               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 11.9.2019.
            COM(2019) 620 final
            2019/0188(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Odluke 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova)
            (Tekst značajan za EGP)
            {SWD(2019) 319 final} - {SWD(2019) 1350 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Javne službe za zapošljavanje (JSZ) glavne su agencije koje provode politike zapošljavanja kojima se olakšava uključivanje tražitelja zaposlenja na tržište rada. Iako se struktura javnih službi za zapošljavanje razlikuje od države do države, svi JSZ-ovi pomažu u usklađivanju ponude i potražnje na tržištu rada pružanjem usluga informiranja, upućivanja i aktivne podrške na lokalnoj, nacionalnoj i europskoj razini. Javne službe za zapošljavanje također su glavni akteri koji provode aktivacijske politike u državama članicama te imaju važnu ulogu u olakšavanju uspješnih prijelaza na tržištu rada i uključivanju na njega. Kvaliteta njihovih usluga izravno utječe na učinak politika zapošljavanja na terenu. Stoga su JSZ-ovi ključni dionici u borbi protiv nezaposlenosti u Europi i za jamčenje uspješne provedbe relevantnih inicijativa politika EU-a.

               Suradnja među JSZ-ovima na europskoj razini započela je 1997. kada je Komisija osnovala neslužbenu savjetodavnu skupinu šefova JSZ-a (Europska mreža šefova JSZ-ova). Cilj te mreže bio je promicati suradnju, razmjenu i uzajamno učenje među organizacijama članicama i primati povratne informacije o inicijativama politike zapošljavanja.

               Na temelju toga Komisija je 2013. predložila da se ta suradnja formalizira kako bi se poduprle inovacije, „benchmarking” i uzajamno učenje na europskoj razini. Odlukom br. 573/2014/EU
                  Europskog parlamenta i Vijeća o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje uspostavljena je 2014. Europska mreža javnih službi za zapošljavanje („Mreža”) do 31. prosinca 2020.

               Cilj je ovog prijedloga daljnje jačanje kapaciteta, djelotvornosti i učinkovitosti JSZ-ova tako da se uspostavi platforma za uspoređivanje njihovih rezultata na europskoj razini, utvrđivanje dobrih praksi i razvoj sustava za uzajamno učenje. Isto tako, njime se nastoji pružiti JSZ-ovima više prilika za razvijanje inovativnih politika utemeljenih na dokazima.

               Mreža bi trebala osigurati da se njome dopunjuju, a ne zamjenjuju niti udvostručavaju djelovanja poduzeta u okviru Europske strategije zapošljavanja u smislu glave IX. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a osobito djelovanja Odbora za zapošljavanje (EMCO) i njegovi alati, poput Zajedničkog ocjenjivačkog okvira, kao i djelovanja u okviru Programa uzajamnog učenja. Nadalje, Komisija bi radi promicanja sinergija trebala i dalje osiguravati blisku suradnju tajništva Mreže s tajništvom EMCO-a.

               Provedena je evaluacija kako bi se utvrdilo stanje provedbe prethodne Odluke te s njome povezani izazovi i mogućnosti za nastavak rada Mreže i nakon 31. prosinca 2020. Na temelju evaluacije može se zaključiti da je Odluka uspješno provedena osobito s pomoću inicijative za „benchlearning”
                  1
               , koja je uspješan primjer zajedničkog instrumenta na razini EU-a kojim se promiče usporedivost, učenje i zrelost među JSZ-ovima EU-a. Na temelju nje se također zaključuje da je Mreža učinkovita u ostvarivanju ciljeva utvrđenih u Odluci.

                  Cilj je prijedloga o izmjeni Odluke 573/2014/EU nadovezati se na pozitivno postignuće Mreže koje je razvidno iz rezultata te evaluacije
                     2
                   i istodobno odgovoriti na potrebe i pružiti snažnu potporu dionicima Mreže da nastave provoditi tu dragocjenu suradnju i nakon 2020. Stoga je njegov cilj produljiti razdoblje uspostave Mreže do 31. prosinca 2027.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Na pravnoj osnovi članka 149. UFEU-a uspostavlja se Mreža kako bi se pridonijelo suradnji među državama članicama i poduprle njihove aktivnosti u području zapošljavanja. Mreža je dio okvira politike zapošljavanja EU-a koji se razvija kako bi se odgovorilo na nove prioritete i promjene na tržištu rada. U skladu s člankom 148. stavkom 4. Ugovora, Vijeće je Odlukom 2010/707/EU donijelo smjernice za politike zapošljavanja država članica, koje su ažurirane (Odluka Vijeća (EU) 2018/1215 od 16. srpnja 2018.) i koje su se provodile tijekom 2019.

               Zajedno sa smjernicama gospodarske politike, smjernice za zapošljavanje državama članicama daju upute za utvrđivanje njihovih nacionalnih programa reformi i provedbu tih reformi. U sedmoj smjernici naglašava se da bi „države članice trebale nastojati ostvariti djelotvornije i efikasnije javne službe za zapošljavanje osiguravanjem pravodobne i prilagođene pomoći tražiteljima zaposlenja, podupirući potražnju na tržištu rada i upravljanje na temelju rezultata”. Integrirane smjernice temelj su preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće upućuje državama članicama u okviru postupka europskog semestra. Posljednjih su godina te preporuke obuhvaćale konkretne preporuke u vezi s funkcioniranjem i kapacitetom JSZ-ova i učinkovitošću aktivnih politika tržišta rada u državama članicama. To uključuje potrebu za uslugama koje su više personalizirane i prilagođene potrebama nezaposlenih, sveobuhvatnijim sustavom za mjerenje uspješnosti, bolje određivanje ciljeva i prioriteta te bolju koordinaciju između središnjih i regionalnih uprava.

               Aktivna potpora zapošljavanju jedan je od prioriteta europskog stupa socijalnih prava
                  3
                (četvrto načelo). Prioritet se odnosi na ciljanu potporu onima kojima je potreban pristup tržištu rada, primjerice putem JSZ-ova. Primjer toga je veća usredotočenost na ulogu JSZ-ova u dopiranju do neaktivnog stanovništva.

               Jedan je od ciljeva Mreže pridonijeti provedbi inicijativa politike EU-a u području zapošljavanja, kao što su Preporuka Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi programa Garancija za mlade i Preporuka Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada, pri čemu JSZ-ovi imaju ključnu ulogu. Nadalje, Mrežom bi se trebala podupirati provedba inicijative EU-a usmjerene na bolju usklađenost vještina, dostojan i održiv rad, poboljšanu dobrovoljnu mobilnost radne snage i olakšavanje prijelaza iz obrazovanja i osposobljavanja na posao.

               Aktivnosti Mreže spadaju u područje nadležnosti JSZ-ova te nadopunjuju inicijative drugih dionika i pridonose ukupnim aktivnostima koje se poduzimaju u tom području politike. U evaluaciji Mreže dokazana je ta komplementarnost te da inicijative pokrenute u okviru Mreže nisu zamijenile druge inicijative.

               EURES
                  4
               , europski portal za zapošljavanje i Mreža imaju određene komplementarne ciljeve povezane s poboljšanjem funkcioniranja tržišta rada. Mreža ima za cilj suradnju među JSZ-ovima radi poboljšanja uspješnosti JSZ-ova te se njome pridonosi provedbi inicijativa politike u području zapošljavanja, dok je EURES usmjeren na stvaranje baze podataka o ponudi i potražnji radnih mjesta te na pružanje usluga mobilnosti radi olakšavanja slobodnog kretanja radnika i daljnje integracije tržišta rada.

                  Naposljetku, Europsko nadzorno tijelo za rad (ELA), novo tijelo EU-a za pružanje potpore državama članicama u provedbi pravila u području mobilnosti radne snage
                     5
                  , olakšat će pristup pojedinaca i poslodavaca informacijama o njihovim pravima i obvezama te odgovarajućim uslugama, uključujući putem jedinstvenog digitalnog pristupnika. ELA će posredovati i u slučajevima prekograničnih sporova među nacionalnim tijelima. Stoga Mreža i ELA imaju različite ciljeve, koji se međusobno nadopunjuju kako bi se poboljšalo funkcioniranje europskog tržišta rada.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Strategija Europa 2020. program je EU-a za rast i otvaranje radnih mjesta u ovom desetljeću. Općenito, u evaluaciji Odluke br. 573/2014/EU utvrđeno je da postoji visoki stupanj usklađenosti između Odluke i okvira politike EU-a. Sinergije bi se mogle poboljšati, primjerice suradnjom s drugim dionicima na tržištu rada, uključujući druge pružatelje usluga zapošljavanja i, prema potrebi, agencije EU-a u području zapošljavanja, socijalne politike te obrazovanja i osposobljavanja, zatim socijalne partnere, organizacije koje predstavljaju nezaposlene osobe ili ranjive skupine, nevladine organizacije koje djeluju u području zapošljavanja, regionalnih i lokalnih tijela. Međutim, nijedan od dionika nije primijetio udvostručavanje djelovanja.

                  EU ima važnu ulogu u oblikovanju i provedbi Programa održivog razvoja do 2030. Ujedinjenih naroda i njegovih ciljeva održivog razvoja (SDG-ova)
                     6
                  . Mreža pridonosi promicanju održivog i uključivog gospodarskog rasta, potpunog i produktivnog zapošljavanja i dostojnog rada za sve (cilj održivog razvoja br. 8)
                     7
                  .

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna osnova prijedloga ista je kao i ona za Odluku 573/2014/EU.

               Pravo na djelovanje proizlazi iz članka 149. UFEU-a, u kojem se navodi da „Europski parlament i Vijeće [...] mogu donijeti mjere namijenjene poticanju suradnje među državama članicama i podupiranju njihovog djelovanja u području zapošljavanja inicijativama koje su usmjerene na razvijanje razmjena podataka i najboljih praksi, pružanje usporednih analiza i savjeta te promicanje inovativnih pristupa i ocjenu iskustava, a posebice korištenjem pilot-projekata [...]”.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti s obzirom na to da se njime državama članicama želi pružiti potpora u modernizaciji njihovih JSZ-ova s ciljem postizanja općih europskih ciljeva u području zapošljavanja.

                  U ovoj fazi nema informacija o tome kako bi se suradnja između JSZ-ova mogla organizirati ako ne dođe do produljenja valjanosti Odluke br. 573/2014/EU. Iako je vjerojatno da će suradnja bez Mreže i dalje postojati, dionici smatraju da je njezina formalna uloga koja se podupire Odlukom, kao i tehnička i financijska potpora koju Komisija pruža presudna. Stoga je vjerojatno da bi suradnja između JSZ-ova bila manje učinkovita i manje sustavna ako ne dođe do produljenja valjanosti Odluke.

               •Proporcionalnost

               Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer se predlaže u obliku poticajne mjere za JSZ-ove, a njegovo je trajanje ograničeno na razdoblje do 2027.

                  Iako su države članice i dalje odgovorne za organizaciju, osoblje i rad svojih JSZ-ova, ovim se prijedlogom produljuje razdoblje uspostave Mreže, osigurava platforma za uspoređivanje uspješnost JSZ-ova na europskoj razini, prepoznaju primjeri dobre prakse i potiče uzajamno učenje s ciljem povećanja njihove sposobnosti pružanja usluga i učinkovitosti. Iskustvo je pokazalo da JSZ-ovi sami po sebi ne sudjeluju dovoljno u aktivnostima uzajamnog učenja i „benchmarkinga”, čime se umanjuju izgledi za rano prepoznavanje slabih rezultata JSZ-ova na nacionalnoj razini i potencijalnih strukturnih problema na tržištu rada koji bi iz toga mogli proizaći.

               •Odabir instrumenta

                  Odabrani instrument je odluka, u skladu s izvornim izmijenjenim instrumentom.
                     Odluka 573/2014/EU o pojačanoj suradnji javnih službi za zapošljavanje poticajna je mjera u smislu članka 149. S obzirom na prirodu te poticajne mjere odabir odluke kao pravnog instrumenta i dalje je najprikladniji.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Provedena je evaluacija
                  8
                provedbe Odluke br. 573/2014/EU kako bi se procijenilo trenutačno stanje i stupanj provedbe te kako bi se utvrdile i istražile mogućnosti za buduću suradnju među europskim JSZ-ovima nakon 2020. Ta se evaluacija nije zahtijevala Odlukom 573/2014/EU, no poduzeta je kako bi se osiguralo da dobro upravljanje bude u skladu s načelom „prvo ocijeni”
                  9
                kako bi se uzelo u obzir iskustvo stečeno iz prošlih djelovanja EU-a. U okviru te evaluacije procjenjuje se je li Mreža ispunila svoje pravne obveze i ostvarila svoje ciljeve. Njome je obuhvaćeno pet kriterija utvrđenih u zahtjevima za bolju regulativu, a to su relevantnost, djelotvornost, učinkovitost, usklađenost i dodana vrijednost EU-a.

               Odluka je i dalje od presudne važnosti za JSZ-ove. Ciljevima i inicijativama Mreže, kako je navedeno u člancima 3. i 4. Odluke, obuhvaćaju se ključna područja odgovornosti JSZ-ova i pruža pouzdan okvir za politiku i konkretne aktivnosti Mreže. Osiguravanjem opsežnog okvira za aktivnosti Mreže, ciljevima se omogućuje fleksibilan pristup rješavanju prioriteta djelovanja ovisno o kretanjima na tržištu rada.

               U evaluaciji je dokazano da je Mreža učinkovita u ostvarivanju svojih ciljeva i inicijativa. Mreža se pokazala učinkovitom u pružanju potpore nacionalnim JSZ-ovima u rješavanju konkretnih izazova te za poticanje europske suradnje.  Konkretno, inicijativa za „benchlearning” (kombiniranje „benchmarkinga” i uzajamnog učenja) služi kao učinkovit primjer zajedničkog instrumenta EU-a kojim se promiče usporedivost, učenje i zrelost među JSZ-ovima. JSZ-ovi su preuzeli rezultate ocjenjivanja s pomoću „benchlearninga” te su tako postali zreliji kao organizacije. Učinkovitost se prije svega može pripisati inicijativi za „benchlearning”, kao i razmjeni znanja putem događaja posvećenih uzajamnom učenju, izvješćima i najboljim praksama JSZ-ova.

               Neke je aktivnosti Mreže teško izmjeriti, a četiri godine je kratko razdoblje za ostvarenje određenih postignuća i povećanje njihove vidljivosti, kao što su promjene u organizacijskoj kulturi. Međutim, spremnost JSZ-ova na sudjelovanje u događajima posvećenim „benchlearningu” i uzajamnom učenju te pozitivne povratne informacije JSZ-ova pokazuju da su rezultati Mreže vrlo učinkoviti i da ih cijene svi članovi Mreže. Općenito, manje napredni JSZ-ovi imali su više koristi od sudjelovanja u Mreži u smislu napretka koji su postigli u pogledu uspješnosti, ali su napredak ostvarili i razvijeniji JSZ-ovi. Kako bi se dodatno poboljšala učinkovitost, u evaluaciji se utvrđuju neka područja, kao što je usredotočenost na manja i bolje usmjerena događanja posvećena učenju i mogućnosti za daljnju primjenu digitalnih rješenja.

               Evaluacija pokazuje kako postoji zadovoljavajući stupanj usklađenosti između
                  Odluke br. 573/2014/EU i okvira politike EU-a. Mreža najviše pridonosi političkim inicijativama EU-a u okviru provedbe Garancije za mlade i integracije dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada. Mreža je pokazala fleksibilnost za usmjeravanje na nove teme, kao što su integracija migranata i izbjeglica, sprečavanje nezaposlenosti i rješavanje problema nedostatka vještina. Ti su rezultati jasno pridonijeli boljoj analizi gospodarskih rezultata/uspješnosti zapošljavanja država članica u kontekstu europskog semestra.

                  Osim toga, Mreža podupire nacionalne JSZ-ove u provedbi preporuka za pojedinu zemlju upućenih državama članicama u pogledu aktivnih politika tržišta rada i JSZ-ova u kontekstu europskog semestra. Kao ključni dionici u provedbi Europskog socijalnog fonda, JSZ-ovi imaju aktivnu ulogu i u razvoju sveobuhvatnog političkog okvira za aktivne politike tržišta rada unutar svojih država članica, čime se pridonosi djelotvornom i učinkovitom trošenju sredstava EU-a.

               Dodana vrijednost mreže JSZ-ova strukturirani je okvir za procjenu uspješnosti JSZ-ova i njihovih sposobnosti te za olakšavanje usporedbi, uzajamnog učenja i poboljšanja.  Iz evaluacije je vidljivo da je ostvareno nekoliko drugih rezultata Odluke, koji nisu postignuti prije uspostave Mreže 2014., a koji se ne bi ostvarili dobrovoljnom suradnjom nacionalnih JSZ-ova. Neka od važna postignuća su veća odgovornost, osiguravanje učenja pojedinačnih JSZ-ova i zajedničko uzajamno učenje, čime se osigurava zajednički nastup i službena platforma za oblikovanje politika na razini EU-a te pridonosi ciljevima strategije Europa 2020. Evaluacija pokazuje i da je financijska, organizacijska i stručna potpora na razini EU-a ključna za osiguravanje kontinuiranog sudjelovanja svih JSZ-ova.

               •Savjetovanja s dionicima

               Kako bi se osiguralo da su stajališta zainteresiranih dionika na odgovarajući način uključena u evaluaciju, u postupak savjetovanja uključen je širok raspon dionika. Ciljani dionici uključivali su predstavnike 32 JSZ-a uključena u Mrežu
                  10
               , relevantne organizacije i tijela na razini EU-a (npr. EMCO, privatne službe za zapošljavanje na razini EU-a i poduzeća za privremeno zapošljavanje, Europsku mrežu politika cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja), relevantne međunarodne organizacije (npr. ILO, OECD, Svjetska banka, WAPES), kao i tajništvo JSZ-ova, ugovaratelje, bivše članove Mreže JSZ-ova ili osobe uključene u suradnju JSZ-ova prije 2014. Radionica o evaluaciji provedena je sa savjetnicima za pitanja europskih JSZ-ova (AFEPA). Javno savjetovanje na internetu otvoreno je za sve zainteresirane strane i javnost.

                  Savjetovanjem s različitim dionicima dobiveni su dosljedni rezultati. Postoje određene razlike koje se odnose na procjenu učinkovitosti različitih aktivnosti Mreže ili stupanj njihova doprinosa ostvarenju svakog cilja. Na primjer, većina dionika navela je da postoji određena suradnja između Mreže i drugih relevantnih dionika na tržištu rada (kako je utvrđeno u članku 5. Odluke 573/2014/EU), ali da postoji prostor za napredak u budućnosti tako da se razvije snažniji odnos s partnerima na razini EU-a i na nacionalnoj razini. Povratne informacije prikupljene od dionika predstavljaju važan doprinos za utvrđivanje budućih prioriteta Mreže u skladu s ciljevima Odluke 573/2014/EU.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Kako bi se poduprlo prikupljanje dokaza, stajališta i mišljenja dionika, kao i analitički dio evaluacije, od izvođača je naručena vanjska studija
                     11
                  .

               •Procjena učinka

                  Produljenje valjanosti Odluke 573/2014/EU podrazumijeva nastavak primjene postojećeg okvira i inicijativa. Ovaj je prijedlog ograničen na produljenje razdoblja uspostave mreže iz članka 1. i nekoliko tehničkih ažuriranja. Uz prijedlog je priložena prethodno navedena evaluacija. Ovaj prijedlog, koji je rutinski, trebalo bi u skladu s pravilima za bolju regulativu smatrati manje značajnom inicijativom.

                  Zasebna procjena učinka nije provedena jer:

               –evaluacija pokazuje da Odluka o JSZ-ovima dobro funkcionira te se u njoj ne predlažu nikakve značajne izmjene postojeće politike;

               –rezultati evaluacije podupiru produljenje valjanosti Odluke o JSZ-ovima;

               –evaluacija (u kombinaciji s pozivom nacionalnih JSZ-ova i Odbora mreže) već pruža dostatne dokaze o tome da produljenje valjanosti Odluke ne bi imalo negativne učinke;

               –iz navedenog logično proizlazi predložena inicijativa te je ona u skladu s rezultatima evaluacije.

               •Temeljna prava

                  Odlukom 573/2014/EU poštuju se temeljna prava i slijede načela priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Konkretno, ovom se Odlukom nastoji osigurati puno poštovanje prava na pristup besplatnim uslugama posredovanja pri zapošljavanju i promicati primjenu članka 29. Povelje. Ovaj prijedlog ne podrazumijeva nikakve izmjene.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Za prijedlog nisu potrebni dodatni resursi iz proračuna EU-a, uključujući osoblje.

                  Financijska potpora Mreži JSZ-ova na razini Unije već je predviđena u prijedlogu Uredbe o ESF+ za razdoblje od 2021. do 2027. u okviru predloženog proračuna za dio Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI)
                     12
                  . Odgovarajući rashodi predstavljaju jednostavno proširenje potpore Mreži koja je već dodijeljena u okviru tekućeg programskog razdoblja od 2014. do 2020.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Godišnja izvješća Mreže šalju se Europskom parlamentu i Vijeću te se objavljuju.

                  Evaluacija primjene prijedloga podnosi se Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Europskom odboru regija do rujna 2026.

               2019/0188 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Odluke 573/2014/EU o pojačanoj suradnji između javnih
                  službi za zapošljavanje (JSZ-ova)

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 149.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  13
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija
                  14
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Odlukom 573/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  15
                uspostavlja se Europska mreža javnih službi za zapošljavanje („Mreža”) na razdoblje od 17. lipnja 2014. do 31. prosinca 2020.

               (2)Cilj je Mreže jačanje kapaciteta, djelotvornosti i učinkovitosti JSZ-ova uspostavom platforme za uspoređivanje njihovih rezultata na europskoj razini, prepoznavanjem primjera dobre prakse i razvojem sustava za uzajamno učenje. Isto tako, njezin je cilj pružiti JSZ-ovima više prilika za razvijanje inovativnih politika utemeljenih na dokazima u skladu s relevantnim inicijativama politike Unije.

               (3)Mreža je bila ključna za poticanje daljnje suradnje među državama članicama u području nadležnosti JSZ-ova, kao i za doprinos modernizaciji i jačanju JSZ-ova. Evaluacija stanja provedbe Odluke 573/2014/EU
                  16
                pokazuje da je Mreža imala pozitivan učinak i utvrđuje spoznaje stečene na temelju različitih aktivnosti i iskustava.

               (4)Kako bi se ostvarila korist od dosad postignutih rezultata i dodatno potaknula suradnja među JSZ-ovima, razdoblje uspostave Mreže trebalo bi produljiti do 31. prosinca 2027.

               (5)Daljnjim radom Mreže trebalo bi podupirati provedbu europskog stupa socijalnih prava, čija načela uključuju pružanje aktivne potpore zapošljavanju. Trebalo bi pridonijeti i cilju održivog razvoja br. 8. Programa održivog razvoja Ujedinjenih naroda do 2030. i to doprinosom uključivom i održivom gospodarskom rastu, zapošljavanju i dostojanstvenom radu za sve.

               (6)Mreža bi i dalje trebala organizirati suradnju i kontakte s drugim dionicima na tržištu rada kako bi se promicale sinergije među njima, uključujući osobito suradnju s agencijama Unije u području zapošljavanja, socijalne politike, obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osigurao dosljedan okvir za politike.

               (7)Financijsku potporu Unije za Mrežu trebalo bi staviti na raspolaganje u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom 2021.–2027.

               (8)Odluku br. 573/2014/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (9)Kako bi se osigurao nesmetan nastavak aktivnosti Mreže, ova bi se Odluka trebala primjenjivati od 1. siječnja 2021.,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odluka br. 573/2014/EU mijenja se kako slijedi:

               (1)u članku 1. prvi se stavak zamjenjuje sljedećim:

               „Uspostavlja se mreža javnih službi za zapošljavanje (JSZ) na razini Unije („Mreža”) na razdoblje do 31. prosinca 2027.”

               (2)u članku 3. uvodni tekst zamjenjuje se sljedećim:

               „Cilj je ove Odluke putem Mreže poticati suradnju među državama članicama u području zapošljavanja u okviru područja za koja su JSZ-ovi nadležni kako bi se pridonijelo provedbi politika zapošljavanja Unije. Time će se pridonijeti provedbi europskog stupa socijalnih prava i ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih naroda i tako pružiti potpora:”

               (3)u članku 4. stavku 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

               „(c) doprinosi modernizaciji i jačanju JSZ-ova u ključnim područjima, u skladu s politikama zapošljavanja Unije, europskim stupom socijalnih prava i ciljevima održivog razvoja;”

               (4)članak 5. zamjenjuje se sljedećim:

                     „Suradnja

               Mreža razvija suradnju s relevantnim dionicima na tržištu rada, uključujući druge pružatelje usluga zapošljavanja i, prema potrebi, agencije EU-a u području zapošljavanja, socijalne politike te obrazovanja i osposobljavanja, socijalne partnere, organizacije koje predstavljaju nezaposlene osobe ili ranjive skupine, nevladine organizacije koje djeluju u području zapošljavanja i regionalnih i lokalnih tijela te Europsku mrežu politika cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja, tako što ih uključuje u odgovarajuće aktivnosti i sastanke Mreže te putem razmjene informacija i podataka s njima.”

               (5)članak 7. zamjenjuje se sljedećim:

               „Financijska potpora

               Ukupna sredstva za provedbu ove Odluke stavljaju se na raspolaganje prema potrebi u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027., a godišnja odobrena sredstva u tu svrhu odobravaju Europski parlament i Vijeće u granicama financijskog okvira.”

               (6)u članku 9. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „Delegiranje ovlasti iz članka 8. dodjeljuje se Komisiji do 31. prosinca 2027.”

               (7)članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

               „Preispitivanje

               Komisija mora do rujna 2026. podnijeti evaluaciju o primjeni ove Odluke Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija.”

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                  https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=20613&langId=hr
                  , vidjeti stranicu 1.

                     (2)

                        Radni dokument službi SWD(2019) 1350.

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/social-summit-european-pillar-social-rights-booklet_hr.pdf

                     (4)

                     http://data.europa.eu/eli/reg/2016/589/oj

                     (5)

                  https://ela.europa.eu/

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_hr.pdf

                     (7)

                     https://sustainabledevelopment.un.org/topics/sustainabledevelopmentgoals

                     (8)

                  https://publications.europa.eu/hr/home

                     (9)

                  https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/planning-and-proposing-law/better-regulation-why-and-how_hr

                     (10)

                        Mreža javnih službi za zapošljavanje uključuje JSZ iz svake od 28 država članica EU-a, kao i Islanda i Norveške (ukupno 30 zemalja). Međutim, budući da u slučaju Belgije postoje tri JSZ-a, ukupan broj JSZ-ova koje sudjeluju u mreži iznosi 32.

                     (11)

                  https://publications.europa.eu/en/home

                     (12)

                        COM(2018) 382 final

                     (13)

                        SL C […], […], str. […].

                     (14)

                        SL C […], […], str. […].

                     (15)

                  Odluka br. 573/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o pojačanoj suradnji između javnih službi za zapošljavanje (JSZ-ova) (SL L 159, 28.5.2014., str. 32.)
                  .

                     (16)

                        Radni dokument službi Komisije SWD(2019) 1350.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.12.2019.
            COM(2019) 624 final
            2019/0274(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. Šezdeset treća sjednica Komisije za opojne droge trebala bi se održati od 2. do 6. ožujka 2020.

               2.Kontekst Prijedloga

               2.1. Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.

               Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”)
                  1
                jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole, koji funkcioniraju zajedno. Prvo, posjedovanje, upotreba, distribucija, uvoz, izvoz, izrada i proizvodnja droga te trgovanje njima nastoje se ograničiti isključivo na medicinske i znanstvene svrhe. Drugo, kroz međunarodnu suradnju bori se protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama.

               Konvencijom UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  2
                uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga s jedne, i njihovom terapeutskom vrijednošću s druge strane.

               Sve države članice EU-a stranke su tih dviju konvencija, ali Unija nije.

               2.2.Komisija za opojne droge

               Komisija za opojne droge (CND) komisija je Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u tim dvjema konvencijama. Članice su joj 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. U ožujku 2020. trinaest država članica EU-a bit će članice CND-a s pravom glasa
                  3
               . Unija ima status promatrača u CND-u.

               2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge

               CND na temelju preporuka Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), koju savjetuje njezin Stručni odbor za ovisnosti o drogama, redovito mijenja popise tvari priložene navedenim konvencijama.

               WHO je 24. siječnja 2019. glavnom tajniku UN-a
                  4
                dostavio šest preporuka izdanih nakon kritičkog preispitivanja provedenog na 41. sastanku ECDD-a u vezi s kanabisom i tvarima povezanima s kanabisom.

               Dnevni red 63. sjednice CND-a, koja se održava u Beču od 2. do 6. ožujka 2020., mogao bi uključivati točku o donošenju odluka o uvrštavanju tih tvari na popise priložene konvencijama.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Promjene u popisima konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. stavku 1. Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom
                  5
                („Okvirna odluka”) navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima i bilo koja tvar navedena u Prilogu Okvirnoj odluci. Okvirna odluka stoga se primjenjuje na tvari navedene u popisima u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već bila pod kontrolom u Uniji.

               Kanabis i tvari povezane s kanabisom, koji su bili predmet kritičkog preispitivanja na 41. sastanku ECDD-a te šest preporuka WHO-a od 24. siječnja 2019., trenutačno se na međunarodnoj razini kontroliraju u okviru Konvencije o opojnim drogama ili Konvencije o psihotropnim tvarima:

               –„kanabis i smola kanabisa” uvršteni su na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. Usto, „kanabis i smola kanabisa” uvršteni su i na Popis IV. Konvencije o opojnim drogama, na kojem se nalaze tvari koje se smatraju posebno opasnima;

               –dronabinol (delta-9-tetrahidrokanabinol) uvršten je na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               –tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) uvršten je na Popis I. Konvencije o psihotropnim tvarima;

               –„ekstrakti i tinkture kanabisa” uvršteni su na Popis I. Konvencije o opojnim drogama;

               –„pripravci od kanabidiola” kontroliraju se pod unosom „Ekstrakti i tinkture kanabisa” u Popisu I. Konvencije o opojnim drogama;

               –„farmaceutski pripravci od kanabisa i dronabinola” kontroliraju se kao pripravci na bazi kanabisa u Popisu I. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama ili kao pripravci na bazi sintetičkog delta-9-tetrahidrokanabinola u Popisu II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               Prijedlog Komisije za stajalište Unije temelji se na dostupnim dokumentima za sastanke Stručnog odbora WHO-a za ovisnosti o drogama i na odgovorima koje su na 4. i 5. sastanku CND-a između sjednica održanima 24. lipnja 2019. i 23. rujna 2019. u okviru svojih mandata omogućili WHO, Međunarodni odbor za kontrolu narkotika i Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC)
                  6
               . U prijedlogu se uzima u obzir i komunikacija s državama članicama u Horizontalnoj skupini za droge te rad Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) u tom području.

               U prijedlogu Komisije za stajalište Unije predlaže se podupiranje samo onih preporuka WHO-a koje odražavaju razvoj znanstvenih spoznaja u tom pogledu te ne bi dovele do znatne promjene u kontroli tih tvari.

               Dio preporuka karakterizira nedostatak jasnoće u pogledu njihovih pravnih i praktičnih implikacija te posljedica kad je riječ o novim mjerama kontrole ili nedostatku tih mjera. Stoga se u prijedlogu Komisije za stajalište Unije predlaže protivljenje tim preporukama. Druga je mogućnost da se preporuke ne stavlja na glasovanje te da se zatraži dodatna procjena WHO-a.

               Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise Vijeće mora utvrditi stajalište Unije. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije u CND-u, izraziti države članice koje će biti članice CND-a u ožujku 2020. Unija nije stranka tih konvencija, no ima isključivu nadležnost u tom području.

               Zbog toga Komisija predlaže da države članice koje će biti članice CND-a u ožujku 2020. na 63. sjednici CND-a u ime Unije izraze stajalište Unije o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Ovo je četvrti put da Komisija iznosi takav prijedlog za stajalište Unije
                  7
               . Vijeće je donijelo stajališta Unije
                  8
               , čime se Uniji omogućilo da jednoglasno nastupi na prošlim sastancima CND-a u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u CND-u glasale za uvrštavanje na popise u skladu s donesenim stajalištem Unije.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  9
               . Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali im je namjena da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  10
               .

               CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu koje je osnovao ECOSOC, tijelo Ujedinjenih naroda, kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.

               Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke CND-a automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka u primjenjivom roku odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u
                  11
               . Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise imaju pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije jer mogu presudno utjecati na sadržaj propisa EU-a, konkretno Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP. Promjene u popisima u konvencijama imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije.

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom.

               Stoga je materijalnopravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. UFEU-a, kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom.

               4.3.Varijabilna geometrija

               U skladu s člankom 10. stavkom 4. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama priloženog Ugovorima, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je da ne prihvaća sve ovlasti Komisije i Suda u pogledu akata u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima donesenih prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona. Zbog toga se Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP prestala primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014.
                  12

               Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise ne utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.
                  13

               Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP obvezujuća je za Dansku i primjenjuje se na nju do 21. studenoga 2018., a u njezinu se članku 1. navodi da „droge” znači svaka tvar koja je obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima.

               Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Dansku, Danska sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.

               4.4.Zaključak

               Pravna je osnova ovog prijedloga članak 83. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog ne utječe na proračun.

               2019/0274 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972.
                  14
               , („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.

               (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti dodati tvari na popise u toj konvenciji. Popise može mijenjati samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da ne unese promjene koje preporuči WHO.

               (3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  15
                stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.

               (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka WHO-a, odlučiti dodati tvari na popise u toj konvenciji ili ih brisati iz njih. Ona ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može proizvoljno djelovati.

               (5)Promjene u popisima obiju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP
                  16
                primjenjuje se na tvari navedene u popisima priloženima tim konvencijama. Zbog toga svaka promjena popisa u tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u skladu s člankom 3. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj 63. sjednici, koja će se održati u Beču od 2. do 6. ožujka 2020., donijeti odluke o kanabisu i tvarima povezanima s kanabisom koje se već kontroliraju na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (7)Unija nije stranka relevantnih konvencija UN-a. Ima status promatrača u Komisiji za opojne droge, u kojoj će u ožujku 2020. biti trinaest njezinih država članica s pravom glasa
                  17
               . Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za iznošenje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na međunarodno uvrštavanje tvari na te popise u isključivoj nadležnosti Unije.

               (8)WHO je 24. siječnja 2019.
                  18
                dostavio šest preporuka koje su izdane nakon kritičkog preispitivanja provedenog na 41. sastanku njegova Stručnog odbora za ovisnosti o drogama („Stručni odbor WHO-a”) u vezi s kanabisom i tvarima povezanima s kanabisom. Cilj tih preporuka nije odobravanje rekreativne upotrebe kanabisa ni tvari povezanih s kanabisom.

               (9)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, kanabis i smola kanabisa nisu posebno odgovorni za štetne učinke slične onima koje imaju druge tvari s Popisa IV. Konvencije o opojnim drogama. Osim toga, pokazalo se da pripravci od kanabisa imaju terapeutski potencijal za liječenje boli i drugih zdravstvenih stanja kao što su epilepsija i spastičnost povezana s multiplom sklerozom.

               (10)WHO je smatrao da bi kanabis i smolu kanabisa trebalo uvrstiti na popis na razini kontrole kojom će se spriječiti štetni učinci upotrebe kanabisa, a koja istovremeno neće biti prepreka pristupu te istraživanju i razvoju pripravaka na bazi kanabisa za medicinsku upotrebu. Stoga je WHO zaključio da uvrštavanje kanabisa i smole kanabisa na Popis IV. nije u skladu s kriterijima za uvrštenje droge na Popis IV.

               (11)Ta preporuka ne podrazumijeva promjenu razine međunarodne kontrole kanabisa i smole kanabisa jer će oni i dalje biti uvršteni na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. U njoj se uzimaju u obzir znanstvena dostignuća u tom području od prvog uvrštavanja kanabisa i smole kanabisa u Konvenciju o opojnim drogama. Brisanje kanabisa i smole kanabisa s Popisa IV. Konvencije o opojnim drogama bilo bi korisno za poboljšanje zajedničkog znanja o terapeutskoj koristi i svim povezanim štetnim učincima kanabisa.

               (12)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se kanabis i smola kanabisa izbrišu s Popisa IV. Konvencije o opojnim drogama.

               (13)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, delta-9-tetrahidrokanabinol i njegov aktivni stereoizomer dronabinol, posebno kod nezakonito dobivenih oblika visoke čistoće, mogu izazvati ovisnost, imati štetne učinke te potencijal zloupotrebe koji je najmanje jednak onome kod kanabisa, koji je uvršten na Popis I. Konvencije o opojnim drogama. Tvar koja bi mogla imati slične štetne učinke i potencijal zloupotrebe kao tvar već uvrštena na popis u Konvenciji o opojnim drogama obično bi se uvrstila na popis na isti način. Budući da delta-9-tetrahidrokanabinol ima slične štetne učinke i potencijal zloupotrebe kao kanabis, ispunjava kriterije za uvrštavanje na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (14)Usto, WHO je uvidio da bi uvrštavanje delta-9-tetrahidrokanabinola u istu Konvenciju i na isti popis kao kanabisa, tj. na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, uvelike olakšalo provedbu kontrolnih mjera konvencija u državama članicama. Stoga je WHO preporučio da se delta-9-tetrahidrokanabinol i njegov aktivni stereoizomer dronabinol uvrste na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te da se, ako se ta preporuka prihvati, izbrišu s Popisa II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (15)Ta preporuka ne podrazumijeva promjenu razine međunarodne kontrole delta-9-tetrahidrokanabinola i njegova aktivnog stereoizomera dronabinola. Mogla bi olakšati i provedbu kontrolnih mjera u državama članicama.

               (16)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se delta-9-tetrahidrokanabinol i njegov aktivni stereoizomer dronabinol dodaju na Popis I. Konvencije o opojnim drogama te da se, ako se ta preporuka prihvati, izbrišu s Popisa II. Konvencije o psihotropnim tvarima. Druga je mogućnost da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a.

               (17)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola), koji je uvršten na Popis I. Konvencije o psihotropnim tvarima, nema štetne učinke ni potencijal zloupotrebe slične onima povezanima s delta-9-tetrahidrokanabinolom, no zbog kemijske sličnosti svakog od šest izomera s delta-9-tetrahidrokanabinolom vrlo je teško razlikovati bilo koji od tih šest izomera od delta-9-tetrahidrokanabinola primjenom standardnih metoda kemijske analize. Usto, uvrštenjem tih šest izomera u istu konvenciju i na isti popis kao delta-9-tetrahidrokanabinola, tj. na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, olakšala bi se provedba međunarodne kontrole delta-9-tetrahidrokanabinola te bi se pomoglo državama članicama u provedbi kontrolnih mjera na razini zemalja. Stoga je WHO preporučio da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, uz uvjet da CND prihvati preporuku o dodavanju dronabinola i njegovih stereoizomera (delta-9-tetrahidrokanabinol) na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, te da se, ako se ta preporuka prihvati, izbriše s Popisa I. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (18)Ta preporuka ne podrazumijeva promjenu razine međunarodne kontrole tetrahidrokanabinola (izomera delta-9-tetrahidrokanabinola). Mogla bi olakšati i provedbu kontrolnih mjera u državama članicama.

               (19)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tetrahidrokanabinol (izomeri delta-9-tetrahidrokanabinola) doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, uz uvjet da CND prihvati preporuku o dodavanju dronabinola i njegovih stereoizomera (delta-9-tetrahidrokanabinol) na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, te da se, ako se ta preporuka prihvati, izbriše s Popisa I. Konvencije o psihotropnim tvarima. Druga je mogućnost da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a.

               (20)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, varijabilnost psihoaktivnih svojstava ekstrakata i tinktura kanabisa, kako je navedeno u Konvenciji o opojnim drogama, prvenstveno proizlazi iz različitih koncentracija delta-9-tetrahidrokanabinola u tim ekstraktima i tinkturama. Neki ekstrakti i tinkture kanabisa bez psihoaktivnih svojstava koji se uglavnom sastoje od kanabidiola imaju obećavajuće terapijske primjene. Činjenica da se različiti pripravci s varijabilnom koncentracijom delta-9-tetrahidrokanabinola kontroliraju pod istim unosom „Ekstrakti i tinkture” i na istom popisu izazov je za nadležna tijela koja provode kontrolne mjere u pojedinim zemljama. Usto, definicija pripravaka iz Konvencije o opojnim drogama može obuhvaćati sve proizvode koji su „ekstrakti i tinkture” kanabisa kao što su „pripravci” od kanabisa te, ako se prihvati preporuka Odbora za premještanje dronabinola na Popis I. Konvencije o opojnim drogama, „pripravci” od dronabinola i njegovih stereoizomera. Stoga je WHO preporučio da bi se ekstrakti i tinkture trebali izbrisati s Popisa I. Konvencije o opojnim drogama.

               (21)Međutim, ne dovodeći u pitanje objašnjenja koja je WHO dostavio nakon izdavanja te preporuke, za to nema očitog opravdanja povezanog s javnim zdravljem te je teško u potpunosti procijeniti implikacije, među ostalim i u smislu sveobuhvatnosti sustava međunarodne kontrole.

               (22)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a.

               (23)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, kanabidiol se nalazi u kanabisu i smoli kanabisa, ali nema psihoaktivna svojstva, potencijal zloupotrebe i stvaranja ovisnosti. Nema ni znatne štetne učinke. Usto, pokazalo se da je kanabidiol učinkovit u liječenju određenih vrsta epilepsije koje se javljaju u djetinjstvu i otporne su na liječenje.

               (24)WHO je naveo da će lijekovi bez psihoaktivnih učinaka koji se proizvode kao pripravci od kanabisa sadržavati delta-9-tetrahidrokanabinol u tragovima te potvrdio da kemijska analiza delta-9-tetrahidrokanabinola s točnošću od 0,15 % može biti problematična za neke države članice. Stoga je WHO preporučio da se u Popis I. Konvencije o opojnim drogama doda sljedeća bilješka: „Pripravci koji se uglavnom sastoje od kanabidiola i ne sadržavaju više od 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola nisu pod međunarodnom kontrolom.”

               (25)Međutim, ta bi preporuka smanjila postojeću razinu kontrole za te pripravke, utvrđivanje ograničenja THC-a za pripravke koji pretežito sadržavaju kanabidiol nije potkrijepljeno znanstvenim dokazima, a tekst preporuke ne isključuje moguća različita tumačenja načina izračuna tog ograničenja. Različit tretman kanabidiola u usporedbi s drugim kanabinoidima nije opravdan niti je u skladu s postojećom strukturom popisa u konvencijama.

               (26)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a.

               (27)Prema procjeni Stručnog odbora WHO-a, lijekovi koji sadržavaju delta-9-tetrahidrokanabinol nisu povezani s problemima zloupotrebe i ovisnosti te se ne upotrebljavaju u nemedicinske svrhe. Usto, WHO je prepoznao da su takvi pripravci napravljeni tako da nije vjerojatno da će se zloupotrebljavati te nema dokaza o stvarnoj zloupotrebi ni štetnim učincima u mjeri kojom bi se opravdala trenutačna razina kontrole povezana s Popisom I. Konvencije o opojnim drogama ili razina kontrole povezana s Popisom II. Konvencije o psihotropnim tvarima. Stoga je WHO preporučio da se „pripravci proizvedeni kemijskom sintezom ili kao pripravci od kanabisa koji su spojeni kao farmaceutski pripravci s jednim ili više drugih sastojaka tako da se delta-9-tetrahidrokanabinol ne može izdvojiti lako dostupnim sredstvima ili u količini koja bi predstavljala rizik za javno zdravlje” dodaju na Popis III. Konvencije o opojnim drogama.

               (28)Međutim, ta preporuka može podrazumijevati dodatno regulatorno opterećenje za države članice. Nadalje, tekst preporuke o „farmaceutskim” pripravcima ne temelji se na definiranim pojmovima iz Konvencije o opojnim drogama i možda nije u skladu s terminologijom EU-a iz Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu
                  19
               .

               (29)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da glasuju protiv preporuke da se „pripravci proizvedeni kemijskom sintezom ili kao pripravci od kanabisa koji su spojeni kao farmaceutski pripravci s jednim ili više drugih sastojaka tako da se delta-9-tetrahidrokanabinol (dronabinol) ne može izdvojiti lako dostupnim sredstvima ili u količini koja bi predstavljala rizik za javno zdravlje” dodaju na Popis III. Konvencije o opojnim drogama. Druga je mogućnost da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a.

               (30)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluke o raznim odlukama o uvrštavanju kanabisa i tvari povezanih s kanabisom na popise moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP.

               (31)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               (32)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Dansku i primjenjuje se na nju do 21. studenoga 2018. te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (33)Okvirna odluka 2004/757/PUP obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (34)Okvirna odluka 2004/757/PUP nije obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu te ona stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na šezdeset trećoj sjednici Komisije za opojne droge koja će se održati od 2. do 6. ožujka 2020., kad je to tijelo pozvano donijeti odluke o dodavanju tvari na popise Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. zajednički izražavaju države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (2)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (3)

                        Od 1. siječnja 2020. sljedećih će trinaest država članica EU-a biti članice CND-a s pravom glasa: Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.

                     (4)

                        https://www.who.int/medicines/access/controlled- substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (5)

                        SL L 335, 11.11.2004., str. 8., kako je izmijenjena Direktivom (EU) 2017/2103 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2017. o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP kako bi se nove psihoaktivne tvari obuhvatile definicijom „droge” te o stavljanju izvan snage Odluke Vijeća 2005/387/PUP, SL L 305, 21.11.2017., str. 12.

                     (6)

                        Vidjeti kompilaciju svih pitanja i odgovora na dan 26. studenoga na
                  https://www.unodc.org/documents/commissions/CND/Scheduling_Resource_Material/Cannabis/Consultations_with_WHO_Questions_and_Answers_26_November_2019.pdf
                  .

                     (7)

                        COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final. Treba napomenuti da je Komisija istodobno iznijela zaseban prijedlog u pogledu uvrštavanja novih psihoaktivnih tvari na popis.

                     (8)

                        Donijelo Vijeće 7. ožujka 2017., 27. veljače 2018. i 5. ožujka 2019.

                     (9)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (10)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (11)

                        Članak 3. stavak 7. Konvencije o opojnim drogama; članak 2. stavak 7. Konvencije o psihotropnim tvarima.

                     (12)

                        Vidjeti točku 29. popisa akata Unije donesenih prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima koji se prestaju primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014. na temelju članka 10. stavka 4. druge rečenice Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama (SL C 430, 1.12.2014., str. 17.).

                     (13)

                        Ovaj se prijedlog odnosi na utvrđivanje stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku koji će se održati nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije, osim ako Ujedinjena Kraljevina zatraži četvrto produljenje razdoblja u skladu s člankom 50. Ugovora, koje Europsko vijeće (članak 50.) treba jednoglasno prihvatiti. Međutim, u trenutku kad Komisija donosi prijedlog, Ujedinjena Kraljevina je država članica. Stoga, npr. upućivanja na broj „država članica” koje su članice Komisije za opojne droge itd. obuhvaćaju i Ujedinjenu Kraljevinu.

                     (14)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (15)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (16)

                        Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335, 11.11.2004., str. 8.).

                     (17)

                        Od 1. siječnja 2020. sljedećih će trinaest država članica EU-a biti članice CND-a s pravom glasa: Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Poljska, Španjolska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.

                     (18)

                  https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_ECDD41_recommendations_cannabis_24Jan19.pdf?ua=1

                     (19)

                        SL L 311, 28.11.2001., str. 67.–128.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.12.2019.
            COM(2019) 624 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               PRILOG

               Stajalište koje države članice ujedno članice Komisije za opojne droge trebaju zauzeti, djelujući zajednički u interesu Unije, na 63. sjednici Komisije za opojne droge od 2. do 6. ožujka 2020. u pogledu promjena opsega kontrole tvari:

               (1)kanabis i smolu kanabisa treba izbrisati s Popisa IV. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama (1961.);

               (2)dronabinol (delta-9-tetrahidrokanabinol) treba dodati na Popis I. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama (1961.) te ga, ako se ta preporuka prihvati, treba izbrisati s Popisa II. Konvencije o psihotropnim tvarima (1971.). Druga je mogućnost da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a;

               (3)tetrahidrokanabinol (izomere delta-9-tetrahidrokanabinola) treba dodati na Popis I. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama (1961.), uz uvjet da CND prihvati preporuku o dodavanju dronabinola i njegovih stereoizomera (delta-9-tetrahidrokanabinol) na Popis I. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama (1961.), te ga, ako se ta preporuka prihvati, treba izbrisati s Popisa I. Konvencije o psihotropnim tvarima (1971.). Druga je mogućnost da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a;

               (4)preporuku o ekstraktima i tinkturama ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a;

               (5)preporuku koja se odnosi na bilješku „Pripravci koji se uglavnom sastoje od kanabidiola i ne sadržavaju više od 0,2 % delta-9-tetrahidrokanabinola nisu pod međunarodnom kontrolom.” ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a;

               (6)pripravke proizvedene kemijskom sintezom ili kao pripravci od kanabisa koji su spojeni kao farmaceutski pripravci s jednim ili više drugih sastojaka tako da se delta-9-tetrahidrokanabinol (dronabinol) ne može izdvojiti lako dostupnim sredstvima ili u količini koja bi predstavljala rizik za javno zdravlje ne bi trebalo dodati na Popis III. Jedinstvene konvencije o opojnim drogama (1961.). Druga je mogućnost da tu preporuku ne bi trebalo stavljati na glasovanje te bi trebalo zatražiti dodatnu procjenu WHO-a.