđen u Prilogu, u
mjeri u kojoj je provedba usmjerena na postizanje ciljeva Sporazuma o pridruživanju
između EU-a i Moldove, kojim je uspostavljeno pridruživanje između
Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike
Moldove, s druge strane.
Sastavljeno u […]
Za Vijeće za suradnju
Predsjednik
PRILOG
2.
Program pridruživanja
između Europske unije i Republike
Moldove
Europska unija i Republika Moldova („stranke”)
priznaju da su se njihovi odnosi znatno promijenili u pozitivnom smjeru nakon
njihova pristupanja Istočnom partnerstvu. Stranke su 2010. započele
pregovore o Sporazumu o pridruživanju, a 2012. o području produbljene i
sveobuhvatne slobodne trgovine koje bi činilo sastavni dio tog Sporazuma.
Osim toga, razvile su i pokrenule Akcijski plan za liberalizaciju viznog
režima, čija je provedba ključni element na kojem se temelje
političko pridruživanje i gospodarska integracija Republike Moldove u
Europsku uniju. Taj značajan porast mobilnosti i izravnih kontakata
među ljudima bio je predviđen Sporazumom o pridruživanju.
Pregovori
o Sporazumu o pridruživanju završeni su 25. lipnja 2013., a Sporazum je
parafiran 29. studenoga 2013. Prije nego što Sporazum u cijelosti stupi na
snagu, potrebno je poduzeti mjere kako bi stranke mogle uživati sve pogodnosti
koje proizlaze iz Sporazuma; djelomična privremena primjena Sporazuma prva
je od tih mjera. Programom pridruživanja želi se pripremiti i olakšati provedba
Sporazuma o pridruživanju uspostavom praktičnog okvira s pomoću
kojega se mogu ostvariti najvažniji ciljevi, a to su političko
pridruživanje i gospodarska integracija. Također, njime se zamjenjuje
Akcijski plan Europske politike susjedstva između EU-a i Moldove.
U programu pridruživanja navodi se popis
prioriteta za zajednički rad u razdoblju 2014. - 2016., na
temelju strukture Sporazuma o pridruživanju.
Činjenica da je program pridruživanja
usmjeren na ograničeni broj prioriteta ne utječe na opseg ili mandat
dijaloga koji se trenutačno odvija u okviru Sporazuma o partnerstvu i
suradnji, drugih relevantnih sporazuma ili multilateralne komponente
Istočnog partnerstva. Nakon što stupi na snagu ili se počne
privremeno primjenjivati, on neće utjecati na provedbu obveza iz Sporazuma
o pridruživanju.
1.         Načela, instrumenti i resursi
za provedbu programa pridruživanja
Provedba programa pridruživanja temeljit
će se na zajedničkim načelima navedenima u nastavku:
mjere poduzete u okviru programa pridruživanja
trebaju se provesti u duhu općih ciljeva, a to su političko
pridruživanje i gospodarska integracija;
prioriteti programa pridruživanja odražavaju
obvezu EU-a i Republike Moldove da u potpunosti provedu odredbe Sporazuma o
pridruživanju, nakon što on stupi na snagu;
program pridruživanja treba provesti uz puno
poštovanje načela transparentnosti, odgovornosti i uključivosti;
obje stranke moraju sudjelovati u provedbi
programa pridruživanja;
programom pridruživanja želi se postići
konkretne i definirane rezultate postupnom provedbom praktičnih mjera;
stranke prepoznaju važnost pružanja potpore
dogovorenim prioritetima s pomoću odgovarajućih i dostatnih
političkih, tehničkih i financijskih sredstava; i
provedba programa pridruživanja podliježe
godišnjem izvješćivanju, nadzoru i procjeni. Napredak će se nadzirati
i u okviru Sporazuma o partnerstvu i suradnji te drugih relevantnih sporazuma.
Europska unija pružit će potporu
Republici Moldovi u provedbi ciljeva i prioriteta utvrđenih u programu
pridruživanja. U tu svrhu koristit će se svim dostupnim izvorima potpore
EU-a, omogućit će stručno znanje i savjete, olakšat će
razmjenu najbolje prakse, znanja i informacija te će poduprijeti izgradnju
kapaciteta i jačanje institucija. Također će poticati druge
partnere Republike Moldove na pružanje potpore i koordinaciju te potpore.
Koristit će se vlastitim relevantnim financijskim instrumentima kako bi
pomogla u provedbi programa pridruživanja. Međutim, program pridruživanja
nije dokument financijskog programiranja te ne može zamijeniti financijsko
programiranje koje obavljaju stranke.
EU će pružiti potporu u kontekstu ukupnih
prioriteta za pomoć Republici Moldovi, kako je navedeno u okviru za jedinstvenu
potporu (SSF) Europskog instrumenta za  susjedstvo (ENI)  i u višedržavnom
programiranju pripremljenom za Republiku Moldovu u okviru ENI-ja. Ona će
biti omogućena uz puno poštovanje provedbenih pravila i postupaka kojima
se uređuje vanjska pomoć EU-a.
Program pridruživanja moći će se
primjenjivati od dana donošenja, u početnom razdoblju od tri godine, koje
se može produžiti zajedničkim dogovorom. Nakon donošenja program će
zamijeniti Akcijski plan Europske politike susjedstva (ENP) kao sredstvo nadzora
napretka Republike Moldove unutar okvira ENP-a. Civilno društvo poticat će
se da svoje nadzorne aktivnosti usmjeri na program pridruživanja. EU će
biti odgovoran za izvješćivanje o provedbi programa pridruživanja, uz
potporu sustava izvješćivanja Republike Moldove.
Program pridruživanja može se, prema potrebi,
u svakom trenutku izmijeniti ili ažurirati sporazumom Vijeća za suradnju
(„Vijeće za pridruživanje”) Europske unije i Republike Moldove, osobito
nakon što Sporazum o pridruživanju stupi na snagu.
2.         Prioriteti programa pridruživanja
2.1       Politički dijalog i reforma
Političkim dijalogom i suradnjom u
pogledu reformi koje je potrebno provesti u okviru programa pridruživanja želi
se ojačati poštovanje demokratskih načela, vladavine prava i dobrog
upravljanja, ljudskih prava i temeljnih sloboda, uključujući prava
pripadnika nacionalnih manjina kako je utvrđeno temeljnim konvencijama
UN-a i Vijeća Europe te povezanim protokolima. Trebalo bi uzeti u obzir
Akcijski plan Vijeća Europe pri nastavku političkog dijaloga i
provedbi reformi u sljedećim područjima:[1]
i.          Jačanje stabilnosti,
neovisnosti i učinkovitosti institucija koje jamče demokraciju i
vladavinu prava u Republici Moldovi, a posebno:
pojašnjenje nadležnosti ustavnog suda i
postupaka imenovanja članova suda, u uskoj suradnji s Venecijanskom
komisijom;
preispitivanje postupka odabira predsjednika
(članak 78. Ustava), kako bi se osiguralo da je uključiv te da se
njime jamči dioba vlasti. Dugoročno je potrebno sveobuhvatnije
preispitivanje ustava, kako bi se spriječilo buduće pojavljivanje  institucionalnog zastoja;
osiguravanje demokratskog provođenja
lokalnih i parlamentarnih izbora, u skladu s europskim standardima, te da se u
okviru njih riješe svi nedostaci koje je utvrdila Organizacija za sigurnost i
suradnju u Europi (OESS) / Ured za demokratske institucije i ljudska
prava (ODIHR);
nastavak provedbe strategije decentralizacije,
u skladu s Europskom poveljom o lokalnoj samoupravi Vijeća Europe (Serija
Ugovora Vijeća Europe br. 122);
poboljšanje pravnog okvira za financiranje
političkih stranaka i izbornih kampanja u svjetlu zajedničkih
mišljenja OESS-a/ODIHR-a i Venecijanske komisije te preporuke koju je dala
Skupina država protiv korupcije (GRECO) o
transparentnosti financiranja političkih stranaka.
ii.         Daljnja reforma pravosudnog
sektora, posebno osiguravanje neovisnosti, nepristranosti, profesionalnosti i
učinkovitosti pravosuđa, tužiteljstva te tijela za provedbu zakona
koji ne bi trebali biti pod političkim ili bilo kojim drugim utjecajem, te
intenziviranje aktivnosti u cilju sprečavanja i borbe protiv korupcije u
svim njezinim oblicima i na svim razinama. U okviru nekih elemenata
sveobuhvatne reforme pravosudnog sektora mogu se zahtijevati izmjene ustava:
osiguravanje potpunog funkcioniranja
Nacionalnog centra za borbu protiv korupcije, osiguravanjem dostatnih
proračunskih sredstava i osoblja, te suradnjom na međunarodnoj razini
u borbi protiv korupcije;
osiguravanje neovisnosti Nacionalnog centra za
borbu protiv korupcije, uključujući pri imenovanju i razrješenju
direktora centra i njegovih zamjenika putem otvorenog, transparentnog postupka
na temelju zasluga koji je jasno definiran zakonom, te pri nadzoru i
odgovornosti za rad;
preispitivanje zakonodavstva na snazi prema
kojemu je trajno imenovanje sudaca produljenje prvog imenovanja, za koje bi
suci trebali ispunjavati unaprijed utvrđene kriterije;
rad u cilju jačanja neovisnosti
institucija pravosudnog sektora, na način da one nisu podložne
političkom pritisku ili bilo kojem drugom obliku pritiska administracije,
vlade ili parlamenta; provedba novog sustava disciplinarne odgovornosti sudaca,
kako bi se osiguralo da oni ispunjavaju svoje obveze prema društvu;
preispitivanje zakonodavstva na snazi koje se
odnosi na sudce, tužitelje, odvjetnike i ostale pravne stručnjake u cilju
promicanja nulte tolerancije prema korupciji i sprečavanja svih oblika
koruptivnog ponašanja;
napredak u radu na tome da se odgovornost za
pritvorne centre iz nadležnosti Ministarstva unutarnjih poslova prenese na Ministarstvo
pravouđa;
preispitivanje zakonodavstva na snazi kako bi
se Visokom sudbenom vijeću omogućila vodeća uloga u donošenju
odluka o dodjeli sredstava sudovima;
napredovanje u provedbi sveobuhvatne reforme
sudskih postupaka;
preispitivanje pravnog okvira u pogledu
Nacionalnog instituta za pravosuđe, u cilju modernizacije sadašnjeg
sustava za osposobljavanje sudaca i tužitelja te veće učinkovitosti
njegovih aktivnosti;
provedba reforme Institucije pučkog
pravobranitelja, u skladu sa Zakonom o pučkom pravobranitelju koji je
vlada odobrila 4. rujna 2013.
(iii)       Osiguravanje poštovanja
ljudskih prava i temeljnih sloboda sveobuhvatnom suradnjom u području
zaštite ljudskih prava i temeljnih sloboda. Ta suradnja uključivat će
rad u sljedećim područjima, u cilju:
Ljudska prava i temeljne slobode
provedbe Nacionalnog akcijskog plana za
ljudska prava (2011. – 2014.), s naglaskom na najugroženije skupine, te
koordinacije postupaka planiranja i izrade proračuna kako bi se dodijelila
sredstva dovoljna za učinkovitu provedbu;
osiguravanja potpune primjene zakona i propisa
kojima se zabranjuje diskriminacija po bilo kojoj osnovi, uključujući
Zakon o ravnopravnosti te jačanja kapaciteta Vijeća za
sprečavanje i suzbijanje diskriminacije („Vijeće za ravnopravnost”);
razmatranja preporuka stručnjaka i
struktura iz Vijeća Europe koje se odnose na sukladnost sa Okvirnom
konvencijom za zaštitu nacionalnih manjina, te njihove provedbe u dogovoru s
navedenim strukturama i stručnjacima;
osiguravanja učinkovite provedbe
Konvencije UN-a o pravima osoba s invaliditetom;
osiguravanja učinkovitog izvršenja
presuda Europskog suda za ljudska prava;
održavanja učinkovitih predistražnih i
izvansudskih mehanizama za rješavanje sporova, uključujući u
području ljudskih prava i temeljnih sloboda;
nastavka omogućavanja pristupa
informacijama o pravima građana i odgovarajućim pravnim rješenjima;
promicanja i podizanja svijesti o ljudskim
pravima i borbi protiv diskriminacije u pravosuđu, provedbi zakona i
administraciji.
Sloboda izražavanja
nastavka rada na osiguravanju slobode
izražavanja i neovisnosti medija, u skladu s preporukama Vijeća Europe;
uspostave redovitog dijaloga u cilju razmjene
najbolje prakse u pogledu slobode medija, medijskog pluralizma, dekriminalizacije klevete, zaštite novinarskih
izvora i kulturne raznolikosti u medijima.
Suradnja s civilnom
društvom
uključivanja organizacija civilnog
društva, posebice organizacija predstavnika poslodavaca i sindikata, u
prikupljanje informacija i nadzor politika.
Trgovina ljudima
odobrenja i provedbe Nacionalnog akcijskog
plana za sprečavanje i borbu protiv trgovine ljudima (2014. – 2016.);
produbljivanja suradnje u pogledu trgovine
ljudima, u okviru relevantnih međunarodnih organizacija (OESS, UN).
Zlostavljanje i mučenje
uspostave sveobuhvatnog političkog okvira
za sprečavanje i borbu protiv nekažnjavanja na temelju smjernica za
ukidanje nekažnjavanja za teške povrede ljudskih prava (Vijeće Europe);
učinkovitog rješavanja svih prijavljenih
slučajeva zlostavljanja pritvorenika od strane policijskih službenika,
naročito u pritvorima.
Prava djece
provedbe relevantnih odredbi Nacionalnog
akcijskog plana za ljudska prava, uključujući rad na poboljšanju
prava djece i iskorjenjivanju siromaštva djece.
Nasilje u obitelji
osiguravanja potpune provedbe postojećeg
pravnog okvira u pogledu nasilja u obitelji.
Jednako postupanje
unapređenja ravnopravnosti spolova,
osiguravanja jednakog postupanja između žena i muškaraca u društvenom i
gospodarskom životu, uključujući u sektoru provedbe zakona, te
uvođenja praktičnih mjera za smanjenje nesklada u plaćama
između žena i muškaraca;
usklađivanja s europskim standardima u
odnosu na pravila o zdravlju i sigurnosti, pravila o rodiljnom dopustu te
pravila o usklađivanju roditeljskih i poslovnih obveza;
promicanja sudjelovanja žena u
odlučivanju, javnom i političkom životu, te provođenja ciljanih
aktivnosti u tim područjima.
Prava sindikata i temeljni radni standardi
nastavka rada kako bi se osiguralo da su prava
sindikata i temeljni radni standardi u skladu s europskim standardima i
konvencijama Međunarodne organizacije rada (MOR).
Borba protiv korupcije i administrativna
reforma
borbe protiv korupcije na svim društvenim
razinama, osobito korupcije na visokoj razini, te provedbe relevantnih
preporuka Skupine država protiv korupcije (GRECO) u okviru Vijeće
Europe;
provedbe Nacionalne strategije za borbu
protiv korupcije 2011. - 2015. i Akcijskog plana za 2014.- 2015., u uskoj
suradnji s civilnim društvom i međunarodnim organizacijama;
nastavka reforme javne uprave, u cilju
stvaranja odgovorne, učinkovite, transparentne i profesionalne javne
službe;
jačanja koordinacije i razmjene
informacija između tijela odgovornih za borbu protiv korupcije, uspostavom
jasnih dogovora o načinima rada između Nacionalnog centra za borbu
protiv korupcije i Nacionalnog povjerenstva za integritet;
osnivanja specijaliziranih odjela unutar
Nacionalnog centra za borbu protiv korupcije koji bi rješavali slučajeve
koji se tiču visokih dužnosnika i šteta velikih razmjera, u cilju
uspješnije borbe protiv korupcije na visokoj razini;
jačanja operativnog kapaciteta
Nacionalnog povjerenstva za integritet, uspostave funkcionalnog okvira za
učinkovitu provedbu financijskih istraga i intervencija za povrat imovine;
provedbe operativnog i pouzdanog sustava za
transparentnost i verifikaciju bogatstva i interesa javnih dužnosnika, kako bi
se spriječilo i riješilo pitanje neopravdanog bogatstva i mogućeg
sukoba interesa, jačanjem uloge Nacionalnog povjerenstva za integritet;
rada na poboljšanju položaja institucija za
borbu protiv korupcije uključivanjem civilnog društva i uspostavom dobro
oglašavane i organizirane telefonske linije za pritužbe građana.
2.2       Vanjska i sigurnosna politika
Dijalogom i suradnjom u području
Zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) želi se ostvariti postupno
približavanje, uključujući i u području Zajedničke
sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Njima se posebice obuhvaćaju pitanja sigurnosti,
sprečavanja sukoba i upravljanja krizama, regionalne stabilnosti, razoružanja,
neširenja naoružanja, kontrole oružja i kontrole izvoza. Suradnja u tom
području temeljit će se na zajedničkim vrijednostima i
obostranim interesima, a njezin cilj bit će veća usklađenost i
učinkovitost politike, uz pomoć bilateralnih, međunarodnih i
regionalnih foruma.
Ona će uključivati rad u cilju:
promicanja mirnog rješavanja sukoba i
međunarodne stabilnosti i sigurnosti na temelju učinkovitog
multilateralizma;
razvijanja suradnje u pogledu sankcija EU-a;
promicanja poštovanja načela suverenosti i
teritorijalne cjelovitosti, nepovredivosti granica i neovisnosti, kako je
utvrđeno u Povelji UN-a i OESS-ovu Helsinškom završnom aktu;
jačanja praktične suradnje u
sprečavanju sukoba i upravljanja krizama, olakšavajući sudjelovanje
Republike Moldove u civilnim i vojnim operacijama upravljanja krizama pod
vodstvom EU-a, te omogućavanja aktivnosti savjetovanja i obuke u
području ZSOP-a (na temelju Okvirnog sporazuma o sudjelovanju koji je na
snazi od 1. srpnja 2013. i multilateralnog okvira radne skupine Istočnog
partnerstva o ZSOP-u);
pokretanja i završetka pregovora o Sporazumu
između Europske unije i Republike Moldove o sigurnosnim postupcima za
razmjenu povjerljivih informacija o pitanjima povezanim s ZSOP-om, kao nastavka
na Sporazum između Republike Moldove i Europske unije o uspostavi okvira
za sudjelovanje Republike Moldove u EU-ovim operacijama upravljanja krizama,
koji je na snazi od 1. srpnja 2013.
Terorizam, neširenje oružja za masovno
uništenje i nezakonit izvoz oružja
jačanja međunarodnog konsenzusa o
borbi protiv terorizma utemeljenoj na ljudskim pravima, uključujući o
pravnoj definiciji terorističkih činova, promicanjem dogovora o
sveobuhvatnoj konvenciji o međunarodnom terorizmu, te daljnjeg poboljšanja
zakonodavnog i regulatornog nacionalnog okvira u području borbe protiv
terorizma;
razmjene informacija o terorističkim
organizacijama, skupinama, njihovim aktivnostima i njihovim mrežama podrške, u
skladu s međunarodnim pravom i zakonodavstvom koje su donijele stranke;
provedbe standarda utvrđenih u
preporukama Radne skupine za financijsko djelovanje (FATF) o financiranju
terorizma;
razvoja načina suradnje u borbi protiv
trgovine oružjem i uništavanju zaliha;
razvoja načina suradnje i razmjene
informacija o otkrivanju i praćenju ilegalnog oružja;
suradnje i doprinosa u borbi protiv neširenja
oružja za masovno uništenje i povezanih materijala, kao i načina njihove
isporuke, potpunim ispunjenjem i nacionalnom provedbom postojećih obveza
stranaka na temelju međunarodnih ugovora i sporazuma o razoružanju i
neširenju, te ostalih relevantnih međunarodnih obveza;
uspostave učinkovitog sustava nacionalnih
kontrola izvoza i tranzita robe povezane s oružjem za masovno uništenje,
uključujući kontrolu krajnjeg korištenja oružja za masovno uništenje
na tehnologijama dvojne namjene, s učinkovitim sankcijama za kršenje
kontrola izvoza;
suradnje na carinskoj kontroli temeljenoj na
procjeni rizika kako bi se osigurala sigurnost te sigurnost uvezene i izvezene
robe ili robe u tranzitu;
rješavanja pitanja nezakonite trgovine malim i
lakim oružjem, uključujući streljiva, na temelju postojećih
međunarodnih sporazuma i rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a te obveza
iz drugih međunarodnih instrumenata primjenjivih u tom području;
nastavka jačanja institucionalnog kapaciteta
usvajanjem najbolje međunarodne prakse i iskustava u području borbe
protiv terorizma;
nastavka suradnje u području nadzora
izvoza konvencionalnog oružja, u svjetlu zajedničkog stajališta EU-a o
nadzoru izvoza vojne tehnologije i opreme.
Pridnjestrovski sukob
održavanja konstruktivnog sudjelovanja strana
u pregovaračkom procesu pod vodstvom OESS-a usmjerenom na okončanje
pridnjestrovskog sukoba;
održavanja učinkovite suradnje
između EU-a i Republike Moldove u pogledu okončanju pridnjestrovskog
sukoba, unutar dogovorenog „5+2” formata, uključujući i savjetovanja
o planovima za razdoblje nakon okončanja sukoba;
jačanja dijaloga, u cilju pokazivanja
koristi Sporazuma o pridruživanju, te osiguravanja njegove primjenjivosti na
cijelom državnom području Republike Moldove;
nastavka konstruktivnog dijaloga sa svim
relevantnim dionicima o graničnim pitanjima koja se odnose na
pridnjestrovski sukob;
Međunarodni kazneni sud
provedbe Rimskog statuta Međunarodnog
kaznenog suda i povezanih instrumenata, vodeći računa o očuvanju
njegova integriteta.
2.3       Suradnja u području pravde,
slobode i sigurnosti
Stranke će surađivati u
sljedećim područjima, u cilju:
Zaštita osobnih podataka
nastavka provedbe zakonodavnog okvira i
osiguravanja visoke razine zaštite osobnih podataka, u skladu s europskim
instrumentima i standardima;
nastavka jačanja izgradnje kapaciteta
tijela za zaštitu podataka (Nacionalni centar za zaštitu osobnih podataka) i
nastavka primjene standarda u pogledu zaštite podataka u svim sektorima,
posebno u sektoru provedbe zakona.
Suradnja u području migracija,
azila i upravljanja granicama
Migracije
nastavka učinkovite provedbe sporazuma o
ponovnom prihvatu između EU-a i Republike Moldove te mjera za
reintegraciju građana Moldove;
jačanja postojeće infrastrukture
(uključujući pritvore) i kadrova u nadležnim tijelima kako bi se
osigurao učinkoviti povratak državljana trećih zemalja koji
nezakonito borave na državnom području Republike Moldove i/ili kroz njega
prelaze, kako bi se osiguralo poštovanje ljudskih prava imigranata u
administrativnom pritvoru te kako bi se razvio okvir za integraciju;
nastavka unapređivanja Ureda za migracije i azil (BMA) kao koordinatora za
dobro upravljanje migracijskim tokovima, te poboljšanja uvjeta prijema i
registracije stranaca, osobito rada ureda nadležnih za registraciju stranaca na
lokalnoj i središnjoj razini;
nastavka jačanja regionalnih službi
Uprave za nezakonite migracije BMA-a, osiguravanja prisutnosti BMA-a na
regionalnoj razini, i otvaranja ureda na lokalnoj razini koji se razlikuju od
ureda nacionalne policije;
nastavka ažuriranja Proširenog migracijskog profila nakon njegove
uspješne objave te njegova integriranja u postupke odlučivanje u okviru
migracijske politike, kada je to moguće;
nastavka organizacije trajnih, ciljanih
informativnih kampanja kojima se žele objasniti prava i obveze kod putovanja
bez vize, uključujući informacije o pravima kojima se uređuje
pristup tržištu rada EU-a (uključujući putem portala EU-a o
useljavanju) i o odgovornosti za zlouporabu prava koja proizlaze iz bezviznog
režima.
Azil
nastavka provedbe zakona o azilu iz 2009.
kojim se omogućuje čvrsti okvir za zaštitu osoba kojima je potrebna
međunarodna zaštita, te izmjene tog zakona kako bi ga se dodatno uskladilo
s međunarodnim i europskim standardima;
održavanja učinkovitog postupka utvrđivanja statusa izbjeglice;
nastavka osposobljavanja
sudaca u pogledu pitanja povezanih s azilom i migracijama, i preciznije, u
pogledu rješavanja žalbenih postupaka u tim područjima;
daljnjeg razvoja okvira za
integraciju;
aktivacije biometrijskih
osobnih isprava i početka izdavanja putnih isprava izbjeglicama.
Upravljanje granicama
daljnjeg jačanja upravljanja granicama i
održavanja visoke razine graničnih kontrola i nadzora granica, te
proširenja i ažuriranja fiksnih i mobilnih objekata za video nadzor;
ažuriranja slike stanja na nacionalnoj i
lokalnoj razini poboljšanjem daljnje analize rizika, obavještajnih usluga i
upravljanja tokom podataka;
nastavka omogućavanja odgovarajuće
infrastrukture, tehničke opreme, IT sustava i financijskih i ljudskih
resursa, u skladu sa strategijom Republike Moldove za integrirano upravljanje granicama (IBM)
i povezanim akcijskim planovima;
održavanja i proširenja programa
osposobljavanja i mjera u području borbe protiv korupcije;
daljnjeg korištenja prilika za provedbu
zajedničkih djelovanja, osposobljavanja i savjetovanja stručnjaka iz
Misije pomoći Europske unije za granični prijelaz Republike Moldove i
Ukrajine (EUBAM), Frontexa i država članica EU-a;
korištenja povoljnijeg položaja zbog prisustva
EUBAM-a kako bi se pojačala i razvila suradnja s ukrajinskom graničnom službom,
uključujući i suradnju u pogledu automatske razmjene nominalnih podataka;
istraživanja mogućnosti s ukrajinskim
partnerima za dodatne zajedničke granične prijelaze (BCP) i
zajedničke ophodnje na granici, uključujući na središnjem djelu
zajedničke granice između Republike Moldove i Ukrajine.
Reforma policije, sprečavanje
kriminala i borba protiv organiziranog
kriminala
usklađivanja s vladavinom prava i
zaštitom ljudskih prava stvaranjem dostupnih, odgovornih, učinkovitih,
transparentnih i profesionalnih policijskih snaga, uvođenjem pristupa
policijskim aktivnostima koji se temelji na pravima i korištenju obavijesnih
podataka, i borbom protiv kriminala, uključujući kibernetički
kriminal;
jačanja operativne suradnje policije na
međunarodnoj razini, uključujući uspostavom i korištenjem
zajedničkih istražiteljskih timova, i jačanja prekogranične
suradnje izvođenjem zajedničkih operacija;
uspostave bliže suradnje s Europolom,
uključujući sklapanjem sporazuma o operativnoj suradnji.
Rješavanje pitanja nedopuštenih droga
nastavka provedbe relevantne strategije i
akcijskih planova, te nacrta novog akcijskog plana;
nastavka osiguravanja uravnoteženog i cjelovitog
pristupa pitanjima povezanima s drogom, kako bi se riješile zdravstvene i
društvene posljedice zlouporabe droga, osiguravanja učinkovite prevencije,
i djelovanja u cilja smanjenja opskrbe, trgovine i potražnje za nedopuštenim
drogama;
jačanja institucionalnih struktura za
rješavanje pitanja nedopuštenih droga;
nastavka redovitog dijalog u okviru dijaloga o
drogama Istočnog partnerstva;
dodatnog razvijanja suradnje i razmjene
informacija, i nastavka suradnje s Europskim centrom za praćenje droga i
ovisnosti o drogama (EMCDDA) te unutar Skupine Pompidou Vijeća Europe.
Pravna suradnja
nastavka jačanja pravne suradnje u
građanskim i trgovačkim stvarima:
pristupanjem multilateralnim konvencijama o
pravosudnoj suradnji u građanskim stvarima i njihovom provedbom i,
posebice, konvencijama Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu u
području pravosudne suradnje,
pristupanjem multilateralnim konvencijama o
zaštiti djece, osobito Konvenciji o izvođenju dokaza u inozemstvu u
građanskim ili trgovačkim stvarima iz 1970., i njihovom provedbom te
pripremanjem terena za pristupanje Konvenciji o nadležnosti, primjenjivom pravu, priznanju, izvršenju i suradnji na području
roditeljske odgovornosti i mjera za zaštitu djece iz 1996. i njezinu provedbu, a posebno procjenom
nacionalnih kapaciteta i resursa;
jačanjem pravosudne suradnje u kaznenim
stvarima pristupanjem relevantnim konvencijama i njihovom provedbom, osobito
konvencije Vijeća Europe;
uspostavom uske suradnje s Eurojustom,
uključujući potpisivanjem i provedbom sporazuma o operativnoj
suradnji.
2.4       Gospodarska suradnja
Stranke će surađivati kako bi
pomogle Republici Moldovi da uspostavi potpuno funkcionalno tržišno
gospodarstvo i postupno uskladi svoje politike s politikama EU-a, u skladu s
vodećim načelima makroekonomske stabilnosti, zdravih javnih
financija, snažnog financijskog sustava i održive bilance plaćanja.
Suradnja će uključivati rad u cilju:
razvoja sposobnosti makroekonomske prognoze
Republike Moldove, među ostalim unapređenjem metodologije koja se
koristi za izradu scenarija razvoja, praćenje gospodarskih postupaka i
poboljšanja kvalitete analize provedene na faktorima učinka razmjenom
informacija o najboljoj praksi;
jačanja neovisnosti, regulatornih i
nadzornih ovlasti Narodne banke Moldove (NBM), uključujući
preispitivanjem zakonodavstva središnje banke kako bi se osiguralo da ono
slijedi najbolju praksu EU-a, uz potporu stručnjaka EU-a,
uključujući i stručnjake iz Europske središnje banke (ESB);
dijeljenja iskustva EU-a,
uključujući i iskustvo iz ESB-a, u pogledu monetarnog tečaja i
politika regulacije i nadzora nad financijskim i bankarskim sektorom,
pomoći u razvoju i jačanju kapaciteta Republike Moldove u tim
područjima;
jačanja održivosti javnih financija i
upravljanja njima, provedbom  fiskalne reforme i reforme rashoda;
razvoja otvorenih, konkurentnih i
transparentih postupaka i propisa o privatizaciji, i njihove provedbe u skladu
s najboljom praksom EU-a.
Pravo trgovačkih društava,
računovodstvo i revizija te korporativno upravljanje
Stranke će surađivati u cilju
pripreme Republike Moldove za provedbu prava EU-a i međunarodnih
instrumenata navedenih u prilogu nacrtu Sporazuma o pridruživanju, a posebno u
cilju:
razvoja administrativnog kapaciteta državnih
institucija Republike Moldove;
daljnjeg pojednostavljenja pravila i postupaka
u pogledu registracije pravnih osoba, uključujući poduzeća, i
fizičkih osoba, uključujući poduzetnike, radi pokretanja ili
likvidacije poduzeća;
razvoja politike korporativnog upravljanja i
promicanja poštovanja kodeksa korporativnog upravljanja u skladu s
međunarodnim standardima, pravilima EU-a i preporukama u tom
području;
razmjene pravovremenih, relevantnih i
točnih informacija o trenutačnom stanju postojećeg zakonodavstva
i njegovoj usklađenosti s pravom EU-a, na temelju formata koji su stranke
dogovorile, te podnošenja detaljnijeg akcijskog plana za provedbu prava EU-a u
skladu s dogovorenim rasporedom;
utvrđivanja područja u kojima je
potrebno osigurati osposobljavanje, izgradnju kapaciteta i stručna znanja.
Zapošljavanje, socijalna politika i jednake
mogućnosti
Stranke će surađivati u cilju:
pripreme provedbe zakonodavstva EU-a u
području zdravlja i sigurnosti na radu, radnog prava i radnih uvjeta, kako
je navedeno u prilozima budućem Sporazumu o pridruživanju, a posebno u
cilju:
jačanja administrativnog i provedbenog
kapaciteta u području zdravlja i sigurnosti na radu te radnog prava,
osobito inspektorata rada i relevantnih pravosudnih tijela,
izgradnje kapaciteta socijalnih partnera (npr.
osposobljavanje u pogledu zakonodavstva EU-a i standarda o zdravlju i
sigurnosti te u pogledu radnog prava);
razvoja strateškog pristupa zapošljavanju,
namijenjenog stvaranju većeg broja boljih radnih mjesta s pristojnim
radnim uvjetima, boljem povezivanju vještina i radnih mjesta na tržištu rada te
kojim se promiču aktivna potpora i učinkovite službe za
zapošljavanje; provedbe nacionalnih programa za dostojanstveni rad dogovorenih
između Međunarodne organizacije rada (MOR) i Republike Moldove;
jačanja kapaciteta administracije koja je
nadležna za razvoj i provedbu socijalnih politika i politika zapošljavanja,
osobito službi za zapošljavanje i socijalnih službi;
poboljšanja razine socijalne zaštite i
osiguravanja učinkovitosti i financijske održivosti sustava socijalne
zaštite;
nastavka promicanja socijalnog dijaloga,
uključujući izgradnjom kapaciteta socijalnih partnera.
Zaštita potrošača
Kako bi se pripremile za provedbu prava EU-a i
međunarodnih instrumenata navedenih u prilogu budućem Sporazumu o
pridruživanju, stranke će surađivati u cilju:
jačanja administrativnog kapaciteta kako
bi se osigurala učinkovita zaštita potrošača u Republici Moldovi,
osobito osposobljavanjem vladinih službenika i drugih predstavnika interesa
potrošača u pogledu prenošenja zakonodavstva EU-a i njegove naknadne
provedbe.
Statistika
Stranke će surađivati u cilju
usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove s pravom EU-a u području
statistike. Suradnja će uključivati rad u cilju:
provođenja popisa stanovništva, uz
širenje njegovih sažetka i detaljnih rezultata te razvoj strategije za
poboljšanje procijenjenih statističkih podataka o migracijama;
preispitivanja prava u području
statistike u skladu s preporukama globalne procjene (npr. radi poboljšanja
položaja i neovisnosti glavnog direktora Državnog zavoda za statistiku
uvođenjem fiksnog mandata i jasnih kriterija za zapošljavanje i
otpuštanje), poboljšanja zaštite statističke povjerljivosti u postupcima
izrade i širenja, te ponovne uspostave Statističkog vijeća;
poboljšanja kvalitete Statističkog
poslovnog registra razvojem i provedbom jasnih postupaka za ažuriranje
gospodarskih jedinica, uključujući sve dostupne administrativne
izvore, poboljšavajući pokrivenost lokalnih jedinica i pojedinačnih
poduzetnika te izmjenjujući ankete koje se odnose na poslovanje u skladu
sa standardima EU-a;
provedbe klasifikacije proizvoda po
djelatnostima (KPD) iz 2008., popisa Proizvodnje u Zajednici (PRODCOM) iz 2010.
i Sustava nacionalnih računa (SNA) iz 2008., te pripreme za provedbu
Europskog sustava nacionalnih i regionalnih računa (ESA) iz 2010.;
razvoja sveukupnog okvira za osiguranje
kvalitete, uključujući ljudske resurse i politiku osposobljavanja.
Reforma javne uprave i upravljanje javnim
financijama
Stranke će surađivati kako bi
osigurale razvoj javne uprave koja dobro funkcionira, čvrste politike
upravljanja javnim financijama i unutarnje financijske kontrole te vanjske
revizije. Suradnja će uključivati rad u cilju:
jačanja institucionalnog kapaciteta i
kapaciteta ljudskih resursa središnjih i lokalnih javnih uprava, poboljšanja i
provedbe politike i osiguravanja učinkovitog i djelotvornog pružanja
visoko kvalitetnih javnih usluga;
jačanja transparentnosti, nadzora i
odgovornosti politike javnih financija i upravljanja;
poboljšanja upravljanja javnim financijama
(PFM) i provedbe strategije PFM-a Republike Moldove za razdoblje 2013. – 2020.;
poboljšanja sustava unutarnje kontrole u
okviru decentralizirane upravljačke odgovornosti, uključujući funkcionalno
neovisne unutarnje revizije u državnim tijelima usklađivanjem s
općeprihvaćenim međunarodnim standardima i metodologijama te
najboljom praksom EU-a;
daljnjeg razvoja funkcije vanjske kontrole
Revizorskog suda, u skladu s općeprihvaćenim međunarodnim
standardima (INTOSAI);
osiguravanja učinkovite suradnje i
pomoći relevantnim institucijama i tijelima EU-a, uključujući
Europski ured za borbu protiv prijevara za terenske provjere i inspekcije u
vezi s upravljanjem i nadzorom nad fondovima EU-a, koje bi trebalo osigurati u
skladu s primjenjivim pravilima i postupcima.
Oporezivanje
Stranke će jačati suradnju usmjerenu
na poboljšanje i razvoj poreznog sustava i administracije u Republici Moldovi
na temelju standarda EU-a i međunarodnih standarda. To će
uključivati pripremu za postupno usklađivanje zakonodavstva Republike
Moldove s pravom EU-a i međunarodnim instrumentima navedenim u prilogu
budućem Sporazumu o pridruživanju, a osobito suradnju u cilju:
poboljšanja i pojednostavljenja poreznog
zakonodavstva;
poboljšanja međunarodne porezne suradnje
kako bi se unaprijedilo dobro upravljanje u području poreza, tj.
provođenjem načela transparentnosti, razmjenom informacija i poštenim
poreznim nadmetanjem;
poboljšanja kapaciteta porezne uprave, posebno
kretanjem prema usmjerenijem sustavu temeljenom na analizi rizika za kontrolu
poreza i revizije;
poduzimanja mjera za usklađivanje
politika u cilju borbe protiv prijevara i krijumčarenja trošarinskih
proizvoda;
razvoja suradnje s poreznim upravama država
članica EU-a razmjenom novih iskustava i trendova u području
oporezivanja.
Financijske usluge
Stranke će surađivati kako bi
pripremile Republiku Moldovu za provedbu prava EU-a navedenog u prilogu
budućem Sporazumu o pridruživanju i međunarodnih standarda navedenih
u odgovarajućem članku DCFTA-e. Suradnja će uključivati rad
u cilju:
poboljšanja administrativnog kapaciteta
nadzornih tijela u skladu s pravom EU-a;
uspostave kontakata i razmjene informacija s
financijskim nadzornim tijelima EU-a;
razvoja nacionalnog zakonodavstva o
sprečavanju i borbi protiv pranja novca i financiranja terorizma, posebno:
provedbom zakonodavstva EU-a u tim područjima; jačanjem suradnje s
Radnom skupinom za financijske aktivnosti (FATF), Vijećem Europe, Odborom
stručnjaka za ocjenjivanje mjera protiv pranja novca (MONEYVAL) i ostalim
relevantnim tijelima u državama članicama EU-a; i potpisivanjem
memoranduma o razumijevanju između financijsko-obavještajnih tijela
Republike Moldove i država članica EU-a;
pružanja pravovremenih, relevantnih i
točnih informacija o trenutačnom stanju postojećeg zakonodavstva
u Republici Moldovi i njegovoj usklađenosti s pravom EU-a, u skladu s
formatom dogovorenim između stranaka, te podnošenja detaljnog akcijskog
plana za provedbu prava EU-a u skladu s dogovorenim rasporedom;
utvrđivanja područja za koja je
potrebno osigurati osposobljavanje, izgradnju kapaciteta i stručna znanja.
Industrijska i poduzetnička politika
Stranke će surađivati kako bi
poboljšale poslovno i regulatorno okruženje u Republici Moldovi, posebno za
mala i srednja poduzeća, uključujući mikro poduzeća.
Suradnja će uključivati rad u cilju:
osiguravanja da Republika Moldova sudjeluje u
procjeni SBA-a (Zakon o malom poduzetništvu za Europu) i provodi dane
preporuke;
osiguravanja da Republika Moldova sudjeluje u
povezanim projektima koji se odnose na jačanje konkurentnosti malih i
srednjih poduzeća (MSP-ova), kao što su Program za konkurentnost
poduzeća i malih i srednjih poduzeća (COSME) i Europska
poduzetnička mreža (EEN);
osiguravanja da Republika Moldova uzme u obzir
potrebe sektora MSP-a i povezane infrastrukture i konkurentnost malih i
srednjih poduzeća pri osmišljavanju i provedbi budućih programa
ruralnog i/ili regionalnog razvoja;
napretka u provedbi strategije u području
malih i srednjih poduzeća 2012. - 2020. (npr. daljnjim razvojem
znanstvenih i tehnoloških parkova i poduzetničkih inkubatora, što je dio Strategije)
i strategije konkurentnosti zemlje, koja je dio Nacionalne strategije razvoja
„Modova 2020.”;
osiguravanja da Republika Moldova aktivno
sudjeluje u radnoj skupini za MSP te u povezanim forumima koji se bave razvojem
i preispitivanjem politike u području MSP-ova;
napretka u kreiranju i provedbi konceptualnog,
zakonodavnog i operativnog okvira kojim se potiče razvoj klastera MSP-ova
u Republici Moldovi.
Rudarstvo i sirovine
Stranke će surađivati u pripremi za
provedbu budućeg Sporazuma o pridruživanju u području rudarstva i
sirovina. Suradnja će uključivati rad u cilju:
započinjanja dijaloga o rudarskoj
industriji i trgovini sirovinama;
suradnje u pogledu sigurnosti i održivog
razvoja rudarske industrije.
Turizam
Stranke će surađivati u cilju:
osmišljavanja plana za jačanje razvoja
konkurentnog i održivog turističkog sektora i utvrđivanje koraka koji
su potrebni za produbljivanje suradnje između Republike Moldove i EU-a u
području turizma;
daljnje razmjene najbolje prakse i dijeljenja
znanja, osposobljavanja i obrazovanja u području turizma.
Poljoprivreda i ruralni razvoj
Kako bi se pripremile za provedbu prava EU-a i
međunarodnih instrumenata navedenih u prilogu budućem Sporazumu o
pridruživanju, stranke će surađivati u cilju:
razvoja i provedbe političkog, pravnog i
institucionalnog okvira (uključujući zahtjeve u pogledu sigurnosti
hrane i tržišnih standarda) u području poljoprivrede i ruralnog razvoja;
razvoja i provedbe novog akcijskog plana za
približavanja sektora politikama EU-a i zakonodavstvu koje se odnosi na
poljoprivrednu politiku i ruralni razvoj;
osposobljavanja središnje i lokalne uprave u
pogledu politika ruralnog razvoja;
poboljšanja konkurentnosti poljoprivredne
proizvodnje i diversifikacije gospodarskih aktivnosti u ruralnim
područjima;
jačanja kapaciteta Agencije za
plaćanja kako bi se osigurala transparentnost, učinkovitost i
predvidivost isplaćenih državnih potpora;
poboljšanja održive uporabe zemlje i vodnih
resursa u poljoprivredno-prehrambenom sektoru.
Regionalni razvoj
Stranke će surađivati u cilju:
razvoja pravnog i institucionalnog okvira za
provedbu učinkovite politike regionalnog razvoja u Republici Moldovi,
uključujući u regijama s posebnim statusom;
jačanja instuitucionalnog i operativnog
kapaciteta nacionalnih, regionalnih i lokalnih institucija u području
regionalnog razvoja i teritorijalne kohezije, uključujući rad na
razvoju učinkovitog sustava višerazinskog upravljanja i jasne podjele
odgovornosti;
osiguravanja ravnomjernog razvoja cjelokupnog
državnog područja Republike Moldove, na temelju strateškog pristupa
navedenog u dokumentima o prostornom planiranju i provedenog u okviru
operativnog programa prostornog planiranja, uključujući
diversifikaciju gospodarske aktivnosti u malim gradovima i regijama u razvoju;
jačanja društvene i tehničke
infrastrukture u regijama u razvoju provedbom razvojnih projekata koji se
temelje na dosljednim i vremenski ograničenim strategijama regionalnog
razvoja, uzimajući u obzir potrebu za podupiranjem ujednačenog
razvoja na cjelokupnom državnom području;
razvoja i provedbe novog akcijskog plana u
pogledu politike regionalnog razvoja koji se temelji na operativnom programu
koji proizlazi iz nacionalne strategije programa „Moldova 2020.”;
osposobljavanja središnje i lokalne uprave o
dobrom upravljanju i najnovijim metodologijama u politici urbanog i ruralnog
razvoja, uključujući u odnosu na međupovezanost urbanih i
ruralnih područja kako bi se podržao ujednačeniji razvoj zemlje u
cjelini.
Ribarstvena i pomorska politika
Stranke će surađivati u cilju:
jačanja suradnje i zajedničkog rada
u cilju stvaranja održivog ribarstva na Crnom moru, u kontekstu bilateralnih i
multilateralnih okvira, na temelju ekološkog pristupa upravljanju ribarstvom;
povećanja znanstvene i tehničke
suradnje kako bi se osigurao kapacitet za nadzor ribarstva i procjenu stanja
ribljih stokova u moru te morskog okoliša;
poticanja integriranog pristupa pomorstvu,
posebno razmatranjem mogućnosti uspostave nacionalne kontaktne točke
u Republici Moldovi;
određivanja područja od
zajedničkog interesa za buduću suradnju na području Crnog mora u
kontekstu integrirane pomorske politike EU-a.
Energetika
Stranke će surađivati u cilju:
poduzimanja koraka prema integraciji
energetskog tržišta Republike Moldove u tržište EU-a, uključujući
provedbom „trećeg paketa” o električnoj energiji i pravnih mjera
kojima se regulira plin, uzimajući u obzir odluku Vijeća ministara
Energetske zajednice o pravom vremenu za razdvajanje u plinskom sektoru, i
provedbom plana za poboljšanje plinskih i elektroenergetskih interkonekcija
između Republike Moldove i Rumunjske, uključujući proširenje
plinovoda Iaşi-Ungheni kako bi se omogućilo njegovo korištenje za
isporuku plina Republici Moldovi;
provedbe zakonodavstva EU-a o strateškim
rezervama naftnih derivata i sve većoj proizvodnji električne
energije na desnoj obali rijeke Nistru, i daljnjeg smanjenja gubitaka u
prijenosa i distribuciji unutar elektroenergetskih, plinskih i toplinskih
mreža;
provedbe nacionalnog zakonodavstva o
obnovljivoj energiji, radi povećanja udjela obnovljivih izvora energije u
ukupnoj bruto potrošnji energije na 17% do 2020., te donošenja i provedbe
zakona za prenošenje direktiva EU-a o energetskoj učinkovitosti, posebice
o energetskoj učinkovitosti zgrada i o označivanju potrošnje energije
i ostalih resursa proizvoda povezanih s energijom uz pomoć oznaka i
standardiziranih informacija o proizvodu.
Promet
Stranke će surađivati kako bi se
pripremile za provedbu prava EU-a navedenog u prilozima budućem Sporazumu
o pridruživanju te pružile potporu Republici Moldovi. Suradnja će
uključivati rad u cilju:
provedbe novorazvijene, sveobuhvatne
strategije prometa i logistike za razdoblje 2013. - 2022.;
uvođenja potrebnih reformi kako bi se
Republika Moldova mogla ukloniti s crne liste Pariškog memoranduma o
suglasnosti;
pripremanja reforme i programa
restrukturiranja željezničkog sektora;
jačanja napora za provedbu zračnog
prava EU-a kako bi se u potpunosti iskoristio Sporazum o zajedničkom
zračnom prostoru između EU-a i Republike Moldove;
razvoja infrastrukture, posebno provedbom
prioritetnih projekata za razvoj prometne mreže u okviru Istočnog
partnerstva, ovisno o isplativim projektnim prijedlozima iz međunarodnih
financijskih institucija koji su prikladni za financiranje iz Fonda za
poticanje ulaganja u susjedstvu.
Okoliš
Stranke će surađivati kako bi se
pripremile za provedbu zakonodavstva EU-a i međunarodnih standarda, a posebno
u cilju:
osiguravanja da Republika Moldova donese
nacionalnu strategiju o okolišu i akcijski plan za njezinu provedbu;
donošenja i provedbe nacionalnog zakonodavstva
i imenovanja nadležnih tijela u području procjene utjecaja na okoliš,
strateške procjene utjecaja na okoliš, gospodarenja otpadom i resursima,
kvalitete vode i gospodarenja vodom, kvalitete zraka, zaštite okoliša,
industrijskih emisija i gospodarenja kemikalijama;
nastavka provedbe multilateralnih sporazuma o
okolišu, posebno Konvencija iz Espooa, Aarhusa i Rotterdama;
razvoja akcijskog plana kojim bi se
omogućio plan za prenošenje i provedbu direktiva o okolišu navedenih u
Sporazumu o pridruživanju;
provedbe potrebne institucionalne reforme kako
bi se proveli novi zakoni i politika o okolišu.
Klimatska politika
Stranke će surađivati kako bi
jačale dijalog i suradnju u području klimatskih promjena, u cilju:
pripreme i potpisivanja novog globalnog
sporazuma o klimatskim promjenama;
početka strateškog planiranja i razvoja
mjera za ublažavanje i prilagodbu klimatskim promjenama;
približavanja zakonodavstva Republike Moldove
primjenjivim aktima EU-a i međunarodnim instrumentima.
Informacijsko društvo
Stranke će surađivati u pripremi
provedbe pravne stečevine EU-a navedene u prilozima budućem Sporazumu
o pridruživanju, a posebno u cilju:
usklađivanja zakonodavstva u
području elektroničkih komunikacija s pravom EU-a;
provedbe aktivnosti usmjerenih ka jačanju
neovisnosti i administrativnog kapaciteta nacionalnog regulatora u
području komunikacija, kako bi se osiguralo da može poduzeti
odgovarajuće regulatorne mjere i provesti svoje odluke i sve primjenjive
uredbe, te kako bi se zajamčilo pravedno tržišno natjecanje;
jačanja sektora razmjenom informacija i
iskustava o provedbi inicijative „Digitalna agenda za Europu” iz programa
Europa 2020.
Javno zdravlje
Stranke će surađivati u cilju:
podupiranja Republike Moldove u pripremi za
provedbu zakonodavstava o zdravlju EU-a, kako je navedeno u prilozima
budućem Sporazumu o pridruživanju, posebno u odnosu na zakonodavstvo u
području kontrole duhana, kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla
(krv, tkivo, organi, stanice) i zaraznih bolesti;
razmjene najbolje prakse u provedbi Okvirne
konvencije o nadzoru nad duhanom i međunarodnih zdravstvenih propisa;
jačanja pripravnosti, osposobljavanja i
epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti, posebno HIV-a / side, tuberkuloze,
spolno prenosivih bolesti i hepatitisa C i B, uključujući suradnjom s
Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti;
potpore sudjelovanju Republike Moldove u
radnim skupinama i mrežama EU-a koje se odnose na javno zdravlje, poput
godišnjeg sastanka mreže o podacima o zdravlju i sastanaka skupine za
istraživanje HIV-a/side i Foruma civilnog društva o HIV-u/sidi.
Civilna zaštita
Stranke će surađivati u cilju:
osiguravanja učinkovite komunikacije 24
sata dnevno, uključujući razmjenu ranih upozorenja i informacija o
izvanrednim situacijama velikih razmjera koje utječu na EU i Republiku
Moldovu, kao i na treće zemlje u kojima su ugovorne stranke uključene
u odgovor na katastrofe;
olakšavanja međusobne pomoći u
slučaju ozbiljnih izvanrednih situacija, na odgovarajući način i
pod uvjetom da su dostupni potrebni resursi;
promicanja donošenja i provedbe smjernica EU-a
o potpori države domaćina;
povećanja baze znanja o rizicima od
katastrofa i gospodarskih gubitaka jačanjem suradnje u području
dostupnosti i usporedivosti podataka;
napredovanja u razvoju procjene rizika od
katastrofa diljem zemlje i izradom karata te podupiranja razvoja Regionalnog elektroničkog
atlasa rizika (ERRA) i omogućavanja učinkovitog korištenja na
nacionalnog razini;
poboljšanja način sprečavanja
industrijskih i prirodnih i tehnoloških katastrofa;
početka dijaloga o aspektima politike
sprečavanja katastrofa, pripravnosti i odgovora razmjenom najbolje prakse,
organiziranjem zajedničkog osposobljavanja, vježbama, studijskim posjetima
i radionicama i sažecima stečenih iskustava u slučajevima stvarne
opasnosti i vježbama;
nastavka razvoja aktivnosti sprečavanja,
obrazovanjem, osposobljavanjem i informiranjem opće populacije, posebice
mladih ljudi, u području protupožarne zaštite.
Obrazovanje, osposobljavanje i mladi
Stranke će surađivati na cjelokupnoj
modernizaciji i reformi sustava obrazovanja, osposobljavanja i mladih u
Republici Moldovi. Suradnja će uključivati rad u cilju:
provedbe zajedničkih aktivnosti i
razmjena kojima se dodatno promiče integracija Republike Moldove u
Europski prostor visokog obrazovanja u kontekstu njezina sudjelovanja u
Bolonjskom procesu, uključujući reformom trećeg ciklusa
(doktorski studij) i uspostavom Nacionalne agencije za osiguranje kvalitete i
povećanjem mogućnosti za mobilnost studenata i sveučilišnog
osoblja;
razvoja nacionalnog kvalifikacijskog okvira
radi poboljšavanja transparentnosti i priznavanja kvalifikacija i kompetencija;
promicanja akademske suradnje, izgradnje
kapaciteta i mobilnosti studenata i osoblja u okviru novog Erasmus+ programa i
programa mobilnosti i osposobljavanja istraživača Marie
Skłodowska-Curie;
provedbe i podupiranja strateškog pristupa
strukovnom obrazovanju i osposobljavanju u cilju usklađivanja sustava
strukovnog obrazovanja i osposobljavanja Republike Moldove sa modernizacijom
struktura sustava strukovnog obrazovanja u EU-u, koja se provodi u okviru
Kopenhaškog procesa i njegovih instrumenata;
poticanja strateškog pristupa politici mladih
i poboljšavanja razmjene i suradnje u području neformalnog obrazovanja za
mlade osobe i mlade radnike, kao sredstava promicanja interkulturnog dijaloga i
podupiranja civilnog društva, uključujući programima EU-a u
području mladih.
Istraživanje i inovacije
Stranke će surađivati u cilju:
olakšavanja uključivanja Republike
Moldove u Europski istraživački prostor (ERA);
većeg sudjelovanja Republike Moldove u
programu Obzor 2020.;
napretka u provedbi Inovacijske strategije
2013. - 2020. pod nazivom „Inovacije za konkurentnost”;
jačanja ljudskih, materijalnih i
institucijskih resursa kako bi se povećali istraživački i inovacijski
kapaciteti;
povećanja sudjelovanja Republike Moldove
u djelovanjima u okviru programa Marie Sklodowska-Curie.
Kultura, audiovizualna politika i mediji
Kultura
Stranke će surađivati u cilju:
promicanja provedbe Konvencije UNESCO-a o
zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005.;
suradnje na razvoju uključive kulturne
politike u Republici Moldovi i na očuvanju i promicanju kulturne i
prirodne baštine;
jačanja kapaciteta za razvoj kulturnog
poduzetništva u kreativnim i kulturnim industrijama i kulturnoj baštini;
promicanja sudjelovanja kulturnih djelatnika
iz Republike Moldove u programima kulturne suradnje, uključujući
program Kreativna Europa.
Audiovizualna politika i mediji
Stranke će surađivati u pripremi
provedbe prava EU-a navedenog u prilozima budućem Sporazumu o
pridruživanju. Suradnja će uključivati potporu Republici Moldovi u
cilju:
rada u smjeru donošenja zakonodavstva u
području audiovizualne politike sukladnog s europskim standardima,
uključujući razmjenom stajališta o audiovizualnoj politici,
primjenjivim međunarodnim standardima uključujući suradnju u
borbi protiv rasizma i ksenofobije;
jačanja kapaciteta i neovisnosti
regulatornih tijela za medije te posebno rada u smjeru potpune neovisnosti
Vijeća za audiovizualnu koordinaciju;
izmjene zakonodavstva radi osiguravanja da
javna financijska pomoć bude dodijeljena u skladu sa strogim objektivnim
kriterijima koji se jednako primjenjuju na sve medije.
Sudjelovanje u programima i agencijama EU-a
U suradnji s Europskom komisijom potrebno je
istražiti mogućnosti za sudjelovanje u odabranim programima EU-a i
aktivnostima agencija EU-a u kojima se naglasak stavlja na zemlje ENP-a.
2.5       Trgovina i pitanja povezana s
trgovinom (DCFTA)
Trgovina robom
Stranke će surađivati u pripremi
pravilne provedbe odredbi o pristupu tržištu za robu, uključujući
energiju, iz budućeg Sporazuma o pridruživanju, posebno kroz
zajednička savjetovanja u cilju:
povećanja izvoznog kapaciteta Republike
Moldove;
dodatnih poboljšanja u području
statističkih podataka o trgovini kako bi stranke mogle ispravno
primjenjivati mehanizam za sprečavanje izbjegavanja mjera;
osiguravanja da ne dođe do povećanja
trenutačno primjenjivih uvoznih carina prije stupanja Sporazuma na snagu
(mirovanje);
osiguravanja kvalitete zakonodavstva koje
Republika Moldova može pripremiti o pristupu tržištu i drugim povezanim
pitanjima;
suradnje u pogledu provedbe plana za
poboljšanje konkurentnosti Republike Moldove;
razmjene informacija o razvoju povezanom s
pristupom tržištu u Republici Moldovi i njezinoj politici o pristupu tržištu.
Tehnički propisi, standardizacija i
povezana infrastruktura
Stranke će surađivati u pripremama
za postizanje usklađenosti s tehničkim propisima EU-a,
standardizacijom, mjeriteljstvom, akreditacijom i postupcima procjene
sukladnosti i sustavom za nadzor tržišta kako je predviđeno budućim
Sporazumom o pridruživanju.
Suradnja će uključivati rad u cilju:
razmjene informacija o razvoju i provedbi
zakonodavstva koje se Republika Moldova obvezala provesti prije stupanja na
snagu budućeg Sporazuma o pridruživanju, kako je utvrđeno u prilogu Sporazumu,
u skladu s pravom EU-a;
razvoja infrastrukture povezane s upravljanjem
tehničkim propisima, standardizacijom, mjeriteljstvom, akreditacijom,
postupcima procjene sukladnosti i sustavom za nadzor tržišta,
uključujući stvaranje nacionalnog informacijskog sustava;
omogućavanja dodatnog osposobljavanja
osoblja u području upravljanja u nadležnim vladinim tijelima i agencijama;
razmjene informacija o drugim važnim aspektima
planova Republike Moldove u području tehničkih prepreka trgovini, i
primjenjivim vremenskim okvirima;
suradnje u procesu pripreme za Sporazum o
ocjenjivanju sukladnosti i prihvaćanju industrijskih proizvoda (ACAA).
Sanitarne i fitosanitarne (SPS) mjere
Stranke će surađivati u pripremi
Republike Moldove za usklađivanje njezinih sanitarnih i fitosanitarnih
standarda za hranu i hranu za životinje, zdravlje bilja i životinja i
zakonodavstva o dobrobiti te prakse sa standardima i zakonodavstvom EU-a, kako
je utvrđeno u prilozima budućem Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će
uključivati rad u cilju:
dovršetka provedbe trenutačne strategije
Republike Moldove za sigurnost hrane, s posebnim naglaskom na kvalitetu
zakonodavstva i kapacitet provedbe, te rješavanja svih vidljivih nedostataka;
utvrđivanja sektorskih prioriteta za
Republiku Moldovu, kako bi se standarde uskladilo s zakonodavstvom EU-a u
gospodarski važnim sektorima poljoprivrede, te obuhvaćanja svih
područja utvrđenih u prilozima budućem Sporazumu o
pridruživanju;
jačanja administrativnog kapaciteta
osposobljavanjem osoblja u nadležnim vladinim i izvršnim tijelima i agencijama
kako bi se pripremilo i provelo zakonodavstvo u skladu s pravom EU-a;
daljnjeg poboljšanja infrastrukture i
povezanih kapaciteta potrebnih za provedbu zakonodavstva, osobito laboratorija
za zdravlje bilja i životinja i sigurnost hrane te graničnih inspekcijskih
postaja, u skladu s zahtjevima EU-a;
rada na uspostavi sustava ranog upozorenja za
hranu i hranu za životinje, sigurnost zdravlja životinja i bilja;
organiziranja informativnih kampanja s
povezanim agencijama, poduzećima i nevladinim organizacijama o zahtjevima
za pristupanje tržištu EU-a, te s civilnim društvom o potrošačkim
aspektima sigurnosti hrane i hrane za životinje.
Carine i olakšavanje trgovine
Stranke će surađivati kako bi
pripremile Republiku Moldovu za usklađivanje njezina zakonodavstva s
pravom EU-a i međunarodnim standardima navedenima u prilogu budućem
Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će uključivati rad u cilju:
nastavka provedbe strateškog okvira za
carinsku suradnju;
usklađivanja sustava ovlaštenoga
gospodarskog subjekta Republike Moldove sa sustavom EU-a, s
mogućnošću uzajamnog priznavanja;
nastavka modernizacije carinske službe
Republike Moldove i njezine infrastrukture, te organiziranja osposobljavanja
djelatnika;
dodatnog pojednostavljenja i modernizacije
carinskih upravnih postupaka;
izrade plana za pristupanje Republike Moldove
Konvenciji o zajedničkom provoznom postupku;
suradnje u pogledu carinske kontrole temeljene
na procjeni rizika i dijeljenju relevantnih informacija čime se pridonosi
boljem upravljanju rizicima i sigurnosti opskrbih lanaca, olakšavanju zakonite
trgovine i sigurnosti te sigurnosti uvezene, izvezene robe ili robe u tranzitu;
jačanja dijaloga o borbi protiv prijevara
kako bi se spriječila nezakonita trgovina, uključujući
trošarinskih proizvoda, osobito povećanom suradnjom u okviru Protokola o
uzajamnoj upravnoj pomoći u carinskim stvarima;
usklađivanja zakonodavstva Republike
Moldove o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva s pravom EU-a.
Pravila o podrijetlu
Stranke će surađivati u pripremi
provedbe pravila o podrijetlu koja će biti primjenjiva na temelju
relevantnog protokola uz budući Sporazum o pridruživanju. Suradnja će
uključivati rad u cilju:
pomaganja Republici Moldovi u postupku
pristupanja regionalnoj konvenciji o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima
o podrijetlu;
omogućavanja osposobljavanja unutar
carinske službe Republike Moldove u pogledu certificiranja i provjere
povlaštenog podrijetla;
rasprave i, ako je potrebno, preispitivanja
postojećih postupaka koje carinska služba Republike Moldove primjenjuje
pri certificiranju i provjeri podrijetla robe;
Poslovni nastan, trgovina uslugama i
elektronička trgovina
Stranke će nastaviti dijalog o poslovnom
nastanu, trgovini uslugama i elektroničkoj trgovini u skladu s odredbama
navedenim u budućem Sporazumu o pridruživanju. Nadalje, stranke će se
pripremiti za ispunjenje obveza u području usluga, kako je predviđeno
u prilozima budućem Sporazumu o pridruživanju. Suradnja će
uključivati rad u cilju:
osiguravanja osposobljavanja i
odgovarajućih administrativnih kapaciteta kako bi se moglo nositi s
planiranim usklađivanjem zakonodavstva;
rasprave o područjima u kojima bi se
osposobljavanje, izgradnja kapaciteta i stručna znanja trebali
omogućiti;
osiguravanja redovite razmjene informacija u
pogledu predviđene ili postojeće zakonodavne djelatnosti u
područjima odabranima za usklađivanje i vođenja dijaloga o tome.
Tekuća plaćanja i kretanje
kapitala
Stranke će nastaviti dijalog o kretanju
kapitala i plaćanjima, posebno u cilju praćenja usklađenosti sa
svim postojećim obvezama, i pripremu za provedbu budućeg Sporazuma o
pridruživanju.
Javna nabava
Stranke će surađivati u pripremi
Republike Moldove za provedbu poglavlja o javnoj nabavi budućeg Sporazuma
o pridruživanju i povezanih reformi. Suradnja će uključivati rad u
cilju:
razvoja potrebnih kompetencija i
administrativnog kapaciteta u tijelima odgovornima za nadgledanje provedbe
politike javne nabave radi usklađivanja zakonodavstva s pravom EU-a;
početka izrade strategije javne nabave
Republike Moldove;
osiguravanja dostatnog administrativnog
kapaciteta neovisnog revizorskog tijela za omogućavanje učinkovitih
pravnih lijekova u skladu s direktivama 89/665 i 92/13 kako su izmijenjene
Direktivom 2007/66;
pružanja točnih i pravovremenih
informacija o razvoju događaja u zakonodavstvu Republike Moldove, posebno
za planirano zakonodavno djelovanje koje utječe na politiku javne nabave i
njezinu provedbu.
Prava intelektualnog vlasništva (IPR)
Stranke će surađivati u pripremi
usklađivanja zakonodavstva Republike Moldove s pravom EU-a i
međunarodnim standardima u pogledu zaštite prava intelektualnog
vlasništva, kako je navedeno u budućem Sporazumu o pridruživanju. Suradnja
će uključivati rad u cilju:
osiguravanja nositeljima prava iz obiju
stranaka odgovarajuće i učinkovite razine zaštite njihovih IPR-ova i
prikladne mjere za provedbu tih prava;
jačanja provedbenih kapaciteta nadležnih
vladinih tijela i izvršnih agencija, uključujući carinsku službu
Republike Moldove, i redovitog izvješćivanja o stanju administrativnog
kapaciteta;
osiguravanja pravilnog funkcioniranja
pravosudnog sustava kako bi se zajamčio pristup pravdi nositeljima prava,
i dostupnosti i učinkovite provedbe sankcija;
konsolidiranja odgovarajućih institucionalnih
struktura, te ureda za prava industrijskog vlasništva,  zaštitu autorskih prava
i udruga za kolektivno ostvarivanje prava; jačanja suradnje s tijelima iz
trećih zemalja i industrijskim udruženjima;
poduzimanja koraka kako bi se podigla svijest
građana u području zaštite intelektualnog vlasništva i osiguravanja
učinkovitog dijaloga s nositeljima prava;
izrade akcijskog plana za provedbu prava EU-a
i relevantnih standarda u tom području te razvoja nadzornih alata za
primjenu i provedbu IPR-ova koji će se primjenjivati u okviru budućeg
Sporazuma o pridruživanju;
provedbe standarda ugrađenih u Direktivu
2004/48/EZ i Uredbu (EU) br. 608/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
od 12. lipnja 2013. o carinskoj provedbi prava intelektualnog vlasništva;
poduzimanja učinovitih mjera protiv
krivotvorenja i piratstva i osiguravanja učinkovite provedbe izvršnog
zakonodavstva i sankcija protiv povreda prava intelektualnog vlasništva na
temelju strategije u području IPR-a do 2020., te izrade redovitih izvješća
na temelju konkretnih i mjerljivih ciljeva i podataka.
Tržišno natjecanje
Stranke će surađivati u pripremi
provedbe poglavlja o tržišnom natjecanju budućeg Sporazuma o pridruživanju
i povezanih reformi. Suradnja će uključivati rad u cilju:
osiguravanja da institucionalni okvir i
administrativni kapacitet Republike Moldove jamče učinkovitu provedbu
zakonodavstva u području tržišnog natjecanja;
jačanja dijaloga o iskustvu u
provođenju zakonodavstva u tom području te o drugim zakonodavnim
kretanjima povezanima s tržišnim natjecanjem, uključujući
omogućavanjem osposobljavanja za djelatnike nadležnih tijela i ad-hoc savjetima
stručnjaka o općoj provedbi pravila o državnim potporama.
Transparentnost
Stranke će posebnu pozornost posvetiti
radu u cilju:
pripreme za ispunjenje obveza o
transparentnosti u donošenju politika povezanih s trgovinom te razmatranja
potrebnih mehanizama koje će trebati uspostaviti u tu svrhu;
rasprave o najboljoj praski i iskustvima u
transparentnom donošenju odluka;
razmjene informacija i pružanja odgovarajućeg
osposobljavanja, uključujući o mehanizmima komunikacije i
savjetovanjima s dionicima;
održavanja seminara i drugih događaja za
širu javnost u cilju objašnjenja provedbe budućeg Sporazuma o
pridruživanju i postupka usklađivanja.
Trgovina i održiv razvoj
Stranke će sudjelovati u dijalogu o
pitanjima obuhvaćenima poglavljem o trgovini i održivom razvoju
budućeg Sporazuma o pridruživanju. To će uključivati rad u
cilju:
razmjene informacija o provedbi relevantnog
okvira unutarnje politike ili međunarodnih obveza povezanih s održivim
razvojem;
rasprave o budućem ispunjenju obveza iz
tog poglavlja u odnosu na uključenost dionika i dijalog s civilnim
društvom;
razmjene najbolje prakse i relevantnog
iskustva,
Stranke će imati na umu da su prioriteti
povezani s pravima sindikata i temeljnim standardima rada iz odjeljka 2.1 i
prvi prioritet utvrđen u odjeljku 2.6 veoma važni za provedbu poglavlja
„Trgovina i održivi razvoj” te bi njima stoga trebao pristupiti u kontekstu tog
dijela Sporazuma o pridruživanju.
[1]               Akcijski plan za potporu demokratskim reformama u
Republici Moldovi 2013.- 2016., 20. studenoga 2013.


				|

		52015PC0133

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o predaji, uime Europske Unije, prijedloga za uvrštavanje dodatnih kemikalija u Prilog A Stockholmskoj konvenciji o postojanim organskim onečišćujućim tvarima /* COM/2015/0133 final - 2015/0066 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Stockholmska konvencija o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima (Konvencija), koja je odobrena Odlukom
Vijeća 2006/507/EZ[1],
stupila je na snagu 17. svibnja 2004. Konvencijom se žele zaštititi ljudsko
zdravlje i okoliš od postojanih organskih onečišćujućih tvari
(POP). Konvencijom se osigurava okvir, na temelju načela predostrožnosti,
za uklanjanje proizvodnje, uporabe, uvoza i izvoza trenutačno 23
prioritetne postojane organske onečišćujuće tvari, sigurno
rukovanje njima i njihovo zbrinjavanje te uklanjanje ili smanjivanje ispuštanja
određenih nenamjernih postojanih organskih onečišćujućih
tvari.
Uredbom (EZ) br. 850/2004 o postojanim
organskim onečišćujućim tvarima[2]
u zakonodavstvu Unije provode se obveze utvrđene Konvencijom i Protokolom
o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (dalje u tekstu:
„Protokol”) uz Konvenciju iz 1979. o dalekosežnom prekograničnom
onečišćenju zraka, odobrenim Odlukom Vijeća 2004/259/EZ[3].
Člankom 8. stavkom 1.
Konvencije propisuje se da svaka stranka može podnijeti prijedlog Tajništvu za
upis kemikalije u priloge A, B ili C Konvenciji, koji će revidirati Odbor
za preispitivanje postojanih organskih onečišćujućih tvari (POP
RC) u skladu s člankom 8. stavcima 3. i  4. Prijedlog
sadržava informacije navedene u Prilogu D. Postupak donošenja izmjena priloga
reguliran je člankom 22. Konvencije.
Prema dostupnim znanstvenim informacijama i
revizijskim izvješćima te uzimajući u obzir kriterije provjere
utvrđene u Prilogu D Konvenciji, perfluorooktanska kiselina (PFOA), soli
PFOA-e i tvari srodne PFOA-i iz kojih razlaganjem može nastati PFOA u ekološkim
uvjetima odlikuju se karakteristikama postojanih organskih
onečišćujućih tvari. U nastavku, upućivanje na „PFOA-u i
njezine spojeve” označava sve oblike opisane u ovom odlomku.
Nedavnom analizom tržišta[4] provedenom uime
Europske komisije utvrđeno je da je u Uniji 2010. aktivno poslovalo samo
jedno poduzeće koje je proizvodilo amonijev pentadekafluorooktanoat
(APFO). To je poduzeće najavilo prestanak proizvodnje APFO-a od kolovoza
2010. i prestanak njegove prodaje od studenoga 2010.  Analizom tržišta
utvrđeno je i da se PFOA i APFO u Uniji uglavnom upotrebljavaju u
proizvodnji fluoropolimera i fluoroelastomera[5]
te da u toj fazi te tvari ulaze u okoliš.
Nakon jednoglasnog sporazuma Odbora država
članica EU-a 20. lipnja 2013. u skladu s Uredbom (EZ) br. 1907/2006
Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i
ograničavanju kemikalija (REACH)[6],
PFOA i APFO dodani su na EU-ov popis tvari uvrštenih u postupak davanja
autorizacije[7]
jer su proglašene posebno zabrinjavajućim tvarima. PFOA i APFO
utvrđeni su kao posebno zabrinjavajuće tvari na temelju dosjea[8] koji je pripremila
Njemačka u skladu s Prilogom XV. Uredbi (EZ) br. 1907/2006.  Iz
znanstvenih podataka predstavljenih u ovom dosjeu vidljivo je da PFOA i APFO
odgovaraju kriterijima iz članka 57. točke (c) kao reproduktivno
toksične stvari kategorije 1B, a posebice je vidljivo i da odgovaraju
kriterijima iz članka 57. točke (d) uredbe REACH kao tvari koje
su postojane, bioakumulativne i toksične (PBT).
U listopadu 2013. PFOA i APFO su u
Prilogu VI. Uredbi (EZ) br. 1272/2008 o razvrstavanju,
označivanju i pakiranju tvari i smjesa (dalje u tekstu: CLP)[9], kako je izmijenjena
Uredbom komisije (EU) br. 944/2013[10],
usklađeno razvrstani kao karcinogene tvari 2. kategorije, reproduktivno
toksične tvari 1B kategorije i tvari sa specifičnim toksičnim
učinkom na ciljane organe, odnosno jetru, uslijed ponavljanog izlaganja 1.
kategorije (STOT RE 1 jetra). Nakon tog razvrstavanja zabranjuje se stavljanje
na tržište i uporaba PFOA-e i APFO-a u Uniji pojedinačno ili u smjesama
radi opskrbe šire javnosti od 1. siječnja 2015., u skladu s Uredbom
(EZ) br. 1907/2006, kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 317/2014[11].
Njemačka i norveška nadležna tijela otad
su zajednički sastavila dosje u skladu s Prilogom XV. Uredbi REACH
kako bi se predložilo uvrštavanje spojeva PFOA-e u proces ograničavanja u
okviru Uredbe REACH. Taj dosje za uvođenje ograničenja[12] predan je ECHA-i
17. listopada 2014., a njime se predlaže ograničavanje proizvodnje,
uporabe i stavljanja na tržište spojeva PFOA-e u smjesama ili pojedinačno
ili kao sastavnih dijelova drugih tvari, u mješavinama ili proizvodima.
Spojevi PFOA-e upotrebljavaju se u
različitim potrošačkim proizvodima te u industriji zbog svojih
izvanrednih tehničkih svojstava (odbijaju vodu, ulje i masnoće).
Uslijed takve uporabe dolazi do opsežnog oslobađanja PFOA-e, njezinih soli
i srodnih tvari u okoliš. Globalno su izvori PFOA-e znatno smanjeni u SAD-u,
Japanu i Uniji. Međutim, važno je napomenuti da se proizvodnja
fluoropolimera premješta u države poput Rusije i Kine te se pretpostavlja da se
velik dio fluoropolimera još uvijek proizvodi pomoću PFOA-e. To je vidljivo
u potrošačkim proizvodima koji sadrže PFOA-u, a često se uvoze iz
zemalja izvan Unije. Svjetsko tržište fluoropolimera neprekidno raste (5 –
6 % godišnje).
U dosjeu se na temelju dostupnih informacija
procjenjuje da se trenutačno u Uniju godišnje uvozi 40 tona (t/a) PFOA-e i
njezinih soli. Osim toga, procjenjuje da se u Uniji proizvodi 100 – 1000 t/a
tvari srodnih PFOA-i te da se u Uniju uvozi dodatnih 100 – 1000 t/a. Povrh
toga, tvari srodne PFOA-i ulaze u Uniju u uvezenim proizvodima kao što je
tekstil. Smatra se da se u takvim proizvodima nalaze znatne količine tvari
srodnih PFOA-i.
U dosjeu za uvođenje ograničenja u
Prilogu XV. navode se dokazana PBT svojstva PFOA-e i njezinih spojeva, vidljiva
iz gore navedenih razvrstavanja u okvirima uredbi REACH i CLP, a istražuje se i
njihov potencijal dalekosežnog prijenosa kroz okoliš (LRT). U dosjeu se
upućuje na izvješće koje je sastavio OECD 2006., a u njemu se
zaključuje da PFOA i njezini spojevi podliježu dalekosežnom prijenosu kroz
okoliš te da su pronađeni u udaljenim područjima poput Arktika[13]. U dosjeu se
zaključuje da je time potvrđeno da emisije PFOA-e i njezinih spojeva
predstavljaju prekogranični problem onečišćenja.
S obzirom na trenutačno dostupne
informacije u vezi s PBT i LRT svojstvima PFOA-e i njezinih spojeva te na
temelju gore navedenih studija i izvješća, predlaže se da PFOA i njezini
spojevi ispunjavaju kriterije iz Priloga D Konvenciji te ih stoga treba
smatrati postojanim organskim onečišćujućim tvarima.
PFOA i njezini spojevi i dalje se proizvode, upotrebljavaju
ili nenamjerno emitiraju u znatnim količinama u trećim zemljama. S
obzirom na potencijal za dalekosežni prijenos tih kemikalija kroz okoliš, mjere
poduzete na nacionalnoj razini ili na razini Unije nisu dovoljne za osiguranje
visoke razine zaštite okoliša i ljudskog zdravlja te je nužno šire
međunarodno djelovanje.
S obzirom na sljedeću sjednicu Odbora za
preispitivanje postojanih organskih onečišćujućih tvari (POPRC)
u listopadu 2015., primjereno je da Komisija uime Unije podnese tajništvu Stockholmske
konvencije prijedlog za uvrštavanje PFOA-e i njezinih spojeva u Prilog A. To
će se stajalište zauzeti uime Unije u svrhu članka 218.
stavka 9. UFEU-a.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
Nadležna tijela država članica EU-a u
srpnju 2014. podržala su dokument[14]
o zajedničkom razumijevanju Konvencije, Protokola i Uredbe REACH.
Odluka o podnošenju prijedloga za uvrštavanje
PFOA-e i njezinih spojeva u Prilog A Konvenciji temelji se na zaključcima
iz tog dokumenta o zajedničkom razumijevanju u kojem se navodi da se
postupak uvrštavanja tvari u Prilog XVII. (ograničenje) Uredbi REACH može
provoditi istovremeno s postupkom uvrštavanja tvari u jedan od priloga
Konvenciji te, nadalje, da se dovršenjem postupka ograničavanja tvari u
okviru REACH-a može pospješiti razvoj stajališta EU-a za konferenciju stranaka
na kojoj će se odlučivati o uvrštavanju te tvari.
Ako se predloži uvrštavanje PFOA-e i njezinih
spojeva u Prilog A Konvenciji, započet će daljnje razdoblje
savjetovanja i ocjenjivanja sa zainteresiranim dionicima i drugim
zainteresiranim strankama Konvencije.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Slijedom tog prijedloga sastavit će se
informativni dosje u skladu s odredbama članka 8. stavka 1. i
kriterijima iz Priloga D Konvenciji, nakon čega će se tajništvu
Konvencije poslati prijedlog za dodavanje PFOA-e i njezinih spojeva u Prilog A
Konvenciji.
2015/0066 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o predaji, uime Europske Unije, prijedloga za
uvrštavanje dodatnih kemikalija u Prilog A Stockholmskoj konvenciji o
postojanim organskim onečišćujućim tvarima
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 191. stavak 1., u vezi s
člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Unija je ratificirala
Stockholmsku konvenciju o postojanim organskim onečišćujućim
tvarima (dalje u tekstu: „Konvencija”) 16. studenoga 2004. Odlukom
Vijeća 2006/507/EZ od 14. listopada 2004. o sklapanju Stockholmske
konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima uime
Europske zajednice[15].
(2)       Kao stranka Konvencije, Unija
može dati prijedloge za izmjene i dopune priloga Konvenciji. U Prilogu A
Konvenciji navode se postojane organske onečišćujuće tvari koje
treba ukloniti.
(3)       Prema dostupnim znanstvenim
informacijama i revizijskim izvješćima te uzimajući u obzir kriterije
provjere utvrđene u Prilogu D Konvenciji, perfluorooktanska kiselina
(PFOA), njezine soli i srodne tvari iz kojih razlaganjem može nastati PFOA u
ekološkim uvjetima (dalje u tekstu: „PFOA i njezini spojevi”) odlikuju se
karakteristikama postojanih organskih onečišćujućih tvari.
(4)       U skladu s
člankom 59. stavkom 1. i dosjeom iz Priloga XV.[16] Uredbi (EZ)
br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji,
evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH)[17], PFOA i njezina
amonijeva sol (APFO) uvrštene su na popis posebno zabrinjavajućih tvari
jer je utvrđeno da ispunjavaju kriterije iz članka 57.
točke (c) te Uredbe kao reproduktivno toksične tvari kategorije
1.B i posebno kriterije iz članka 57. točke (d) te Uredbe
kao tvari koje su postojane, bioakumulativne i otrovne.
(5)       U skladu s odredbama
članka 69. stavka 4. Uredbe REACH, PFOA i njezini spojevi
trenutačno su predmet dosjea iz Priloga XV.[18], upućenog
Europskoj agenciji za kemikalije, kojim se želi postići ograničavanje
proizvodnje, uporabe i stavljanja na tržište PFOA-e i njezinih spojeva
pojedinačno ili kao sastavnih dijelova drugih tvari, smjesa ili proizvoda.
(6)       PFOA i njezini spojevi široko
se upotrebljavaju diljem svijeta te se otkrivaju posvuda u okolišu. S obzirom
na potencijal za dalekosežni prijenos kroz okoliš PFOA-e, mjere poduzete na
razini Unije nisu dovoljne za osiguranje visoke razine zaštite okoliša i
ljudskog zdravlja te je potrebna šire međunarodno djelovanje.
(7)       Unija bi stoga trebala
podnijeti prijedlog Tajništvu Konvencije za uvrštavanje PFOA-e i njezinih
spojeva u Prilog A Konvenciji. U ovom prijedlogu i stajalištu Unije u vezi s
uvjetima za uvrštavanje PFOA-e i njezinih spojeva u Prilog A Konvenciji treba
uzeti u obzir sve relevantne informacije dobivene u tijeku aktualnog postupka
ograničavanja prema člancima 68. do 73. Uredbe REACH,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1. Unija podnosi prijedlog za upis PFOA-e i
njezinih spojeva u Prilog A Stockholmskoj konvenciji o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima (dalje u tekstu: „Konvencija”).
2. Komisija dostavlja prijedlog uime Unije
Tajništvu Konvencije sa svim potrebnim informacijama u skladu s Prilogom D
Konvenciji.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 209, 31.7.2006., str. 1.
[2]               SL L 158, 30.4.2004., str. 7.
[3]               SL L 81, 19.3.2004., str. 35.
[4]               van der Putte I, Murin M, van Velthoven M, Affourtit F.
2010. Analysis of the risks arising from
the industrial
use of Perfluorooctanoic Acid (PFOA) and Ammonium Perfluorooctanoate (APFO)
and from their
use in consumer articles. Evaluation of the risk reduction measures for
potential
restrictions on
the manufacture, placing on the market and use of PFOA and APFO. Europska
komisija, Glavna
uprava za poduzetništvo i industriju.
[5]               Fluoropolimeri su plastični materijali visokih
performansi, a fluoroelastomeri su sintetičke gume visokih performansi.
[6]               SL L 396, 30.12.2006., str. 1.
[7]               ED/69/2013 – dokument je dostupan na sljedećoj
adresi: http://echa.europa.eu/documents/10162/b54352de-0f2f-454c-bc83-04f191c560b7
[8]               Dokument je dostupan na
sljedećoj adresi:   http://echa.europa.eu/documents/10162/1b26b219-6783-4981-9acf-154d620937b4
[9]               SL L 353, 31.12.2008., str. 1.
[10]             Uredba Komisije (EU) br. 944/2013 (5. prilagodba
tehničkom napretku (ATP) Uredbe (EZ) br. 1272/2008) (SL L 261,
3.10.2013., str. 5.).
[11]             Uredba Komisije (EU) br. 317/2014 o izmjeni Uredbe
(EZ) br. 1907/2006 u pogledu njezina Priloga XVII. (CMR tvari) (SL
L 93, 28.3.2014., str. 24.).
[12]             Izvješće o ograničenju za PFOA-u koje su
sastavile Njemačka i Norveška objavljeno je 17.12.2014. na web-mjestu
ECHA-e. Dostupno je na sljedećoj adresi: http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration
[13]             OECD, 2006. SIDS Initial Assessment Report after SIAM 22 -
Ammonium Perfluorooctanoate & Perfluorooctanic Acid, str. 1 – 210.
[14]             CA/29/2014 – podržan na 15. sastanku nadležnih tijela za
REACH i CLP (CARACAL) u srpnju 2014.
[15]             SL L 209, 31.7.2006.,
str. 1.
[16]             Dokument je dostupan na sljedećoj adresi:   http://echa.europa.eu/documents/10162/1b26b219-6783-4981-9acf-154d620937b4
[17]             Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i
ograničavanju kemikalija (REACH) (SL L 369, 30.12.2006., str. 1).
[18]             Izvješće o ograničenju za PFOA-u koje su
sastavile Njemačka i Norveška objavljeno je 17.12.2014. na web-mjestu
ECHA-e. Dostupno na sljedećoj adresi: http://www.echa.europa.eu/web/guest/restrictions-under-consideration