               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 15.6.2018.
            COM(2018) 477 final
            2018/0255(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o financijskim doprinosima koje države članice trebaju platiti radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući drugi obrok za 2018.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Prijedlog se odnosi na nacrt Odluke Vijeća o 2. obroku financijskih doprinosa Europskom razvojnom fondu (ERF) koji države članice trebaju platiti 2018.

                  U nastavku se navode pravila na temelju kojih se upravlja jedanaestim ERF-om i ostalim još otvorenim ERF-ovima (tj. osmim, devetim i desetim ERF-om):

                  Trenutačni sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (dalje u tekstu: Sporazum o partnerstvu AKP-EU), kako je zadnje izmijenjen
                     1
                  ,

                  Interni sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije, koji se sastaju u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije
                     2
                   (dalje u tekstu: Interni sporazum o 11. ERF-u),

                  Uredba Vijeća (EU) 2015/323 o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond
                     3
                   (dalje u tekstu: Financijska uredba o 11. ERF-u).

                  Navedeni dokumenti sadržavaju višegodišnje obveze država članica u smislu pružanja financijske potpore riznici ERF-a. U Financijskoj uredbi o 11. ERF-u navodi se da su države članice obvezne redovito plaćati doprinose u riznicu ERF-a na temelju unaprijed određenih financijskih obveza. Redoviti doprinosi plaćaju se na temelju tehničkih odluka Vijeća u kojima je propisana provedba prethodno odlučenih financijskih obveza.

                  Zbog toga neki naslovi u obrazloženju nisu primjenjivi na pozive za redovite doprinose kao što je ovaj.

               2.PRAVNI ELEMENTI

               •Pravna osnova

                  Člankom 7. Internog sporazuma o 11. ERF-u propisan je postupak na temelju kojeg se određuju doprinosi država članica ERF-u.

                  U skladu s člankom 21. stavkom 3. Financijske uredbe o 11. ERF-u Komisija predstavlja svoj prijedlog o doprinosima država članica u vezi s drugim obrokom do 15. lipnja. Vijeće mora odlučiti o tom prijedlogu najkasnije 21 kalendarski dan nakon predstavljanja prijedloga.

                  U članku 21. stavku 4. Financijske uredbe o 11. ERF-u navedena su pravila u vezi sa sadržajem prijedloga Komisije.

               •Drugi pravni elementi

                  U skladu s člankom 21. stavkom 7. Financijske uredbe o 11. ERF-u odvojeno se utvrđuju iznos kojim upravlja Europska komisija i iznos kojim upravlja Europska investicijska banka (EIB).

                  U skladu s člankom 52. Financijske uredbe o 11. ERF-u, EIB je Europskoj komisiji poslao svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.

                  U skladu s člankom 22. stavkom 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u u okviru poziva za doprinose prvo se iskorištavaju raspoloživi iznosi iz prethodnih ERF-ova, jedan za drugim. Stoga se pozivi za doprinose u ovom prijedlogu odnose na iznose na temelju 10. ERF-a koji su utvrđeni za EIB i iznose na temelju 11. ERF-a koji su utvrđeni za Europsku komisiju.

                  Člankom 23. stavkom 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u predviđa se da će se od države članice koja obrok doprinosa ne plati u roku zahtijevati plaćanje kamate na neplaćeni iznos; u istom je članku utvrđen i način plaćanja kamata.

               3.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog nema utjecaja na proračun.

               2018/0255 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o financijskim doprinosima koje države članice trebaju platiti radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući drugi obrok za 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Interni sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije, koji se sastaju u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije
                  4
                (dalje u tekstu: Interni sporazum), a posebno njegov članak 7.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2015/323 od 2. ožujka 2015. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond (dalje u tekstu: Financijska uredba o 11. ERF-u)
                  5
               , a posebno njezin članak 21. stavak 3. i članak 21. stavak 4.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s postupkom utvrđenim u člancima 21. do 24. Financijske uredbe o 11. ERF-u Europska komisija mora do 15. lipnja 2018. predstaviti prijedlog kojim se utvrđuje (a) iznos drugog obroka doprinosa za 2018., (b) revidirani godišnji doprinos za 2018. kad godišnji iznos odstupa od stvarnih potreba.

               (2)U skladu s člankom 52. Financijske uredbe o 11. ERF-u Europska investicijska banka poslala je Europskoj komisiji 15. travnja 2018. svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.

               (3)U članku 22. stavku 1. Financijske uredbe o 11. ERF-u propisano je da se u okviru poziva na doprinose prvo iskorištavaju iznosi osigurani u prethodnim ERF-ovima. Stoga bi trebalo uputiti poziv za sredstva u okviru 10. ERF-a za EIB i 11. ERF-a za Komisiju.

               (4)Odlukom (EU) 2017/2171
                  6
                Vijeće je 20. studenoga 2017. na prijedlog Europske komisije donijelo odluku o utvrđivanju gornje granice godišnjeg doprinosa država članica ERF-u za 2018. na 4 550 000 000 EUR za Europsku komisiju, odnosno na 250 000 000 EUR za Europsku investicijsku banku,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Pojedinačni doprinosi za Europski razvojni fond koje Europskoj komisiji i Europskoj investicijskoj banci trebaju platiti države članice kao drugi obrok za 2018. navedeni su u tablici u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Iznos godišnjeg doprinosa država članica ERF-u za 2018. revidira se i iznosi 4 500 000 000 EUR. Iznos se dijeli na 4 250 000 000 EUR za Komisiju i 250 000 000 za EIB.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europske unije.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

                     (2)

                        SL L 210, 6. 8. 2013., str. 1.

                     (3)

                        SL L 58, 3.3.2015., str. 17.–38.

                     (4)

                        SL L 210, 6. 8. 2013., str. 1.

                     (5)

                        SL L 58, 3.3.2015., str. 17.–38.

                     (6)

                        SL L 306, 22.11.2017., str. 21.–23.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,15.6.2018.
            COM(2018) 477 final
            PRILOG
            Prijedlogu
            ODLUKE VIJEĆA
            o financijskim doprinosima koje države članice trebaju platiti radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući drugi obrok za 2018.

               PRILOG

                        DRŽAVE ČLANICE

                        Ključni postotak za 10. ERF

                        Ključni postotak za 11. ERF

                        2. obrok za 2018. (EUR)

                        Ukupno

                        Komisija

                        EIB

                        11. ERF

                        10. ERF

                        BELGIJA

                        3,53

                        3,24927

                        42 240 510,00

                        3 530 000,00

                        45 770 510,00

                        BUGARSKA

                        0,14

                        0,21853

                        2 840 890,00

                        140 000,00

                        2 980 890,00

                        ČEŠKA

                        0,51

                        0,79745

                        10 366 850,00

                        510 000,00

                        10 876 850,00

                        DANSKA

                        2,00

                        1,98045

                        25 745 850,00

                        2 000 000,00

                        27 745 850,00

                        NJEMAČKA

                        20,50

                        20,57980

                        267 537 400,00

                        20 500 000,00

                        288 037 400,00

                        ESTONIJA

                        0,05

                        0,08635

                        1 122 550,00

                        50 000,00

                        1 172 550,00

                        IRSKA

                        0,91

                        0,94006

                        12 220 780,00

                        910 000,00

                        13 130 780,00

                        GRČKA

                        1,47

                        1,50735

                        19 595 550,00

                        1 470 000,00

                        21 065 550,00

                        ŠPANJOLSKA

                        7,85

                        7,93248

                        103 122 240,00

                        7 850 000,00

                        110 972 240,00

                        FRANCUSKA

                        19,55

                        17,81269

                        231 564 970,00

                        19 550 000,00

                        251 114 970,00

                        HRVATSKA

                        0,00

                        0,22518

                        2 927 340,00

                        0,00

                        2 927 340,00

                        ITALIJA

                        12,86

                        12,53009

                        162 891 170,00

                        12 860 000,00

                        175 751 170,00

                        CIPAR

                        0,09

                        0,11162

                        1 451 060,00

                        90 000,00

                        1 541 060,00

                        LATVIJA

                        0,07

                        0,11612

                        1 509 560,00

                        70 000,00

                        1 579 560,00

                        LITVA

                        0,12

                        0,18077

                        2 350 010,00

                        120 000,00

                        2 470 010,00

                        LUKSEMBURG

                        0,27

                        0,25509

                        3 316 170,00

                        270 000,00

                        3 586 170,00

                        MAĐARSKA

                        0,55

                        0,61456

                        7 989 280,00

                        550 000,00

                        8 539 280,00

                        MALTA

                        0,03

                        0,03801

                        494 130,00

                        30 000,00

                        524 130,00

                        NIZOZEMSKA

                        4,85

                        4,77678

                        62 098 140,00

                        4 850 000,00

                        66 948 140,00

                        AUSTRIJA

                        2,41

                        2,39757

                        31 168 410,00

                        2 410 000,00

                        33 578 410,00

                        POLJSKA

                        1,30

                        2,00734

                        26 095 420,00

                        1 300 000,00

                        27 395 420,00

                        PORTUGAL

                        1,15

                        1,19679

                        15 558 270,00

                        1 150 000,00

                        16 708 270,00

                        RUMUNJSKA

                        0,37

                        0,71815

                        9 335 950,00

                        370 000,00

                        9 705 950,00

                        SLOVENIJA

                        0,18

                        0,22452

                        2 918 760,00

                        180 000,00

                        3 098 760,00

                        SLOVAČKA

                        0,21

                        0,37616

                        4 890 080,00

                        210 000,00

                        5 100 080,00

                        FINSKA

                        1,47

                        1,50909

                        19 618 170,00

                        1 470 000,00

                        21 088 170,00

                        ŠVEDSKA

                        2,74

                        2,93911

                        38 208 430,00

                        2 740 000,00

                        40 948 430,00

                        UJEDINJENA KRALJEVINA

                        14,82

                        14,67862

                        190 822 060,00

                        14 820 000,00

                        205 642 060,00

                        UKUPNO EU-28

                        100,00

                        100,00

                        1 300 000 000,00

                        100 000 000,00

                        1 400 000 000,00


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.8.2018.
            COM(2018) 565 final
            2018/0297(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na sastanku sudionica Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima („sastanak sudionica”) u vezi s predviđenim donošenjem odluke o zahtjevu Turske da postane sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj („OECD”).

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Riječ je o prijateljskom dogovoru između EU-a, SAD-a, Kanade, Japana, Koreje, Norveške, Švicarske, Novog Zelanda i Australije čija je svrha osigurati okvir za pravilnu uporabu službeno podupiranih izvoznih kredita. U praksi to znači osiguravanje ravnopravnih tržišnih uvjeta (pri čemu se tržišno natjecanje temelji na cijeni i kvaliteti izvezene robe, a ne odobrenim financijskim uvjetima) i nastojanje da se uklone subvencije i narušavanja trgovine povezana sa službeno podupiranim izvoznim kreditima. Sporazum je stupio na snagu u travnju 1978. na neodređeno vrijeme te iako ima administrativnu podršku tajništva OECD-a, nije akt OECD-a
                  1
               .

               Sporazum se redovito ažurira kako bi se uzela u obzir kretanja u području tehnologije i politika koja utječu na izvozne kredite u različitim sektorima. Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća Sporazum je prenesen u zakonodavstvo EU-a te je time postao pravno obvezujući u EU-u
                  2

                  3
               . Ažuriranja se ugrađuju u zakonodavstvo EU-a putem delegiranih akata u skladu s člankom 2. te uredbe.

               2.2.Sastanak sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               U članku 67. Sporazuma predviđa se da „sudionice redovito preispituju funkcioniranje Sporazuma. U okviru revizije sudionice, među ostalim, preispituju postupke o slanju obavijesti, provedbu i djelovanje sustava DDR, pravila i postupke o vezanoj pomoći, pitanja prilagođavanja, prethodno preuzete obveze i mogućnosti šireg sudjelovanja u Sporazumu”.

               Europska komisija zastupa Uniju na sastanku sudionica na kojem se donose odluke o svim izmjenama Sporazuma konsenzusom. Stajalište Unije donosi Vijeće i o njemu se raspravlja s državama članicama koje su zastupljene u radnoj skupini Vijeća o izvoznim kreditima
                  4
               .

               2.3.Predviđeni akt sa sastanka sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               U članku 3. Sporazuma predviđeno je da  „Postojeće sudionice mogu pozvati ostale članice OECD-a i zemlje nečlanice da postanu sudionice”. Turska je članica OECD-a od 2. kolovoza 1961.

               Dopisom od 20. rujna 2017. upućenom predsjedavajućem na sastanku sudionica Sporazuma, Turska je zatražila da postane sudionica Sporazuma.

               O zahtjevu Turske raspravljalo se na zatvorenoj sjednici sastanka sudionica 15. studenoga 2017. Odluka nije donesena jer sudionice, uključujući EU, nisu dogovorile stajalište o tome.

               U tjednu od 12. studenoga 2018. sastanak sudionica Sporazuma treba donijeti odluku o tom zahtjevu Turske („predviđeni akt”).

               Predviđeni akt postat će obvezujući za stranke u skladu s člankom 67. Sporazuma.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Turska je promatrač u Sporazumu od 2006.

               Turska već ima obvezu usklađivanja sa zakonodavstvom EU-a o politici službeno podupiranih izvoznih kredita u skladu s člankom 12. Sporazuma EU-a i Turske o carinskoj uniji u kojem je predviđeno:

               „Turska u odnosu na zemlje koje nisu članice Zajednice primjenjuje odredbe i provedbene mjere koje su vrlo slične onima u trgovinskoj politici Zajednice utvrđenima u sljedećim uredbama: […] - Odluka Vijeća 93/112/EEZ (službeno podupirani izvozni krediti)
                  5
               ”

               Odluka Vijeća 93/112/EEZ zamijenjena je Uredbom (EU) br. 1233/2011 i, čak i ako se Turska nije u potpunosti uskladila sa zakonodavstvom EU-a o izvoznim kreditima (kako je navedeno u izvješću o Turskoj iz 2016.
                  6
               ), prihvaćanjem Turske kao sudionice Sporazuma OECD-a povećat će pritisak na Tursku da se uskladi s tim pravilima. Budući da se pravila o službeno podupiranim izvoznim kreditima donose konsenzusom  na sastanku sudionica Sporazuma, Turska će u cijelosti biti uključena u postupak donošenja odluke nakon što postane sudionica.

               U konačnici, Turska je članica međunarodne radne skupine o izvoznim kreditima osnovane 2012. radi pregovaranja o novim pravilima o izvoznim kreditima uz sudjelovanje novih zemalja s gospodarstvima u usponu koje nisu članice OECD-a gdje je aktivno sudjelovala i podupirala stajalište EU-a.

               Stoga bi trebalo podržati zahtjev Turske da postane sudionica Sporazuma.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.”

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena u predmetnom slučaju

               Akt koji treba donijeti na sastanku sudionica akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt može se presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a na temelju članka 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ u kojem je navedeno „Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma”.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi i to onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u predmetnom slučaju

               Cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               S obzirom na to da će se aktom sudionica sastanka izmijeniti Sporazum, primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2018/0297 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na sastanku sudionica Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) prenesen je u zakonodavstvo EU-a te je time postao pravno obvezujući u EU-u
                  8

                  9
               .

               (2)U skladu s člankom 3. Sporazuma na sastanku sudionica Sporazuma može donijeti odluku  o pozivanju ostalih članica OECD-a da postanu sudionice Sporazuma.

               (3)Turska je 20. rujna 2017. objavila svoju namjeru da postane sudionica Sporazuma.

               (4)Na 140. sastanku sudionica Sporazuma u tjednu od 12. studenoga 2018. donijet će se odluka o zahtjevu Turske da postane sudionica Sporazuma.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje će se na sastanku sudionica Sporazuma zauzeti u ime Unije jer će predviđena odluka moći presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva Unije na temelju članka 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje će se u ime Unije zauzeti na 140. sastanku sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima jest da se odobri zahtjev Turske da postane sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Kako je utvrđeno člankom 5. Konvencije OECD-a.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

                     (3)

                        Ranije verzije Sporazuma OECD-a već su prenesene u pravo EU-a odlukama Vijeća.

                     (4)

                        Odluka Vijeća o osnivanju Skupine za koordinaciju politike u području osiguranja kredita, kreditnih jamstava i financijskih kredita (SL 66, 27.10.1960., str. 1339/60).

                     (5)

                        SL br. L 44, 22.2.1993., str. 1.

                     (6)

                        SWD(2016) 366 final

                     (7)

                        Presuda Suda Europske unije od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI: EU: C: 2014: 2258, točke od 61. do 64.

                     (8)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

                     (9)

                        U prošlosti su ranije verzije Sporazuma OECD-a već su prenesene u pravo EU-a odlukama Vijeća.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.7.2018.
            COM(2018) 548 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temeljuzahtjeva Nizozemske – EGF/2018/001 NL/Financijske uslužne djelatnosti

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”).

               2.Nizozemska je 23. veljače 2018. podnijela zahtjev EGF/2018/001 NL/Financijske uslužne djelatnosti za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja
                  2
                u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 64 NACE-a Rev. 2 – Financijske uslužne djelatnosti, osim osiguranja i mirovinskih fondova u regijama NL12 – Friesland, NL13 – Drenthe i NL21 – Overijssel, regijama razine NUTS 2 u Nizozemskoj.

               3.Komisija je nakon ocjenjivanja tog zahtjeva, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                           EGF/2018/001

                        NL/Financijske uslužne djelatnosti

                        Država članica

                        Nizozemska

                        Predmetne regije (razina NUTS
                           3
                         2)

                        NL12 – Friesland

                        NL13 – Drenthe

                        NL21 – Overijssel

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        23. veljače 2018.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        23. veljače 2018.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        9. ožujka 2018.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        4. svibnja 2018.

                        Rok za dovršetak ocjenjivanja

                        27. srpnja 2018.

                        Intervencijski kriterij

                        Članak 4. stavak 1. točka (b) Uredbe o EGF-u

                        Broj obuhvaćenih poduzeća

                        20

                        Sektor/sektori gospodarske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           4

                        Odjeljak 64 – Financijske uslužne djelatnosti, osim osiguranja i mirovinskih fondova

                        Referentno razdoblje (devet mjeseci):

                        24. ožujka 2017. – 24. prosinca 2017.

                        Ukupan broj prihvatljivih korisnika

                        1 324

                        Ukupan broj ciljanih korisnika

                        450

                        Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET)

                        0

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        1 908 000

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           5
                         (EUR)

                             79 500

                        Ukupni proračun (EUR)

                        1 987 500

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        1 192 500

               OCJENJIVANJE ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Nizozemska je 23. veljače 2018. podnijela zahtjev

                  EGF/2018/001

               NL/Financijske uslužne djelatnosti, što je unutar 12 tjedana od datuma na koji su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je istog datuma potvrdila primitak zahtjeva te je 9. ožujka 2018. od Nizozemske zatražila dodatne informacije. Te su dodatne informacije dostavljene nakon što je rok od šest tjedana na opravdan zahtjev Nizozemske produljen za dva tjedna. Rok od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 27. srpnja 2018.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Predmetna poduzeća i korisnici

               5.Zahtjev se odnosi na 1 324 radnika koji su proglašeni viškom u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 64 NACE-a Rev. 2 – Financijske uslužne djelatnosti, osim osiguranja i mirovinskih fondova. Otpuštanja su provedena u regijama NL12 – Friesland, NL13 – Drenthe i NL21 – Overijssel
                  6
               , regijama razine NUTS 2.

                        Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju

                        Rabobank

                        981

                        BNP Paribas

                        3

                        ING Bank

                        149

                        SBOT BV

                        3

                        ABN-AMRO

                        112

                        KAS Bank NV

                        2

                        Volksbank/SNS

                        29

                        Pale BV

                        2

                        Kredietbank Nederland

                        11

                        Royal Bank of Scotland

                        2

                        Triodos

                        6

                        CEM Finance BV

                        1

                        F. Van Lanschot Bankers

                        5

                        DNB

                        1

                        Lacent BV

                        5

                        KBC Bank

                        1

                        Santander

                        5

                        Krediet Unie BV

                        1

                        Kempen & Co NV

                        4

                        UBS Europe SE

                        1

                        Ukupan broj poduzeća 20

                        Ukupan broj otpuštanja

                        1 324

                        Ukupan broj samozaposlenih osoba koje su prestale obavljati svoju djelatnost

                        0

                        Ukupan broj prihvatljivih radnika i samozaposlenih osoba

                        1 324

               Intervencijski kriteriji

               Nizozemska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se propisuje najmanje 500 otpuštanja u referentnom razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja djeluju u istom ekonomskom sektoru u odjeljku NACE-a Rev. 2 i smještena su u dvjema susjednim regijama razine NUTS 2 u državi članici. U regiji NL21 – Overijssel, regiji razine NUTS 2, došlo je do 610 otpuštanja. Za ovaj je zahtjev devetomjesečno referentno razdoblje trajalo od 24. ožujka 2017. do 24. prosinca 2017.

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               6.Otpuštanja tijekom referentnog razdoblja, kojih je bilo 1 324, računala su se od datuma na koji je poslodavac pojedinačno obavijestio svakog radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu.

               7.Ukupan broj prihvatljivih korisnika iznosi 1 324.

               Veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009

               8.Kako bi se uspostavila veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009, Nizozemska je ustvrdila da je ta kriza znatno utjecala na usluge i rad nizozemskih banaka
                  7

                  8

                  9
               .

               9.Profiti su se smanjivali zbog niskih kamatnih stopa, uvedenih kao odgovor na financijsku krizu, strožih regulatornih uvjeta, znatnog pada hipotekarnog tržišta te znatnog smanjenja kreditiranja malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi); stoga je bilo potrebno hitno smanjiti troškove. U izvješću Komisije od 2018. također se navode niske kamatne stope, smanjenje kreditiranja MSP-ova i zaduženost kućanstava u Nizozemskoj
                  10
               .

               10.Od 2006. do 2015. primjetan je znatan pad hipotekarnog tržišta
                  11
               . Od 2016. bilježi se blagi oporavak, iako su razine aktivnosti još znatno niže no prije financijske gospodarske krize. Godišnja stopa rasta novih hipoteka sada je gotovo nula; prije krize 2008. stopa rasta iznosila je od 4 do 5 % godišnje. Dolazak novih igrača kao što su mirovinski fondovi i osiguravatelji dodatno je pridonio smanjenju hipotekarnih aktivnosti banaka.

               11.Tijekom proteklih deset godina vidljivo je znatno smanjenje kreditiranja malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi)
                  12
               . Još uvijek nema oporavka do razina iz 2008.

               12.Banke su stoga smanjivale broj osoblja, uglavnom zatvarajući regionalne urede i prelazeći na internetsko bankarstvo. U razdoblju 2004.–2014.
                  13
                nestala je polovina podružnica, a taj je trend i dalje prisutan. Otpušteni zaposlenici većinom su izravno poslovali s klijentima i bavili se povezanom administracijom.

               13.U sektoru „Financijske uslužne djelatnosti, osim osiguranja i mirovinskih fondova” dosad nisu podneseni zahtjevi EGF-u.

               Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

               14.Niske kamatne stope (niske kamatne marže) izravno su i negativno utjecale na profitabilnost banaka. Povrat profita uglavnom se postiže smanjenjem troškova, zatvaranjem regionalnih ureda i automatizacijom, a sve to radi nastavka poslovanja. Stoga se u svim bankama neprestano smanjuje broj zaposlenih.

               15.Broj otpuštanja u nizozemskom bankarskom sektoru povećao se od travnja 2016. do travnja 2017. za 8,6 %, dok se prosječan broj otpuštanja u svim sektorima smanjio za 12,8 %
                  14
               . Rabobank 2004. je imala 1 434 podružnice; 2014. preostalo ih je 566 (-60 %). U istom razdoblju banka ABN-AMRO zatvorila je 427 podružnica (-57 %)
                  15
               , dok je Volksbank (SNS) zatvorila 14 % svojih regionalnih ureda. Smanjenje broja regionalnih ureda najizraženije je u regijama Friesland, Drenthe i Overijssel. Budući da ING nikad nije imao toliko regionalnih ureda kao druge banke (276), nije ih zatvarao, nego je smanjio broj osoblja u postojećim uredima.

               16.U razdoblju 2010.–2016. ukupni broj zaposlenika u četiri spomenute banke smanjio se s 158 588 na 122 556; riječ je o smanjenju od 23 %
                  16
               .

               17.Nadalje, predviđen je velik broj otpuštanja u bankama ABN-AMRO
                  17
               , ING
                  18
               i Rabobank
                  19
               . Volksbank proteklih godina nije poduzeo opsežnu reorganizaciju ili restrukturiranje te je sada najavio takve planove
                  20
               .

               18.Broj osoba koje primaju naknadu za nezaposlene u tom sektoru više se no utrostručio u razdoblju 2008.–2015.
                  21

                  22
               , a u 2016. broj osoba iz bankarskog sektora koje su se prijavile za naknadu za nezaposlene porastao je za 27,7 %, u usporedbi s 2015., zbog reorganizacije u sektoru. Štoviše, bankarski sektor bio je jedini sektor u kojem je 2016. smanjena zaposlenost; u svim ostalim sektorima bilježi se pad broja novih primatelja naknade za nezaposlene.

               19.Otpušteno je uglavnom osoblje niskog ili srednjeg obrazovanja, primjerice administrativno osoblje i recepcioneri. Na tržištu rada slaba je perspektiva za te vrste zanimanja. U bankarskom sektoru žene uglavnom rade na nižim i srednjim razinama; stoga je nezaposleno više žena (55 %) nego muškaraca (45 %). U bankarskom sektoru 45 % nezaposlenih u dobi je od 55 ili više godina.

               Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               20.Otpuštanja u bankarskom sektoru poseban su problem u trima pogođenim regijama
                  23
               . U sve tri regije nezaposlenost je viša od nacionalnog prosjeka koji iznosi 5,4 %. U regiji Friesland ona iznosi 10,8 %
                  24
               , u regiji Drenthe 7%
                  25
                te u regiji Overijssel 6,3 %
                  26
               . Općenito, 66 % osoba pronašlo je novi posao u roku od godine dana nakon otpuštanja. U bankarskom sektoru samo je 39 % osoba pronašlo novi posao u roku od godine dana
                  27
               .

               21.Prema nizozemskoj agenciji za osiguranje zaposlenika (UWV), izgledi tih zaposlenika da nađu drugi posao u istom sektoru slabi su jer se u njemu ne očekuje porast zaposlenosti. Prema prognozama, 2018. doći će do dodatnog smanjenja zaposlenosti u sektoru
                  28
               .

               22.U regiji Friesland 16 % osoba koje se prijavljuju za naknade za nezaposlenost radilo je unutar bankarskog sektora, a ti se poslovi u regiji više ne traže zbog, među ostalim, zatvaranja regionalnih ureda banaka
                  29
               .

               23.Bankarski sektor u regiji Overijssel drugi je na popisu sektora u kojima se osobe najčešće prijavljuju za naknade za nezaposlenost
                  30
               .

               24.Očekivani učinak otpuštanja u pogođenim područjima povezan je s poteškoćama pri ponovnom zapošljavanju u istom sektoru. UWV savjetuje osobama u bankarskom sektoru u tim trima regijama da razmotre promjenu struke, sektora ili regije
                  31

                  32
               .. Tri pogođene regije nisu toliko industrijalizirane i diversificirane kao druge regije u Nizozemskoj, a većina su poduzeća MSP-ovi
                  33
               .. No postoje nove prilike za zapošljavanje u sektorima zdravstva, IKT-a, logistike, financijskog nadzora i u drugim sektorima.

               25.Otpušteni radnici (1 324) obuhvaćaju nekoliko ranjivih skupina: administrativno/prodajno osoblje (52 % u zahtjevu), žene (59 %) i osobe starije od 55 godina (27 %). Polovina otpuštenih radnika radila je na stručnim/tehničkim poslovima. Stoga je važno podržati brzo ponovno uključivanje otpuštenih radnika na tržište rada jer će sami teško pronaći novi posao.

               26.Nezaposleno osoblje iz bankarskog sektora prosječno prima naknadu za nezaposlenost mnogo dulje od nezaposlenih osoba iz drugih sektora. Štoviše, iz podataka UWV-a vidljivo je da je najmanje 12 % osoba koje su se prijavile za primanje naknade za nezaposlenost prethodno radilo u financijskom sektoru
                  34
               .

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               27.Predviđa se da će 450 radnika proglašenih viškom sudjelovati u mjerama. Ostali radnici koji ispunjavaju uvjete preselit će se u druge sektore ili regije ili će se umiroviti, odnosno sudjelovat će u nacionalnim i lokalnim programima za ponovno zapošljavanje. Podjela ciljanih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika*

                        Spol

                        Muškarci

                        183

                        (40,7 %)

                        Žene

                        267

                        (59,3 %)

                        Državljanstvo

                        građani EU-a

                        450

                        (100,0 %)

                        građani država izvan EU-a

                        0

                        (0 %)

                        Dobna skupina

                        15–24 g.

                        38

                        (8,4 %)

                        25–29 g.

                        50

                        (11,1 %)

                        30–54 g.

                        241

                        (53,6 %)

                        55–64 g.

                        104

                        (23,1 %)

                        stariji od 64 g.

                        17

                        (3,8 %)

               *:% je zaokružen

               Prihvatljivost predloženih mjera

               28.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

               –prihvat: tom će se mjerom sudionici kategorizirati prema vještinama, potencijalu i izgledima za pronalaženje posla. Svaki će prihvat završiti savjetovanjem,

               –pomoć u traženju posla: ta će mjera započeti ponudom programa prilagođenog potrebama. Među ostalim uključivat će pripremu transfernih dokumenata, intenzivnu obuku o procesu prijave za radno mjesto, organizaciju sajmova poslova i intenzivni kontakt s poslodavcima,

               –fond za mobilnost: ta mjera podrazumijeva stvaranje fleksibilnog fonda privremenih poslova za tražitelje posla i poslodavce. Osnovat će se regionalni fondovi za mobilnost posebno za bivše radnike iz bankarskog sektora. Tom će se mjerom (prekvalificiranim) radnicima osigurati radno iskustvo i pomoći im pri predstavljanju novim poslodavcima,

               –osposobljavanje i podučavanje radi poticanja poduzetništva: neki sudionici mogu iskoristiti svoje vještine i iskustvo za pokretanje vlastitog poduzeća. Tom će im se mjerom osigurati osposobljavanje i poduka radi razvoja vještina, sastavljanja održivog poslovnog plana i upućivanja u zakonodavne postupke,

               –osposobljavanje i ponovno osposobljavanje: tom će se mjerom osigurati osposobljavanje, prekvalifikacija i druge mogućnosti obrazovanja za sektor trgovine na malo i za nove profile zanimanja poput prometa, informatičkih usluga, tehničkih zanimanja i ostalog,

               –pomoć pri traženju zamjenskog posla: ta će mjera pružiti profesionalnu orijentaciju, savjetovanje o karijeri i osposobljavanje radi stjecanja vještina,

               –bespovratna sredstva za poticanje poduzetništva: tom će se mjerom osigurati bespovratna sredstva za pokrivanje troškova ulaganja ako sudionik stekne potrebne vještine i ima održiv poslovni plan.

               29.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               30.Nizozemska je dostavila tražene informacije o mjerama koje su, na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora, obvezne za predmetno poduzeće. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Procijenjeni proračun

               31.Predviđeni ukupni troškovi iznose 1 987 500 EUR, a sastoje se od rashoda za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 1 908 000 EUR i rashoda za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja u iznosu od 79 500 EUR.

               32.Ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 192 500 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak po sudioniku*
                        (u EUR)

                        Predviđeni ukupni troškovi

                        (u EUR)

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Prihvat (prihvat)

                        250

                        1 152

                        288 000

                        Pomoć pri traženju zaposlenja (Trajectbegeleiding reintegratie)

                        450

                        900

                        405 000

                        Fond za mobilnost (Mobiliteitspool)

                        175

                        3 200

                        560 000

                        Osposobljavanje i podučavanje radi poticanja poduzetništva (Promotie, cursussen en begeleiding ondernemerschap)

                        20

                        2 000

                        40 000

                        Osposobljavanje i prekvalifikacija (Scholing en cursussen)

                        75

                        3 500

                        262 500

                        Pomoć pri traženju zamjenskog posla (Outplacement begeleiding)

                        35

                        1 500

                        52 500

                        Bespovratna sredstva za poticanje poduzetništva (Toelage ondernemerschap)

                        20

                        15 000

                        300 000

                        Podzbroj (a)

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama

                        –

                        1 908 000

                        (100 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        0

                        0

                        0

                        Podzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama

                        –

                        0

                        (100 %)

                        Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Pripremne aktivnosti

                        –

                        0

                        2. Upravljanje

                        –

                        19 875

                        3. Informiranje i promidžba

                        –

                        39 750

                        4. Nadzor i izvješćivanje

                        –

                        19 875

                        Podzbroj (c)

                        Postotak ukupnih troškova:

                        –

                        79 500

                        (4 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        –

                        1 987 500

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        –

                        1 192 500

               *: brojke su zaokružene

               33.Nizozemska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće premašiti 15 000 EUR po korisniku.

               Razdoblje prihvatljivosti rashoda

               34.Nizozemska je započela s pružanjem usluga prilagođenih potrebama ciljanim korisnicima 1. siječnja 2018. Stoga će rashodi za te mjere biti prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 1. siječnja 2018. do 23. veljače 2020.

               35.Nizozemska od 1. listopada 2017. snosi administrativne troškove provedbe EGF-a. Rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 1. listopada 2017. do 23. kolovoza 2020.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               36.Izvori nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja sredstva su Agencije za osiguranje zaposlenika (UWV), regija, obrazovnih fondova i socijalnih partnera.

               37.Nizozemska je potvrdila da za navedene mjere za koje prima financijski doprinos iz EGF-a neće primati i financijski doprinos iz drugih financijskih instrumenata Unije.

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               38.Nizozemska je navela da je koordinirani paket personaliziranih usluga sastavljen uz blisko savjetovanje s dionicima i socijalnim partnerima kao što su Nizozemska udruga banaka (NVB), Nizozemsko udruženje sindikata u trgovini (FNV) i Nacionalna kršćanska federacija sindikata u trgovini (CNV), posebno u vezi sa sastavljanjem koordiniranog paketa pruženih usluga. Socijalni partneri sudjelovat će i u upravljačkom odboru koji će se osnovati za koordinaciju svih mjera tržišta rada.

               39.Pripremne aktivnosti obuhvaćale su sastanke s predstavnicima sektora, općine Leeuwarden i triju regija. Socijalni partneri i predstavnici bankarskog sektora zajedno s UWV-om utvrdili su prirodu i opseg problema. Pripremljen je plan za povećanje mogućnosti ponovnog zapošljavanja otpuštenih radnika.

               Sustavi upravljanja i nadzora

               40.Zahtjev sadržava opis sustava upravljanja i nadzora u kojem se utvrđuju odgovornosti uključenih tijela. Strukturom je jednak onome za ESF. Troškovi koji se odnose na te aktivnosti uključeni su u ukupne troškove projekta. Nizozemska je obavijestila Komisiju da će projektom upravljati odsjek za provedbu politike u odjelu za usluge, suradnju i provedbu Ministarstva za socijalna pitanja i zapošljavanje).

               41.Financijski nadzor provodit će generalni direktor nizozemske poduzetničke agencije (RVO) unutar Ministarstva za gospodarska pitanja i klimatsku politiku, koje će djelovati kao tijelo za certificiranje. Neovisno revizorsko tijelo bit će središnja državna revizorska služba (Ministarstvo financija).

               42.Vlada regije Drenthe obvezna je voditi provjerljivu administrativnu evidenciju u svrhu revizije.

               Obveze predmetne države članice

               43.Nizozemska je dostavila sva potrebna jamstva u pogledu sljedećeg:

               –u pristupu predloženim mjerama i njihovoj provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije,

               –ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,

               –za predložene mjere neće se primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te će se spriječiti dvostruko financiranje,

               –predložene mjere nadopunjavat će se mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog proračuna

               44.EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020
                  35
               .

               45.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja i predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja financijskog doprinosa za zahtjev iz EGF-a odobri iznos od 1 192 500 EUR, što predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih djelovanja.

               46.Predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  36
               .

               Povezani akti

               47.Komisija će istodobno s podnošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 1 192 500 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               48.Istodobno s donošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva Nizozemske – EGF/2018/001 NL/Financijske uslužne djelatnosti

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  37
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  38
               , a posebno njegovu točku 13.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji („EGF”) pružanje je potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  39
               .

               (3)Nizozemska je 23. veljače 2018. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 64 Statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti u Europskoj zajednici („NACE”)
                  40
                Rev. 2 (Financijske uslužne djelatnosti, osim osiguranja i mirovinskih fondova) u regijama NL12 – Friesland, NL13 – Drenthe i NL21 – Overijssel u Nizozemskoj, regijama razine 2 prema nomenklaturi teritorijalnih jedinica za statistiku. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Nizozemska osigurao financijski doprinos u iznosu od 1 192 500 EUR.

               (5)Kako bi se sredstva iz EGF-a mogla što prije upotrijebiti, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji da bi se osigurao iznos od 1 192 500 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datuma donošenja Odluke]*.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)

                        U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (3)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (4)

                        SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (5)

                        U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (6)

                        Friesland (445), Drenthe (269), Overijssel (610)

                     (7)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (8)

                  https://www.rabobank.com/nl/about-rabobank/results-and-reports/annual-review/2015/organisational-structure/index.html

                     (9)

                  https://www.dnb.nl/en/news/news-and-archive/persberichten-2016/dnb341434.jsp
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2016/html/sp161003.en.html
                  https://www.ecb.europa.eu/press/key/date/2017/html/ecb.sp170510.en.html

                     (10)

                  https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/2018-european-semester-country-report-netherland-en.pdf

                     (11)

                        Izvor:
                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/statistisch-nieuws-2017/dnb358895.jsp

                     (12)

                  https://www.dnb.nl/nieuws/nieuwsoverzicht-en-archief/dnbulletin-2014/dnb309784.jsp

                  Nizozemska udruga banaka – informativni članak o financijskim uslugama iz 2016.
                  https://www.nvb.nl/media/document/000258_od15799-nvb-factsheet-zakelijke-dienstverlening-2016-04-07-def.pdf
                  .

                     (13)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (14)

                        Newsflash Labourmarket, UWV, travanj 2017.

                     (15)

                  https://fd.nl/frontpage/fd-outlook/1086750/hoe-de-bank-uit-de-buurt-verdwijnt-en-straks-elders-weer-verschijnt

                     (16)

                        Izvor: godišnja izvješća banaka ING, ABN-AMRO, RABO-bank i Volksbank.

                     (17)

                        Nekoliko godišnjih izvješća ABN-AMRO 2011.–2016.

                     (18)

                        Godišnja izvješća ING Bank 2015. i 2016.

                     (19)

                        Homas Escritt i Toby Sterling (11. prosinca 2015.).
                  „Rabobank to cut 9,000 jobs and shed assets to boost profit” (Rabobank ukida 9000 radnih mjesta i prodaje imovinu radi povećanja profita)

                     (20)

                  http://www.volkskrant.nl/economie/weer-een-ontslagronde-ook-sns-schrapt-honderden-voltijdbanen~a4435538/

                     (21)

                        Šanse za zapošljavanje osoba u financijskom sektoru, UWV, ožujak 2017.

                     (22)

                  https://fd.nl/economie-politiek/1176581/somber-perspectief-voor-ontslagen-bankmedewerker

                     (23)

                        Statistike o nezaposlenosti u bankarskom sektoru, UWV.

                     (24)

                        Statistike o regiji Friesland:
                  http://fryslan.databank.nl

                     (25)

                        Statistike o regiji Drenthe:
                  http://www.provincie.drenthe.nl/feitenencijfers/cijfers/economie/

                     (26)

                        Izvor: CBS Statline
                  https://www.cbs.nl

                     (27)

                        Informativni članak o financijskom sektoru tržišta rada, UWV, 23. svibnja 2017.

                     (28)

                  https://fd.nl/frontpage/ondernemen/1086910/banken-houden-nog-20-tot-30-kantoren

                     (29)

                        Regija u fokusu: Friesland, UWV 2016.

                     (30)

                        Regija u fokusu: Zwolle, UWV 2016., Regija u fokusu: Twente, UWV 2016.

                     (31)

                        Vidjeti bilješku 28–30.

                     (32)

                        Informativni članak o financijskom sektoru tržišta rada, UWV, 23. svibnja 2017.

                     (33)

                        Statistike o regiji Overijssel:
                  http://www.overijssel.nl/over-overijssel/cijfers-kaarten/

                     (34)

                        Regija u fokusu: Drenthe, UWV 2016.

                     (35)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (36)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (37)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (38)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (39)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (40)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.9.2018.
            COM(2018) 658 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Latviji

               OBRAZLOŽENJE

               1.Kontekst prijedloga

               Odlukom je obuhvaćena mobilizacija Fonda solidarnosti Europske Unije (EUSF) u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002.
                  1
                (dalje u tekstu „Uredba”) u iznosu od 17 730 519 EUR za pružanje pomoći Latviji nakon katastrofalnih poplava koje su se dogodile tijekom 2017. Ta će se mobilizacija u potpunosti financirati djelomičnom upotrebom preostalog iznosa od 47 479 154 EUR odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje koja su već unesena u proračun za 2018. za pokrivanje predujmova. Stoga nije potrebna izmjena proračuna.

               2.Informacije i uvjeti

               Tijekom ljeta i jeseni 2017. Latvija je pogođena dugotrajnim razdobljem obilnih padalina koje su prouzročile zasićenje tla i zatim poplave diljem zemlje, posebno u regiji Latgale i susjednim područjima. To je imalo za posljedicu uništene usjeve i veliku štetu na vodenim tokovima, sustavima odvodnje, povezanim postrojenjima za pročišćenje vode te na cestovnoj i željezničkoj infrastrukturi.

               (1)Latvija je podnijela zahtjev za doprinos iz EUSF-a 14. studenoga 2017. poštujući rok od 12 tjedana od nastanka prve štete, koja je zabilježena 24. kolovoza 2017. Kao kriterij za podnošenje zahtjeva navedena je „prirodna katastrofa velikih razmjera” u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe. Latvija je 27. travnja 2018. u odgovoru na zahtjev Komisije dostavila dodatne informacije koje su bile potrebne za dovršetak procjene tog predmeta.

               (2)Ta je katastrofa prirodnog podrijetla i stoga je obuhvaćena područjem primjene EUSF-a.

               (3)Latvija je ukupnu izravnu štetu uzrokovanu poplavom procijenila na 380,5 milijuna EUR. Taj iznos premašuje „prag za katastrofe velikih razmjera” za mobilizaciju sredstava EUSF-a koji se na Latviju primjenjivao 2017. u iznosu od 145 740 000 EUR (tj. 0,6 % bruto nacionalnog dohotka Latvije temeljenog na podacima iz 2015.). Budući da procijenjena ukupna izravna šteta premašuje taj prag, katastrofa se smatra „prirodnom katastrofom velikih razmjera” kako je definirana u Uredbi. Zahtjev Latvije stoga je prihvatljiv za doprinos iz EUSF-a.

               (4)Latvija nije zatražila isplatu predujma.

               (5)U zahtjevu Latvije detaljno je opisana meteorološka situacija koja je prouzročila katastrofu te njezine posljedice. Neprekidne padaline i poplave tijekom kolovoza, rujna i listopada 2017. prouzročile su znatnu štetu u poljoprivredi, što je dovelo do gubitka usjeva i velikog začepljenja poljoprivrednih sustava odvodnje. Osim toga, uništena je državna i lokalna infrastruktura, posebno u području voda (vodeni tokovi, sustavi odvodnje, hidrološka postrojenja, nasipi i povezana zaštitna infrastruktura) te prometna infrastruktura (glavne i lokalne ceste, željezničke pruge). Ukupno je oštećeno 184 motornih cesta, a željeznički je promet morao biti privremeno prekinut. Dana 29. kolovoza 2017. proglašeno je izvanredno stanje. Državne institucije i institucije lokalne vlasti te poduzeća, koja pružaju usluge stanovništvu, nisu mogli odgovarajuće funkcionirati. Brojne su škole i druge zgrade lokalne vlasti poplavljene i morale su se zatvoriti. Vodeni su tokovi isprani i njihova su korita ispunjena nanosima, što utječe na više od 28 000 km (podzemnih) sustava odvodnje, približno 4500 km otvorenih odvoda i jaraka te približno 1700 vodenih tokova i hidroloških konstrukcija. Poplavljivanje postrojenja za pročišćavanje otpadnih voda prouzročilo je onečišćenje vode i predstavljalo opasnost za okoliš.

               (6)Latvija je procijenila da trošak hitnih operacija i operacija obnove koje su prihvatljive na temelju članka 3. stavka 2. Uredbe iznosi 36,2 milijuna EUR i raščlanila ga po vrstama operacija. Do sada se najveći udio prihvatljivih troškova (gotovo 32 milijuna EUR) odnosi na sustav javne odvodnje i povezane infrastrukture. Međutim doprinos iz EUSF-a ne smije se koristiti za popravke koji bi doveli do boljeg stanja tih dobara nego što je bilo prije katastrofe.

               (7)Latvijska tijela potvrdila su da prihvatljivi troškovi nisu pokriveni osiguranjem.

               (8)Pogođena je regija u skladu s europskim strukturnim i investicijskim fondovima (2014.–2020.) određena kao „manje razvijena regija”. Latvijska tijela nisu Komisiju obavijestila o svojoj namjeri da sredstva iz programâ u okviru fondova ESI prenamijene za mjere obnove. Međutim nakon zahtjeva Latvije za potporu poljoprivrednicima predstavljenog Komisiji u studenome 2017. Komisija je donijela Provedbenu uredbu (EU)  2018/108 „o hitnoj mjeri u obliku pomoći poljoprivrednicima zbog poplava i obilnih padalina na određenim područjima Litve, Latvije, Estonije i Finske”. Najveći iznos isplaćen Latviji iznosi 3,5 milijuna EUR.

               (9)Latvija nije aktivirala Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

               (10)Kada je riječ o provedbi zakonodavstva Unije u području sprečavanja rizika od katastrofa i upravljanja njime, trenutačno se ne vodi nikakav postupak zbog povrede.

               2.5.Zaključak

               Zbog prethodno navedenih razloga katastrofa iz zahtjeva koji je podnijela Latvija ispunjava uvjete za mobilizaciju EUSF-a navedene u Uredbi.

               3.Financiranje iz sredstava EUSF-a dodijeljenih za 2018.

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  2
                (dalje u tekstu „Uredba o VFO-u”), a posebno njezinim člankom 10., omogućuje se mobilizacija EUSF-a do godišnje gornje granice od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.). Točkom 11. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  3
                (IIA) utvrđuju se modaliteti za mobilizaciju EUSF-a.

               Budući da je glavni razlog za osnivanje EUSF-a bila solidarnost, Komisija smatra da bi pomoć trebala biti progresivna. To znači da bi, u skladu s dosadašnjom praksom, za dio štete koji premašuje prag za mobilizaciju EUSF-a za „prirodne katastrofe velikih razmjera” (tj. 0,6 % BND-a ili 3 milijarde EUR u cijenama iz 2011., ovisno o tome koji je iznos manji) intenzitet pomoći trebao biti veći od onoga za štetu do tog praga. Stopa koja se u prošlosti primjenjivala za utvrđivanje dodijeljenih sredstava za katastrofe velikih razmjera iznosi 2,5 % ukupne izravne štete ispod praga i 6 % za dio štete iznad praga. Za regionalne katastrofe i katastrofe prihvaćene u okviru odredbe o „susjednoj zemlji“ stopa iznosi 2,5 %.

               Doprinos ne smije premašiti procijenjeni ukupni trošak prihvatljivih operacija. Metodologija za izračun pomoći navedena je u Godišnjem izvješću o EUSF-u za razdoblje 2002.–2003. te su je prihvatili Vijeće i Europski parlament.

               Na temelju zahtjeva Latvije, financijski doprinos iz EUSF-a, izračunan na temelju procjene ukupne izravne nastale štete, iznosi:

                        Država članica

                        Kategorizacija katastrofe

                        Ukupna izravna šteta

                        (u milijunima EUR)

                        Prag za katastrofe velikih razmjera

                        (u milijunima EUR)

                        2,5 % izravne štete do praga

                        (u EUR)

                        6 % izravne štete iznad praga

                        (u EUR)

                        Ukupni predloženi iznos pomoći

                        (u EUR)

                        Isplaćeni predujam

                        (u EUR)

                        LATVIJA

                        Katastrofa velikih razmjera

                        (članak 2. stavak 2.)

                        380,524

                        145,740

                        3 643 500

                        14 087 019

                        17 730 519

                        0

                        UKUPNO

                        17 730 519

                        0

               U skladu s člankom 10. stavkom 1. Uredbe o VFO-u ukupan iznos raspoloživ za mobilizaciju EUSF-a na početku 2018. bio je 421 142 057 EUR, što odgovara zbroju preostalih dodijeljenih sredstava za 2018. u iznosu od 280 371 754 EUR (tj. 574 342 834 EUR umanjeno za iznos od 293 971 080 EUR koji je već mobiliziran u 2017.
                  4
               ), uvećano za preostala dodijeljena sredstva za 2017. u iznosu od 140 770 303 EUR koji nije potrošen te je prenesen u 2018.

               U ovom se trenutku u 2018. može mobilizirati iznos od 139 397 191 EUR. To odgovara ukupnom raspoloživom iznosu za mobilizaciju EUSF-a na početku 2018. (421 142 057 EUR), umanjeno za iznos od 143 585 709 EUR zadržan zbog poštovanja obveze držanja u pričuvi 25 % godišnjih dodijeljenih sredstava za 2018. do 1. listopada 2018., kako je predviđeno člankom 10. stavkom 1. Uredbe o VFO-u, i umanjeno za iznos od 104 166 951 EUR mobiliziran za Grčku, Španjolsku, Francusku i Portugal
                  5
                te umanjeno za iznos od 33 992 206 EUR mobiliziran za Bugarsku, Grčku, Litvu i Poljsku
                  6
                početkom ove godine.

                        Sažetak financiranja EUSF-a

                        Iznos

                        u EUR

                        Dodijeljena sredstva za 2017. prenesena u 2018.

                        140 770 303

                        Dodijeljena sredstva za 2018.

                        574 342 834

                        Dodijeljena sredstva za 2018. unaprijed izdana u 2017. u skladu s člankom 10. stavkom 2. Uredbe o VFO-u

                        –293 971 080

                        ----------------

                        Ukupno raspoloživo na početku 2018.

                        421 142 057

                        Umanjeno za iznos već mobiliziran u 2018. za Grčku, Španjolsku, Francusku i Portugal

                        –104 166 951

                        Umanjeno za iznos već mobiliziran u 2018. za Bugarsku, Grčku. Litvu i Poljsku

                        –33 992 206

                        Umanjeno za zadržani iznos od 25 % dodijeljenih sredstava za 2018.

                        –143 585 709

                        ----------------

                        Maksimalni iznos koji je trenutačno na raspolaganju (dodijeljena sredstva za 2017.+2018.)

                        139 397 191

                        Ukupni iznos pomoći predložen za mobilizaciju Latvije

                        –17 730 519

                        Preostala raspoloživa sredstva do 1. listopada 2018.

                        121 666 672

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Latviji

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije
                  7
               , a posebno njezin članak 4. stavak 3.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  8
               , a posebno njegovu točku 11.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Fondom solidarnosti Europske unije („Fond”) Uniji se želi omogućiti da brzo, učinkovito i fleksibilno reagira na hitne situacije kako bi pokazala solidarnost sa stanovništvom regija pogođenih prirodnim katastrofama.

               (2)Sredstva Fonda ne smiju prelaziti maksimalni godišnji iznos od 500 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 10. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
                  9
               .

               (3)Latvija je 14. studenoga 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju Fonda nakon dugotrajnog razdoblja obilnih padalina tijekom ljeta i jeseni 2017. koje su prouzročile zasićenje tla i naknadne poplave.

               (4)Zahtjev Latvije udovoljava uvjetima za osiguravanje financijskog doprinosa iz Fonda, utvrđenima člankom 4. Uredbe (EZ) br. 2012/2002.

               (5)Stoga bi trebalo mobilizirati sredstva iz Fonda kako bi se osigurao financijski doprinos za Latviju.

               (6)Radi što brže mobilizacije Fonda ovu bi Odluku trebalo primjenjivati od datuma njezina donošenja.

               (7)Odlukom 2018/508 od 27. ožujka 2018.
                  10
                Fond je mobiliziran kako bi se osigurao iznos od 50 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje u svrhu plaćanja predujmova za financijsku godinu 2018. Ta su odobrena sredstva upotrijebljena tek u vrlo ograničenoj mjeri. Time se stoga otvara mogućnost financiranja punog iznosa ove mobilizacije Fonda preraspodjelom odobrenih sredstava mobiliziranih za plaćanje predujmova u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2018.,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Fond solidarnosti Europske unije kako bi se Latviji osigurao iznos od 17 730 519 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od …[datum donošenja]**.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                     (1)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (SL L 311, 14.11.2002., str. 3.), kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 661/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. (SL L 189 od 27.6.2014., str. 143.).

                     (2)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (3)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (4)

                        Odluka (EU) 2017/1599 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2017. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Italiji (SL L 245, 23.9.2017.) i priložena Izmjena proračuna br. 4/2017 (SL L 330, 13.12.2017.).

                     (5)

                        Odluka (EU) 2018/846 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Grčkoj, Španjolskoj, Francuskoj i Portugalu (SL L 144, 8.6..2018., str. 3–4.) i priložena Izmjena proračuna br. 1/2018 (SL L 191, 27.7.2018., str. 1.–22.).

                     (6)

                        Odluka (EU) Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2018. o mobilizaciji Fonda solidarnosti Europske unije radi pružanja pomoći Bugarskoj, Grčkoj, Litvi i Poljskoj (SL L XX, XX.XX.XXX) i priložena Izmjena proračuna br. 4/2017 (SL L XX, XX.XX.XXX).

                     (7)

                        SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

                     (8)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (9)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).

                     (10)

                        SL L 83, 27.3.2018, str. 13.