				|

		52014PC0482

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji /* COM/2014/0482 final - 2014/0224 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Prijedlog u prilogu pravni je instrument za
sklapanje Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između
Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike
Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje
Republike Hrvatske Europskoj uniji (dalje u tekstu „Protokol”).
U skladu sa svojim Aktom o
pristupanju, Hrvatska se obvezuje pristupiti međunarodnim sporazumima koje
su potpisale ili sklopile Europska unija i njezine države članice putem
protokola uz te sporazume.
Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Republike Filipina, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan je u
Phnom Penhu 11. srpnja 2012. Sporazum je trenutačno u postupku
ratifikacije i još nije stupio na snagu.
Slijedom Odluke
Vijeća od ....2014. o potpisivanju, u ime Europske
unije i njezinih država članica, Protokola uz Okvirni sporazum o
partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država
članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako
bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, Protokol je
potpisan u ... dana ....
Predloženim Protokolom
Republika Hrvatska uključuje se kao ugovorna stranka Sporazuma, a EU se
obvezuje osigurati vjerodostojnu inačicu Sporazuma na hrvatskom jeziku.
Komisija od Vijeća traži sklapanje
Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica.
Europski parlament pozvat će se na
davanje svoje suglasnosti ovome Protokolu.
2014/0224 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih
država članica, Protokola uz Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje
Republike Hrvatske Europskoj uniji
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 209. u vezi s
člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
uzimajući u obzir Akt o pristupanju
Republike Hrvatske, a posebno njegov članak 6. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Sukladno uvjetima iz
članka 6. stavka 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, o
pristupanju Republike Hrvatske Okvirnom sporazumu o partnerstvu i suradnji
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Republike Filipina, s druge strane, („Sporazum”) odlučit će se putem
protokola uz Sporazum. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o
pristupanju, u slučaju takvog pristupanja primjenjuje se pojednostavnjeni
postupak u kojemu Vijeće, jednoglasnom odlukom u ime država članica,
sklapa protokol s trećim dotičnim zemljama.
(2)       Dana
14. rujna 2012. Vijeće je ovlastilo Komisiju da otvori pregovore
s dotičnim trećim zemljama[1].
Pregovori s Republikom Filipinima uspješno su zaključeni te je Protokol uz
Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih
država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako
bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, potpisan
u ime Europske unije i njezinih država članica u […] dana […].
(3)       Protokol bi trebalo odobriti,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.           Odobrava se, u ime Europske
unije i njezinih država članica, Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje
Republike Hrvatske Europskoj uniji.
2.           Tekst Protokola priložen je
ovoj Odluci.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća imenuje osobu koja je
ovlaštena u ime Europske unije i njezinih država članica izdati obavijest
predviđenu člankom 4. stavkom 1. Protokola.
Članak 3.
Ova odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Vijeće
Predsjednik
[1]               Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za
prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili
Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih
zemalja ili međunarodnih organizacija radi pristupanja Republike Hrvatske
Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED)
PRILOG
Prijedlogu
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz
Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih
država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, kako
bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

PROTOKOL
UZ OKVIRNI SPORAZUM
O PARTNERSTVU I SURADNJI
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i
Republike Filipina, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje
Republike Hrvatske Europskoj uniji

KRALJEVINA BELGIJA,
REPUBLIKA BUGARSKA,
ČEŠKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA DANSKA,
SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,
REPUBLIKA ESTONIJA,
IRSKA,
HELENSKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,
FRANCUSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA HRVATSKA,
TALIJANSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA CIPAR,
REPUBLIKA LATVIJA,
REPUBLIKA LITVA,
VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
MAĐARSKA,
REPUBLIKA MALTA,
KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
REPUBLIKA AUSTRIJA,
REPUBLIKA POLJSKA,
PORTUGALSKA REPUBLIKA,
RUMUNJSKA,
REPUBLIKA SLOVENIJA,
SLOVAČKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA FINSKA,
KRALJEVINA ŠVEDSKA,
UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I
SJEVERNE IRSKE,
ugovorne stranke Ugovora o Europskoj uniji i
Ugovora o funkcioniranju Europske unije, dalje u tekstu „države članice”,
koje zastupa Vijeće Europske unije, i
EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Europska
unija“,
s jedne strane, i
REPUBLIKA FILIPINI, dalje u tekstu „Filipini”
s druge strane,
dalje u tekstu „ugovorne stranke” za potrebe
ovog Protokola,
UZIMAJUĆI U OBZIR pristupanje Republike
Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013.,
BUDUĆI DA je Okvirni sporazum o
partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država
članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, dalje u
tekstu „Sporazum”, potpisan u Phnom Penhu 11. srpnja 2012.;
BUDUĆI DA je Ugovor o pristupanju
Republike Hrvatske Europskoj uniji, dalje u tekstu „Ugovor o pristupanju”,
potpisan u Bruxellesu 9. prosinca 2011.
BUDUĆI DA je u skladu s
člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske o
njezinu pristupanju Sporazumu potrebno odlučiti sklapanjem protokola uz
Sporazum,
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
Članak 1.
Republika Hrvatska pristupa kao stranka
Okvirnom sporazumu o partnerstvu i suradnji između Europske unije i
njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge
strane, potpisanom u Phnom Penhu 11. srpnja 2012.,
te donosi i prima na znanje, na isti način kao i ostale države
članice Europske unije, tekst Sporazuma.
Članak 2.
Europska unija svojim državama članicama
i Republici Filipinima pravovremeno nakon parafiranja ovog Protokola dostavlja
inačicu Sporazuma na hrvatskom jeziku. Podložno stupanju na snagu ovog
Protokola, jezična inačica iz prve rečenice ovog članka
postaje vjerodostojna pod istim uvjetima kao i jezične inačice
Sporazuma na bugarskom, češkom, danskom,
engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, latvijskom, litavskom,
malteškom, mađarskom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom,
rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom
jeziku.
Članak 3.
Ovaj Protokol čini sastavni dio
Sporazuma.
Članak 4.
(1)
Ovaj Protokol odobravaju Europska unija, Vijeće
Europske unije u ime država članica i Filipini, u skladu sa svojim
postupcima. Ugovorne stranke međusobno se obavješćuju o završetku
postupaka potrebnih u tu svrhu. Isprave o odobrenju polažu se kod Glavnog
tajništva Vijeća Europske unije.
(2)
Ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana mjeseca
koji slijedi nakon dana predavanja zadnje isprave o odobrenju, ali ne prije
dana stupanja na snagu Sporazuma.
Članak 5.
Ovaj Protokol sastavljen je u po dva primjerka
na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom,
grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom,
nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri
čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
U POTVRDU TOGA, niže potpisani
opunomoćenici, propisno ovlašteni u tu svrhu, potpisali su ovaj Protokol.
Sastavljeno u … … … …
ZA EUROPSKU UNIJU I NJEZINE DRŽAVE
ČLANICE
ZA REPUBLIKU FILIPINE


				|

		52014PC0698

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA I KOMISIJE  o stajalištu koje treba donijeti u ime Unije i Europske zajednice za atomsku energiju u Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, u odnosu na donošenje Poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora i delegiranje određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu /* COM/2014/0698 final - 2014/0331 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.               KONTEKST
PRIJEDLOGA/POZADINA
Priloženi je
prijedlog pravni instrument za odobrenje stajališta Unije i Europske zajednice
za atomsku energiju koje treba donijeti u Vijeću za pridruživanje
uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju (dalje u tekstu „Sporazum”)
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica i Ukrajine u odnosu na donošenje Poslovnika Vijeća za
pridruživanje i Odbora za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora i
delegiranje određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za
pridruživanje u sastavu za trgovinu.
Pregovori o tom
opsežnom i ambicioznom Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Ukrajine
započeli su u ožujku 2007. U veljači 2008., nakon odluke o
pristupanju Ukrajine WTO-u, EU i Ukrajina započeli su pregovore o
području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) kao
ključnom elementu Sporazuma o pridruživanju.
Sporazum o
pridruživanju najnapredniji je sporazum te vrste koji je EU dogovorio, posebno
u odnosu na trgovinsku i gospodarsku integraciju, kojom se nadilazi obično
otvaranje tržišta. Cilj je ubrzati produbljivanje političkih i
gospodarskih odnosa Ukrajine i EU-a te unaprijediti postupnu gospodarsku
integraciju Ukrajine s unutarnjim tržištem EU-a u odabranim područjima,
posebno uspostavom DCFTA-e.
Vijeće je
23. lipnja 2014. donijelo odluku[1]
o potpisivanju, u ime Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i
njihovih država članica, i privremenoj primjeni određenih odredbi iz
ostalih poglavlja Sporazuma o pridruživanju, uključujući dio o
području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine (DCFTA) između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država
članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane. Politička
poglavlja Sporazuma potpisana su 21. ožujka 2014.[2] Nakon
toga Sporazum je potpisan u Bruxellesu u petak, 27. lipnja 2014. na
marginama Europskog vijeća.
Ukrajina je
ratificirala Sporazum u rujnu i razmijenila obavijesti o tome s EU-om tijekom
istog mjeseca, što znači da privremena primjena može započeti od
1. studenoga 2014. Međutim, nakon savjetovanja s ukrajinskom
stranom i u kontekstu cjelokupnih napora za provedbu mirovnog procesa u
Ukrajini dogovoreno je da se do 31. prosinca 2015. odgodi privremena
primjena trgovinskih odredaba Sporazuma o pridruživanju između Europske
unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica,
s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o
pridruživanju”) (glava IV.) te da se istovremeno nastavi s primjenom
samostalnih trgovinskih mjera Unije u korist Ukrajine.
Slijedom toga
privremena primjena mjerodavnih odredaba glava III., IV., V., VI. i VII.
te povezanih priloga i protokola Sporazumu o pridruživanju stupat će na
snagu u fazama. U vezi s glavama III., V., VI. i VII. te povezanim prilozima i
protokolima obavijest predviđena u članku 486. Sporazuma o
pridruživanju dostavljena je krajem rujna zajedno s obaviješću o odredbama
iz članka 4. Odluke Vijeća 2014/295/EU1. S obzirom na
glavu IV. te srodne priloge i protokole obavijest je dostavljena tako da
privremena primjena može stupiti na snagu 1. siječnja 2016.
nakon naknadne obavijesti, kako je predviđeno člankom 486.
Sporazuma o pridruživanju.
Privremena
primjena predviđena je radi održavanja ravnoteže između
zajedničkih gospodarskih interesa i vrijednosti te zajedničke volje
EU-a i Ukrajine za započinjanje provedbe i primjene prihvatljivih dijelova
Sporazuma kako bi se prije sklapanja Sporazuma ubrzao početak utjecaja
reforme na pitanja povezana s određenim sektorima.
2.           REZULTATI PREGOVORA
U glavi VII.
Sporazuma s Ukrajinom predviđa se institucionalni okvir nužan za pravilno
funkcioniranje i provedbu Sporazuma. Sporazumom se uspostavlja Vijeće za
pridruživanje (članak 461. stavak 1.) na ministarskoj razini za
nadzor i praćenje primjene i provedbe Sporazuma.
U cilju pripreme
sastanaka i rasprava Vijeća za pridruživanje i prema potrebi provedbe
njegovih odluka te, općenito, osiguravanja kontinuiteta odnosa
pridruživanja i pravilnog funkcioniranja Sporazuma, uspostavlja se i Odbor za
pridruživanje (članak 464. stavak 1.).
Vijeće za
pridruživanje i Odbor za pridruživanje mogu odlučiti o uspostavi bilo
kojeg drugog pododbora ili tijela koje im može pomoći u obavljanju
dužnosti te određuju sastav i dužnosti takvih odbora ili tijela i
način njihova funkcioniranja. Nadalje,
Vijeće za pridruživanje ima ovlasti izmijeniti ili ažurirati priloge
Sporazumu (članak 463. stavak 3. Sporazuma). Vijeće za
pridruživanje može delegirati svoje ovlasti Odboru za pridruživanje,
uključujući ovlast donošenja obvezujućih odluka
(članak 465. stavak 2. Sporazuma).
Odbor za
pridruživanje sastaje se u posebnom sastavu radi rješavanja svih pitanja koja
proizlaze iz glave IV. „Trgovina i pitanja povezana s trgovinom”
(članak 465. stavak 4. Sporazuma). Dijelom Sporazuma koji se
odnosi na DCFTA-u predviđeni su posebni pododbori za sanitarna i
fitosanitarna pitanja, carinu, oznake zemljopisnog podrijetla te za trgovinu i
održivi razvoj, koji bi pomagali Odboru za pridruživanje pri obavljanju
dužnosti.
Predviđeni
su i forumi za suradnju u području civilnog društva i parlamentarnu
suradnju.
U
cilju osiguranja nesmetane i pravovremene provedbe dijela Sporazuma koji se
odnosi na DCFTA-u, posebno u odnosu na ažuriranja ili izmjene nekoliko priloga
Sporazumu koji se odnose na trgovinu, predlaže se da takve ovlasti Vijeće
za pridruživanje delegira Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu. Takvim
delegiranjem ovlasti stvorit će se potrebna poveznica i uvjeti za
pravovremeno praćenje tehničkih rasprava unutar Odbora o provedbi
obveza povezanih s trgovinom, uključujući one koje se odnose na
usklađivanje Ukrajine s pravnom stečevinom EU-a.
U cilju
dovršenja institucionalnog okvira i omogućavanja stručnih rasprava u
ključnim područjima koja su obuhvaćena privremenom primjenom
Sporazuma, predlaže se uspostava dvaju pododbora:
1. Pododbora za
pravdu, slobodu i sigurnost (JFS);
2. Pododbora za
suradnju u gospodarskom sektoru i ostalim sektorima
Svrha je
pododbora usredotočiti se na one teme u kojima se očekuju konkretni
rezultati, a ne nužno svake godine obuhvatiti iste teme.
Dodatni
pododbori mogu se uspostaviti u kasnijoj fazi, nakon dogovora stranaka.
Sporazumom o
pridruživanju predviđa se širok raspon sektorske suradnje s naglaskom na potpori
temeljnim reformama, gospodarskom oporavku i rastu, upravljanju i sektorskoj
suradnji u 28 područja kao što su: pravosuđe, energetika, promet,
statistika, zaštita okoliša i njezino promicanje, suradnja industrijskih te
malih i srednjih poduzeća, poljoprivreda i ruralni razvoj, socijalne
politike, pravosuđe, suradnja u području civilnog društva, politika
zaštite potrošača, reforma javne uprave, obrazovanje, osposobljavanje i
mladi te suradnja u području kulture.
U svim tim
područjima poboljšanje suradnje počinje od temelja trenutačnih
okvira, kako bilateralnih, tako i multilateralnih, u cilju sustavnijeg dijaloga
te razmjene informacija i dobre prakse. Za poglavlja koja se odnose na
sektorsku suradnju ključan je sveobuhvatan niz koraka za postupno
usklađivanje, gdje je potrebno, s pravnom stečevinom EU-a
utvrđen u prilozima Sporazumu. Posebnim rasporedima za usklađivanje s
određenim dijelovima pravne stečevine EU-a i njihovu provedbu u
Ukrajini pružit će se usmjerenje za trenutačnu suradnju i stvoriti
temelj za plan unutarnje reforme i modernizaciju Ukrajine.
„Redovitim
dijalozima” na koje se često upućuje u Sporazumu mogu se obuhvatiti
sva navedena područja politika.  Drugi pododbor može se stoga sastajati u
različitim sastavima ovisno o potrebi. Ovaj se prijedlog temelji na
iskustvima sa Sporazumom o partnerstvu i suradnji s Ukrajinom i cilj mu je
pojednostavnjenje funkcioniranja strukture pododbora u skladu sa Sporazumom o
pridruživanju.
EU i
Ukrajina obvezali su se na brzu i učinkovitu provedbu Sporazuma. Ovim
prijedlogom želi se osigurati da institucionalni okvir Sporazuma što prije
postane operativan. Kako bi se to olakšalo, ključno je brzo nastaviti s
postupkom donošenja Poslovnika Vijeća za pridruživanje, Odbora za
pridruživanje i pododbora kako bi oni uskoro mogli početi s radom. Prvi
sastanak Vijeća za pridruživanje s Ukrajinom namjerava se održati što je
prije moguće nakon početka privremene provedbe, u idealnom
slučaju prije kraja godine.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Za Uniju je pravna osnova za odobrenje
stajališta Unije koje treba donijeti u Vijeću za pridruživanje
uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Ukrajine Ugovor o
funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 9.
Za EURATOM je pravna osnova za odobrenje stajališta koje treba donijeti u
Vijeću za pridruživanje uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju
između EU-a i Ukrajine Ugovor o osnivanju Europske zajednice za
atomsku energiju, a posebno njegov članak 101.
S obzirom na navedene rezultate pregovora, na temelju
članka 218. stavka 9. UFEU-a i članka 101. Ugovora o
EURATOM-u, Europska komisija predlaže da Vijeće donese Odluku kojom se
odobrava stajalište Unije i Europske zajednice za atomsku energiju koje treba
donijeti na prvom Vijeću za pridruživanje između EU-a i Ukrajine u
odnosu na:
-
  Poslovnik
Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje,
–
osnivanje dvaju pododbora
i
–
delegiranje određenih ovlasti Vijeća za
pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu.
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA I KOMISIJE
o stajalištu koje treba donijeti u ime Unije
i Europske zajednice za atomsku energiju u Vijeću za pridruživanje
uspostavljenom Sporazumom o pridruživanju između Europske unije i Europske
zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i
Ukrajine, s druge strane, u odnosu na donošenje Poslovnika Vijeća za
pridruživanje i Odbora za pridruživanje, uspostavu dvaju pododbora i
delegiranje određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za
pridruživanje u sastavu za trgovinu
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u
obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov
članak 218. stavak 9.,
uzimajući u
obzir prijedlog Komisije,
budući da:
(1)
Člankom 486. Sporazuma o pridruživanju
(dalje u tekstu „Sporazum”) između Europske unije i Europske zajednice za
atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s
druge strane, osigurava se privremena primjena dijela Sporazuma.
(2)
Člankom 4. Odluke Vijeća od
17. ožujka 2014.[3]
i od 23. lipnja 2014.[4]
o potpisivanju i privremenoj primjeni Sporazuma utvrđuju se određene
odredbe Sporazuma koje treba privremeno primjenjivati.
(3)
Člankom 462. stavkom 2. Sporazuma
propisano je da Vijeće za pridruživanje donosi vlastiti Poslovnik.
(4)
Člankom 464. stavkom 1. Sporazuma propisano
je da Vijeću za pridruživanje u izvršavanju dužnosti pomaže Odbor za
pridruživanje, dok je člankom 465. stavkom 1. propisano da
Vijeće za pridruživanje u svojem Poslovniku utvrđuje dužnosti i
način djelovanja Odbora za pridruživanje.
(5)
Člankom 462. stavkom 3. Sporazuma
propisano je da Vijećem za pridruživanje naizmjence predsjedaju
predstavnik Unije i predstavnik Ukrajine.
(6)
Člankom 466. stavkom 2. propisano je
da Vijeće za pridruživanje može odlučiti o uspostavi bilo kojeg
drugog pododbora ili tijela u posebnim područjima potrebnog za provedbu
Sporazuma, a koje mu može pomoći u obavljanju dužnosti.
(7)
Vijeće za pridruživanje odgovorno je za nadzor
i praćenje primjene te provedbe Sporazuma. Vijeće za pridruživanje
može Odboru za pridruživanje delegirati svoje ovlasti, uključujući
ovlast donošenja obvezujućih odluka. Primjereno je da Vijeće za
pridruživanje, kako je navedeno u članku 465. stavku 4.
Sporazuma, Odboru za pridruživanje sastavu za trgovinu delegira ovlast za
ažuriranje ili izmjenu priloga ovom Sporazumu koji se odnose na poglavlja 1.
(Prilozi I.-C i I.-D), 3., 5., 6. i 8. glave IV. (Trgovina i pitanja
povezana s trgovinom), u skladu s člankom 463. stavkom 3. i
člankom 465. stavkom 2. Sporazuma, uz uvjet da u tim poglavljima
nema posebnih odredaba koje se odnose na ažuriranje ili izmjenu Priloga ovom
Sporazumu.
(8)
Kako bi se osigurala učinkovita provedba
Sporazuma, Poslovnik treba donijeti u najkraćem mogućem roku,
uključujući i pismeni postupak.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.           Stajalište koje treba donijeti u ime
Unije i Europske zajednice za atomsku energiju u Vijeću za pridruživanje
uspostavljenom člankom 464. Sporazuma o pridruživanju između
Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica,
s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, ovime se određuje u odnosu na:
–        donošenje
Poslovnika Vijeća za pridruživanje i Odbora za pridruživanje,
–        osnivanje
pododbora i donošenje njihovih Poslovnika
i
–        delegiranje
određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za pridruživanje u
sastavu za trgovinu u skladu s uvjetima iz nacrta odluka Vijeća za
pridruživanje priloženih ovoj Odluci.
2.           Predstavnici Unije u Vijeću za
pridruživanje mogu prihvatiti manje tehničke izmjene nacrta odluka bez
daljnje odluke Vijeća.
Članak 2.
Vijećem za pridruživanje u ime
Unije predsjeda visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu
politiku.
Članak
3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan
donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za
Vijeće                                                            Za
Komisiju
Predsjednik                                                                       Predsjednik
[1]               SL
L 278 od 15.9.2014., str. 1. – 8.
[2]               SL L 161 od 29.5.2014.,
str. 1.
[3]               SL L 161 od 29.5.2014.,
str. 1.
[4]               SL L 278 od 15.9.2014.,
str. 1. – 8.
PRILOG 1.
ODLUKA br. 1/2014
VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I UKRAJINE
od ... 2014.
o donošenju njegova
Poslovnika i Poslovnika Odbora za pridruživanje

VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a i
UKRAJINE
uzimajući u obzir Sporazum o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge
strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 462.,
budući da:
(1)          U skladu s njegovim
člankom 486. dijelovi se Sporazuma privremeno primjenjuju od
1. studenog 2014.
(2)          Člankom 462.
stavkom 2. Sporazuma propisano je da Vijeće za pridruživanje
utvrđuje svoj Poslovnik.
(3)          Člankom 464.
stavkom 1. Sporazuma propisano je da Vijeću za pridruživanje u
izvršavanju dužnosti pomaže Odbor za pridruživanje, dok je
člankom 465. stavkom 1. propisano da Vijeće za
pridruživanje u svojem Poslovniku utvrđuje dužnosti i način
djelovanja Odbora za pridruživanje.
ODLUČILO JE:
Jedini
članak
Ovime se donose Poslovnik Vijeća za
pridruživanje i Poslovnik Odbora za pridruživanje, kako su utvrđeni u
Prilozima A i B.
Sastavljeno u ... ... .
   || Za Vijeće za pridruživanje Predsjedatelj
DODATAK
A
Poslovnik
Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine
Članak 1.
Opće
odredbe
1.               Vijeće za pridruživanje, koje je osnovano u
skladu s člankom 461. stavkom 1. Sporazuma o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (dalje u tekstu
„Sporazum”), obavlja svoje dužnosti kako je predviđeno
člancima 461. i 463. Sporazuma te preuzima odgovornost za opću
provedbu Sporazuma i svako drugo bilateralno, multilateralno ili
međunarodno pitanje od zajedničkog interesa.
2.               Kako je predviđeno člankom 5.
stavkom 1. Sporazuma, stranke održavaju redovite sastanke političkog
dijaloga na vrhu. 2. U skladu s člankom 5. stavkom 2. Sporazuma
na ministarskoj razini politički dijalog odvija se uzajamnim dogovorom u
okviru Vijeća za pridruživanje iz članka 460. Sporazuma i u
okviru redovitih sastanaka predstavnika stranaka na razini ministara vanjskih
poslova.
3.               Kako je predviđeno člankom 462.
stavkom 1. Sporazuma, Vijeće za pridruživanje sastoji se od
članova Vijeća Europske unije i članova Europske komisije, s
jedne strane, te članova ukrajinske vlade, s druge strane. Pri
određivanju sastava Vijeća za pridruživanje uzimaju se u obzir
posebna pitanja o kojima će se raspravljati na svakoj sjednici.
Vijeće za pridruživanje sastaje se na ministarskoj razini.
 4.              Kako je predviđeno člankom 463.
stavkom 1. Sporazuma, Vijeće za pridruživanje radi postizanja svojih
ciljeva ima ovlasti donositi odluke koje su obvezujuće za stranke.
Vijeće za pridruživanje poduzima odgovarajuće mjere za provedbu
svojih odluka, uključujući, ako je potrebno, davanje ovlasti posebnim
tijelima uspostavljenima na temelju Sporazuma da djeluju u njegovo ime.
Vijeće za pridruživanje može davati i preporuke. Vijeće za
pridruživanje donosi odluke i daje preporuke na temelju dogovora između
stranaka nakon završetka odgovarajućih unutarnjih postupaka njihova
donošenja. Vijeće za pridruživanje može delegirati svoje ovlasti Odboru za
pridruživanje.
5.               Stranke ovog Poslovnika jednake su onima navedenima
u članku 482. Sporazuma.
Članak 2.
Predsjedanje
Stranke naizmjenično predsjedaju
Vijećem za pridruživanje 12 mjeseci. Prvo razdoblje započinje na dan
prve sjednice Vijeća za pridruživanje, a završava 31. prosinca iste
godine.
Članak 3.
Sjednice
1.               Vijeće za pridruživanje sastaje se barem jednom
godišnje te kada to okolnosti zahtijevaju, na temelju uzajamnog dogovora.  Ako
se stranke ne dogovore drugačije, Vijeće za pridruživanje sastaje se
u uobičajenoj prostoriji za sastanke Vijeća Europske unije.
2.               Svaka sjednica Vijeća za pridruživanje održava
se onog datuma koji su dogovorile stranke.
3.               Sjednice Vijeća za pridruživanje
zajednički sazivaju tajnici Vijeća za pridruživanje u dogovoru s
predsjedateljem Vijeća za pridruživanje najkasnije 30 dana prije datuma
sjednice.
Članak 4.
Zastupanje
1.               Ako nisu u mogućnosti prisustvovati sjednici,
članovi Vijeća za pridruživanje mogu biti zastupani. Ako član
želi da ga na sjednici mijenja zastupnik, ime svojeg zastupnika mora pismenim
putem priopćiti predsjedatelju prije sjednice na kojoj će ga taj
zastupnik mijenjati.
2.               Zastupnik člana Vijeća za pridruživanje
ima sva prava tog člana.
Članak 5.
Izaslanstvo
1.               Članove Vijeća za pridruživanje mogu
pratiti službenici. Prije svake sjednice Tajništvo obavješćuje
predsjedatelja o predviđenom sastavu izaslanstva svake stranke.
2.               Vijeće za pridruživanje može na temelju
dogovora između stranaka pozvati predstavnike drugih tijela stranaka ili
nezavisne stručnjake u predmetnom području da sudjeluju na njegovim
sjednicama kao promatrači ili kako bi pružili informacije o određenim
pitanjima. Stranke se dogovaraju o uvjetima pod kojima ti promatrači mogu
prisustvovati sjednicama.
Članak 6.
Tajništvo
Predstavnik Glavnog tajništva
Vijeća Europske unije i predstavnik Ukrajine djeluju zajednički kao
tajnici Vijeća za pridruživanje.
Članak 7.
Korespondencija
1.               Korespondencija naslovljena na Vijeće za
pridruživanje šalje se tajniku Unije ili Ukrajine, koji će zatim
obavijestiti drugog tajnika.
2.               Dva tajnika osiguravaju da se korespondencija
proslijedi predsjedatelju i prema potrebi ostalim članovima Vijeća za
pridruživanje.
3.               Korespondencija se prosljeđuje, ako je to
potrebno, Glavnom tajništvu Europske komisije, Europskoj službi za vanjsko
djelovanje, stalnim predstavništvima država članica u Europskoj uniji i
Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije, kao i Misiji Ukrajine pri
Europskoj uniji.
4.               Komunikacije predsjedatelja Vijeća za
pridruživanje primateljima šalju dva tajnika u ime predsjedatelja Vijeća
za pridruživanje. Takve komunikacije šalju se, prema potrebi, i članovima
Vijeća za pridruživanje kako je predviđeno trećim stavkom.
Članak 8.
Povjerljivost
podataka
Ako
stranke ne odluče drugačije, sjednice Vijeća za pridruživanje
nisu javne. Kad jedna stranka Vijeću za pridruživanje dostavi informacije
označene kao povjerljive, druga stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sjednica
1.               Predsjedatelj sastavlja okvirni dnevni red za svaku
sjednicu, a tajnici Vijeća za pridruživanje šalju ga primateljima iz
članka 7. Poslovnika najkasnije 15 kalendarskih dana prije
početka sjednice.
Okvirni dnevni
red sadržava točke za koje je predsjedatelj zaprimio zahtjev da se
uključe u dnevni red najkasnije 21 kalendarski dan prije početka
sjednice. Te točke uvrštavaju se u okvirni dnevni red samo ako su
odgovarajući popratni dokumenti poslani tajnicima prije datuma slanja
dnevnog reda.
2.               Vijeće za pridruživanje prihvaća dnevni
red na početku svake sjednice. Ako se stranke slože, u dnevni red može se
uključiti i točka koja se ne nalazi na okvirnom dnevnom redu.
3.               U dogovoru sa strankama predsjedatelj može skratiti
rokove utvrđene u stavku 1. kako bi se u obzir uzeli zahtjevi
određenog slučaja.
Članak 10.
Zapisnik
1.               Nacrt zapisnika svake sjednice zajednički
sastavljaju dva tajnika.
2.               U pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom
točkom dnevnog reda navode:
(a)       dokumentacija
dostavljena Vijeću za pridruživanje;
(b)      izjave
čije je uključivanje u zapisnik zatražio član Vijeća za
pridruživanje
i
(c)       pitanja
o kojima su se stranke dogovorile, kao što su, među ostalim, donesene
odluke, dogovorene izjave i zaključci.
3.               Nacrt dnevnog reda daje se na odobrenje Vijeću
za pridruživanje. Vijeće za pridruživanje na sljedećoj sjednici
odobrava zapisnik. Kao druga mogućnost, nacrt zapisnika može se odobriti
pisanim putem.
Članak 11.
Odluke
i preporuke
1.               Vijeće za pridruživanje donosi odluke i daje
preporuke na temelju dogovora između stranaka nakon završetka njihovih
unutarnjih postupaka.
2.               Ako se stranke o tome slože, Vijeće za
pridruživanje može donositi odluke ili davati preporuke i pismenim postupkom. U
tu svrhu predsjedatelj Vijeća za pridruživanje pismenim putem
prosljeđuje tekst prijedloga njegovim članovima u skladu s
člankom 7. Poslovnika s rokom od najmanje 21 kalendarski dan tijekom
kojeg članovi moraju izraziti sve željene zadrške ili izmjene. U dogovoru
sa strankama predsjedatelj može skratiti navedene rokove kako bi se u obzir
uzeli zahtjevi određenog slučaja.
3.               Akti Vijeća za pridruživanje, u smislu
članka 463. stavka 1. Sporazuma, naslovljuju se „Odluka”
ili„Preporuka”, nakon čega se navodi serijski broj, datum njihova
donošenja i opis njihova predmeta. Odluke i preporuke Vijeća za
pridruživanje potpisuje predsjedatelj i ovjeravaju ih dva tajnika. Odluke i
preporuke šalju se svim primateljima iz članka 7. ovog Poslovnika.
Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Vijeća
za pridruživanje u svojim službenim publikacijama.
4.               Svaka odluka stupa na snagu na dan donošenja, osim
ako se u samoj odluci odredi drugačije.
Članak 12.
Jezici
1.               Službeni jezici stranaka službeni su jezici Vijeća
za pridruživanje.
2.               Ako nije odlučeno drugačije, Vijeće
za pridruživanje svoje rasprave u pravilu temelji na dokumentaciji
pripremljenoj na tim jezicima.
Članak 13.
Troškovi
1.               Svaka stranka snosi sve troškove nastale njezinim
sudjelovanjem na sjednicama Vijeća za pridruživanje, kako u vezi s
osobljem, putovanjima i dnevnicama, tako i u vezi s poštanskim i
telekomunikacijskim izdacima.
2.               Troškove povezane s usmenim prevođenjem na
sjednicama te pismenim prevođenjem i umnožavanjem dokumenata snosi Europska
unija. Ako Ukrajina zahtijeva usmeno ili pismeno prevođenje na druge
jezike ili s drugih jezika osim onih predviđenih člankom 12.
ovog Poslovnika, troškove povezane s njima snosi Ukrajina. , 3. Ostale
troškove koji se odnose na organizaciju materijala za sjednice snosi stranka
koja je domaćin sjednica.
Članak 14.
Odbor
za pridruživanje
1.               U skladu s člankom 464. stavkom 1.
Sporazuma Odbor za pridruživanje pomaže Vijeću za pridruživanje u
izvršavanju dužnosti. Odbor za pridruživanje sastoji se od predstavnika
stranaka, u načelu viših državnih službenika.
2.               Odbor za pridruživanje priprema sjednice i rasprave
Vijeća za pridruživanje, prema potrebi provodi odluke Vijeća za
pridruživanje i općenito osigurava kontinuitet odnosa pridruživanja i
pravilne provedbe Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu uputi Vijeće
za pridruživanje te sva ostala pitanja koja se mogu pojaviti tijekom provedbe
Sporazuma. Vijeću za pridruživanje podnosi na odobravanje prijedloge ili
nacrte odluka ili preporuka. U skladu s člankom 465. stavkom 2.
Sporazuma Vijeće za pridruživanje može ovlastiti Odbor za pridruživanje da
donosi odluke.
3.               Odbor za pridruživanje donosi odluke i daje
preporuke za koje je ovlašten Sporazumom.
4.               U slučajevima u kojima se u Sporazumu
upućuje na obvezu savjetovanja ili mogućnost savjetovanja, ili u
kojima se stranke međusobnim dogovorom odluče savjetovati, takvo se
savjetovanje može održati unutar Odbora za pridruživanje, osim ako je u
Sporazumu određeno drugačije. Savjetovanje se može nastaviti unutar
Vijeća za pridruživanje ako se obje stranke s time slože.
Članak 15.
Izmjena
Poslovnika
Poslovnik se može izmijeniti u skladu s
člankom 11.
DODATAK
B
Poslovnik
Odbora za pridruživanje EU-a i Ukrajine i pododbora
Članak 1.
Opće
odredbe
1.               Odbor za pridruživanje, koji je uspostavljen u
skladu s člankom 464. stavkom 1. Sporazuma o pridruživanju
između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih
država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (dalje u tekstu
„Sporazum”), pomaže Vijeću za pridruživanje u obavljanju dužnosti i
funkcija te obavlja zadaće predviđene Sporazumom i zadaće koje
mu dodijeli Vijeće za pridruživanje. U skladu s člankom 465.
stavkom 1. Vijeće za pridruživanje u svojem Poslovniku utvrđuje
dužnosti i način djelovanja Odbora za pridruživanje.
2.               Odbor za pridruživanje priprema sjednice i rasprave
Vijeća za pridruživanje, prema potrebi provodi odluke Vijeća za
pridruživanje te općenito osigurava kontinuitet odnosa pridruživanja i
pravilno funkcioniranje Sporazuma. On razmatra sva pitanja koja mu uputi
Vijeće za pridruživanje, kao i sva ostala pitanja koja se mogu pojaviti
tijekom svakodnevne provedbe Sporazuma o pridruživanju. Vijeću za
pridruživanje podnosi prijedloge ili nacrte odluka ili preporuka za donošenje.
3.               Kako je predviđeno člankom 464.
stavkom 2. Sporazuma, Odbor za pridruživanje sastoji se od predstavnika
stranaka, načelno viših državnih službenika nadležnih za posebna pitanja o
kojima će se raspravljati na pojedinim sjednicama.
4.               U skladu s člankom 465. stavkom 4.
Sporazuma, kad Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu obavlja dužnosti
koje su mu dodijeljene na temelju glave IV. Sporazuma, činit će
ga visoki dužnosnici Europske komisije i Ukrajine nadležni za trgovinu i
pitanja povezana s trgovinom. Predstavnik Europske komisije ili Ukrajine
nadležan za trgovinu i pitanja povezana s trgovinom djeluje kao predsjedatelj u
skladu s člankom 2. u nastavku. Sjednicama će prisustvovati i
predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje.
5.               U skladu s člankom 465. stavkom 3.
Sporazuma Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu ima ovlasti za donošenje
odluka u slučajevima navedenima u Sporazumu i u područjima za koja mu
je Vijeće za pridruživanje delegiralo ovlasti. Te su odluke
obvezujuće za stranke, koje moraju poduzeti mjere potrebne za njihovu
provedbu. Odbor za pridruživanje donosi svoje odluke na temelju dogovora
između stranaka nakon dovršetka njihovih unutarnjih postupaka za donošenje
tih odluka.
6.               Stranke ovog Poslovnika utvrđuju se u skladu s
člankom 482. Sporazuma.
Članak 2.
Predsjedanje
Stranke
naizmjenično predsjedaju Odborom za pridruživanje 12 mjeseci. Prvo
razdoblje započinje na dan prve sjednice Vijeća za pridruživanje, a
završava 31. prosinca iste godine.
Članak 3.
Sjednice
1.               Osim ako se stranke dogovore drugačije, Odbor
za pridruživanje sastaje se redovito, barem jednom godišnje. Izvanredne
sjednice Odbora za pridruživanje mogu se održati na zahtjev bilo koje stranke
ako se stranke tako dogovore.
2.               Svaku sjednicu Odbora za pridruživanje saziva
predsjedatelj u vrijeme i na mjestu o kojima se dogovore obje stranke.
Obavijest o sazivanju sjednice izdaje tajništvo Odbora za pridruživanje
najkasnije 28 kalendarskih dana prije početka sjednice, osim ako se
stranke dogovore drugačije.
3.               Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu sastaje
se najmanje jednom godišnje i kada to okolnosti zahtijevaju. Svaku sjednicu
saziva predsjedatelj Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu u vrijeme,
na mjestu i na način o kojima se stranke dogovore. Obavijest o sazivanju
sjednice izdaje tajništvo Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu
najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka sjednice, osim ako se
stranke dogovore drugačije.
4.               Kad god je to moguće, redovita sjednica Odbora
za pridruživanje saziva se pravodobno prije redovite sjednice Vijeća za
pridruživanje.
5.               Iznimno i ako se stranke tako dogovore, sjednice
Odbora za pridruživanje mogu se održati bilo kojim dogovorenim tehnološkim
sredstvima, kao što je videokonferencija.
Članak 4.
Izaslanstvo
Prije svake
sjednice Tajništvo obavješćuje stranke o predviđenom sastavu
izaslanstva koje će sa svake strane prisustvovati sjednici.
Članak 5.
Tajništvo
1.            Predstavnik Unije i predstavnik Ukrajine djeluju
zajednički kao tajnici Odbora za pridruživanje i zajednički obavljaju
tajničke poslove, osim ako je u duhu obostranog povjerenja i suradnje ovim
Poslovnikom određeno drugačije.
2.            Predstavnik Europske komisije i predstavnik Ukrajine
nadležni za trgovinu i pitanja povezana s trgovinom zajednički djeluju kao
tajnici Odbora za pridruživanje u sastavu za trgovinu.
Članak
6.
Korespondencija
1.               Korespondencija naslovljena na Odbor za
pridruživanje šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim obavijestiti
drugog tajnika.
2.               Tajništvo osigurava da se korespondencija
naslovljena na Odbor za pridruživanje proslijedi predsjedatelju Odbora i prema
potrebi ostalim članovima kao dokumentacija iz članka 7. ovog
Poslovnika.
3.               Korespondenciju predsjedatelja Odbora za
pridruživanje Tajništvo šalje strankama u ime predsjedatelja Odbora za
pridruživanje. Takva korespondencija šalje se, prema potrebi, kako je opisano u
članku 7. ovog Poslovnika.
Članak 7.
Dokumentacija
1.               Dokumentacija se šalje preko tajnika.
2.               Svaka stranka šalje dokumentaciju svojem tajniku.
Tajnik će tu dokumentaciju proslijediti tajniku druge stranke.
3.               Tajnik Unije šalje dokumentaciju odgovornim
predstavnicima Unije te u takvu korespondenciju sustavno uključuje i
tajnika Ukrajine.
4.               Tajnik Ukrajine šalje dokumentaciju odgovornim
predstavnicima Ukrajine te u takvu korespondenciju sustavno uključuje i
tajnika Unije.
Članak 8.
Povjerljivost
podataka
Ako stranke ne
odluče drugačije, sjednice Odbora za pridruživanje nisu javne. Kad
jedna stranka Odboru za pridruživanje dostavi informacije označene kao
povjerljive, druga stranka s njima postupa kao s takvima.
Članak 9.
Dnevni
red sjednica
1.               Tajništvo Odbora za pridruživanje na temelju
prijedloga stranaka sastavlja okvirni dnevni red za svaku sjednicu, kao i nacrt
operativnih zaključaka, kako je predviđeno člankom 10. u
nastavku. Okvirni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je tajništvo
Odbora za pridruživanje od jedne od stranaka zaprimilo zahtjev da se
uključe u dnevni red, popraćen odgovarajućom dokumentacijom,
najkasnije 21 kalendarski dan prije datuma sjednice.
2.               Okvirni dnevni red s odgovarajućom
dokumentacijom šalje se u skladu s člankom 7. najkasnije 15
kalendarskih dana prije početka sjednice.
3.               Odbor za pridruživanje prihvaća dnevni red na
početku svake sjednice. Ako se stranke slože, u dnevni se red mogu
uključiti i točke koje se ne nalaze na okvirnom dnevnom redu.
4.               Predsjedatelj sjednice Odbora za pridruživanje može
nakon dogovora s drugom strankom na ad hoc bazi pozvati predstavnike
drugih tijela stranaka ili nezavisne stručnjake u predmetnom području
da sudjeluju na sjednicama kako bi pružili informacije o određenim
pitanjima. Stranke osiguravaju da ti promatrači ili stručnjaci
poštuju zahtjeve o povjerljivosti.
5.               U dogovoru sa strankama predsjedatelj sjednice
Odbora za pridruživanje može skratiti rokove utvrđene u stavcima 1. i 2.
kako bi se u obzir uzele posebne okolnosti.
Članak 10.
Zapisnik
i operativni zaključci
1.           Nacrt
zapisnika svake sjednice zajednički sastavljaju dva tajnika.
2.                     U
pravilu se u zapisniku u vezi sa svakom točkom dnevnog reda navode:
(a)     popis
sudionika sjednice, popis službenika u njihovoj pratnji i popis svih
eventualnih promatrača ili stručnjaka koji su prisustvovali sjednici;

(b)     dokumentacija koja je predana Odboru za
pridruživanje;
(c)     izjave čije je uključivanje u
zapisnik zatražio Odbor za pridruživanje i
(d)     operativni zaključci sa sjednice,
kako je predviđeno u stavku 4.
2.           Nacrt dnevnog reda daje se na
odobrenje Vijeću za pridruživanje. Odbor za pridruživanje odobrava
zapisnik na sljedećoj sjednici. Kao druga mogućnost, nacrt zapisnika
može se odobriti pisanim putem. Zapisnik odbora za pridruživanje u sastavu za
trgovinu odobrava se u roku od 28 kalendarskih dana nakon svake sjednice. Preslika
se šalje svim primateljima iz članka 7. ovog Poslovnika.
3.           Nacrt operativnih zaključaka
svake sjednice sastavlja tajnik Odbora za pridruživanje iz stranke koja
predsjeda sjednicom te se dostavlja strankama zajedno s dnevnim redom, u
pravilu najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka sjednice. Taj se
nacrt ažurira tijekom sjednice te Odbor za pridruživanje na kraju sjednice
donosi operativne zaključke u koje su uključeni naknadni postupci
stranaka, osim ako se stranke dogovore drugačije.  Nakon usuglašavanja,
operativni zaključi prilažu se zapisniku i njihova provedba preispituje se
na bilo kojoj sljedećoj sjednici Odbora za pridruživanje. U tu svrhu Odbor
za pridruživanje donosi predložak kojim se omogućuje praćenje svake aktivnosti
u odnosu na poseban rok.
Članak 11.
Odluke
i preporuke
1.               Odbor za pridruživanje donosi odluke u posebnim
slučajevima kad su mu Sporazumom dodijeljene ovlasti za donošenje odluka
ili kad mu je takve ovlasti delegiralo Vijeće za pridruživanje. Odbor za
pridruživanje može davati i preporuke. Odbor za pridruživanje donosi odluke i
daje preporuke na temelju dogovora između stranaka nakon završetka
njihovih unutarnjih postupaka. Svaku odluku ili preporuku potpisuje
predsjedatelj i ovjeravaju dva tajnika.
2.               Odbor za pridruživanje može donositi odluke ili
davati preporuke i pismenim postupkom ako se stranke o tome slože. Pismeni
postupak sastoji se od razmjene nota između dva tajnika, koji djeluju u
dogovoru sa strankama.  U tu svrhu tekst prijedloga šalje se u skladu s člankom 7.
s rokom od najmanje 21 kalendarski dan tijekom kojeg članovi moraju
iznijeti sve željene zadrške ili izmjene. U dogovoru sa strankama predsjedatelj
Odbora za pridruživanje može skratiti rokove navedene u ovom stavku kako bi se
u obzir uzele posebne okolnosti. Nakon prihvaćanja teksta odluku ili
preporuku potpisuje predsjedatelj i ovjeravaju je dva tajnika.
3.               Akti Odbora za pridruživanje naslovljuju se „Odluka”
odnosno „Preporuka”. Svaka Odluka stupa na snagu na dan donošenja, osim ako je
u samoj odluci određeno drugačije.
4.               Odluke i preporuke šalju se objema strankama.
5.               Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju
odluka i preporuka Odbora za pridruživanje u svojim službenim publikacijama.
Članak 12.
Izvješća
Odbor za
pridruživanje na svakoj redovitoj sjednici Vijeća za pridruživanje
izvješćuje Vijeće za pridruživanje o svojim aktivnostima i
aktivnostima svojih pododbora, radnih skupina i drugih tijela.
Članak 13.
Jezici

1.               Službeni jezici stranaka službeni su jezici Odbora
za pridruživanje.
2.               Službeni jezici Odbora za pridruživanje jesu
engleski i ukrajinski. Ako nije odlučeno drugačije, Odbor za
pridruživanje svoje rasprave temelji na dokumentaciji pripremljenoj na ta dva
jezika.
Članak 14.
Troškovi
1.               Svaka stranka snosi sve troškove nastale njezinim
sudjelovanjem na sjednicama Odbora za pridruživanje, kako u vezi s osobljem,
putovanjima i dnevnicama, tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim
izdacima.
2.               Troškove povezane s organizacijom sjednica i
umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je domaćin sjednice.
3.               Troškove povezane s usmenim prevođenjem na
sjednicama te pismenim prevođenjem dokumenata na engleski i ukrajinski ili
s engleskog i ukrajinskog, kako je navedeno u članku 13.
stavku 1. ovog Poslovnika, snosi stranka koja je domaćin sjednice.
Troškove usmenog
i pismenog prevođenja na druge jezike ili s njih snosi izravno stranka
koja ih je zatražila.
4.              Kad je potreban prijevod dokumentacije na službene
jezike EU-a, troškove snosi Europska unija.
Članak
15.
Izmjena
Poslovnika
Ovaj se
Poslovnik može izmijeniti odlukom Vijeća za pridruživanje u skladu s
člankom 465. stavkom 1.
Članak 16.
Pododbori, posebni odbori ili
tijela
1.               U skladu s člankom 466. stavkom 2.
Sporazuma, Odbor za pridruživanje može odlučiti uspostaviti pododbore ili
bilo koji poseban odbor ili tijelo u posebnim područjima potrebnim za
provedbu Sporazuma, osim onih koji su predviđeni Sporazumom, kako bi mu
pomogli pri obavljanju dužnosti. Odbor za pridruživanje može odlučiti
ukinuti bilo koji takav pododbor, poseban odbor ili tijelo te utvrditi ili
izmijeniti njihov Poslovnik Ako nije odlučeno drugačije, ti pododbori
djeluju pod nadležnošću Odbora za pridruživanje, kojem podnose
izvješća nakon svake svoje sjednice.
2.               Osim ako je Sporazumom predviđeno ili u
Vijeću za pridruživanje dogovoreno drugačije, ovaj se Poslovnik
primjenjuje mutatis mutandis na svaki pododbor, poseban odbor ili
tijela, kako je opisano u prvom stavku.
3.               Sjednice pododborâ uspostavljenih na temelju
Sporazuma mogu se održavati fleksibilno, kad se ukaže potreba, osobno u
Bruxellesu ili u partnerskoj zemlji ili npr. videokonferencijom. Pododbori bi
trebali biti platforma za praćenje napretka u usklađivanju u posebnim
područjima, za rasprave o određenim pitanjima i izazovima koji proizlaze
iz tog procesa te za formuliranje preporuka i operativnih zaključaka.
4.               Tajništvo Odbora za pridruživanje mora biti
uključeno u svu relevantnu korespondenciju, dokumentaciju i komunikaciju
povezanu s pododborima, posebnim odborima ili tijelima, kako je opisano u prvom
stavku.
5.               Osim ako je Sporazumom predviđeno
drugačije ili ako su se stranke unutar Vijeća za pridruživanje
drugačije dogovorile, pododbori, poseban odbor ili tijela imaju ovlasti
samo za davanje preporuka Odboru za pridruživanje.
Članak
17.
Ovaj se
Poslovnik primjenjuje na Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu mutatis
mutandis, osim ako je navedeno drugačije.
PRILOG
II.
ODLUKA
br. 2/2014 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I UKRAJINE
od
.. 2014.
o
uspostavi dvaju pododbora
VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE
EU-a i UKRAJINE,
uzimajući u obzir Sporazum o
pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku
energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge
strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 466.
stavak 2.,
budući da:
(1)          U skladu s njegovim
člankom 486. dijelovi Sporazuma privremeno se primjenjuju od
1. studenog 2014.
(2)          Člankom 466.
stavkom 2. propisano je da Vijeće za pridruživanje može odlučiti
o uspostavi bilo kojeg drugog pododbora ili tijela u posebnim područjima
potrebnog za provedbu Sporazuma, a koje mu može pomoći u obavljanju
dužnosti.
(3)          Kako bi se omogućile rasprave
na stručnoj razini u ključnim područjima obuhvaćenima
područjem privremene primjene Sporazuma, trebalo bi uspostaviti dva
pododbora. Uz dodatni dogovor stranaka mogu se izmijeniti popis pododbora i
djelokrug pojedinih pododbora.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Jedini
članak
Ovime se
uspostavljaju pododbori navedeni u Dodatku A. Poslovnici pododborâ uređeni
su člankom 16. Poslovnika Odbora za pridruživanje i pododbora iz
Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, kako je donesen Odlukom
br. 1/2014 Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine.
Sastavljeno u
Za Vijeće za pridruživanje
Predsjedatelj
Dodatak A PRILOGU II.
Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine
Uspostavljeni pododbori:
–
1.     Pododbor za pravdu, slobodu i sigurnost
–
2.     Pododbor za suradnju u gospodarskom sektoru
i ostalim sektorima
PRILOG
III.
ODLUKA
br. 3/2014 VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-a I UKRAJINE
od
.. 2014.
o
delegiranju određenih ovlasti Vijeća za pridruživanje Odboru za
pridruživanje u sastavu za trgovinu
VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE
EU-a i UKRAJINE
uzimajući u
obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice
za atomsku energiju i njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine,
s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov
članak 463. stavak 3. i članak 465. stavak 2.,
budući da:
(1)             Dijelovi se Sporazuma privremeno primjenjuju od
1. studenog 2014. u skladu s člankom 486. Sporazuma.
(2)             Vijeće za pridruživanje odgovorno je za nadzor
i praćenje primjene i provedbe Sporazuma.
 (3)            Vijeće za pridruživanje može Odboru za
pridruživanje delegirati bilo koje svoje ovlasti, uključujući ovlast
za donošenje obvezujućih odluka u skladu s člankom 465.
stavkom 2. Sporazuma.
(4)             Odbor za pridruživanje u sastavu za trgovinu bavi se
svim pitanjima koja se odnose na glavu IV. (Trgovina i pitanja povezana s
trgovinom), kako je navedeno u članku 465. stavku 4. Sporazuma.
(5)             Kako bi se osigurala neometana i pravovremena
provedba dijela Sporazuma o produbljenoj i sveobuhvatnoj slobodnoj trgovini,
primjereno je da Vijeće za pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu
za trgovinu delegira ovlasti za ažuriranje ili izmjenu priloga ovom Sporazumu
koji se odnose na poglavlja 1., 3., 5., 6. i 8. glave IV. (Trgovina i
pitanja povezana s trgovinom) Sporazuma, uz uvjet da u tim poglavljima nema
posebnih odredaba koje se odnose na ažuriranje ili izmjenu tih priloga
Sporazumu.
DONIJELO JE OVU
ODLUKU:
Jedini članak
Vijeće za
pridruživanje Odboru za pridruživanje u sastavu za trgovinu, kako se navodi u
članku 465. stavku 4. Sporazuma, delegira ovlast za ažuriranje
ili izmjenu priloga koji se odnose na poglavlja 1. (Prilozi I.-C i I.-D), 2.
(Prilog II.) 3., 5., 6. i 8. glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s
trgovinom) Sporazuma, uz uvjet da u tim poglavljima nema posebnih odredaba koje
se odnose na ažuriranje ili izmjenu tih Priloga Sporazumu.
Za Vijeće za pridruživanje
Predsjedatelj


				|

		52014PC0290

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma između Europske unije, njezinih država članica i Islanda o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime /* COM/2014/0290 final - 2014/0151 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Ovi prijedlozi tiču se odluka Vijeća
o potpisivanju i sklapanju sporazuma između Unije, država članica i
Islanda o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Unije,
država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog
protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime, koje se
donose u skladu s člankom 218. stavcima 5. i 6. UFEU-a.
Na Konferenciji o promjeni klime u Dohi u
prosincu 2012. 192 stranke Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih
naroda o promjeni klime (UNFCCC) donijele su izmjenu Kyotskog protokola
(Izmjena iz Dohe)[1].
Izmjenom iz Dohe utvrđuje se drugo obvezujuće razdoblje Kyotskog
protokola, koje počinje 1. siječnja 2013. i završava
31. prosinca 2020., s pravno obvezujućim obvezama smanjenja emisija
za stranke navedene u Dodatku B. Neke od tih stranaka su Unija, države
članice i Island.
Člankom 4. Kyotskog protokola
strankama je omogućeno zajedničko ispunjavanje njihovih obveza. Unija
i petnaest stranaka koje su bile države članice u vrijeme potpisivanja
Kyotskog protokola 1997. odlučile su tako postupiti u prvom
obvezujućem razdoblju (2008. – 2012.) te su utvrdile uvjete
zajedničkog ispunjavanja obveza u prvom obvezujućem razdoblju kada su
2002. ratificirale Protokol[2].
Izmjena iz Dohe[3]
i izjava koju su po njezinu donošenju objavile Unija, države članice i
Island[4]
izražavaju namjeru tih stranaka da zajednički ispune svoje ciljeve
smanjenja emisija u drugom obvezujućem razdoblju. Komisija je u studenome
2013. predložila donošenje odluke Vijeća[5]
o sklapanju Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju
Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju obveza koje
iz njega proizlaze. O tom se prijedlogu trenutačno raspravlja.
Namjera Europske unije, njezinih država
članica i Islanda da zajednički ispunjavaju obveze u drugom
obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola potječe iz 2009. Island je
3. lipnja 2009. dopisom Predsjedništvu Vijeća Europske unije zatražio službene
pregovore o najavi zajedničkog ispunjavanja svojih obveza s Europskom
unijom i njezinim državama članicama u drugom obvezujućem razdoblju
Kyotskog protokola. Vijeće je na sastanku 15. prosinca 2009. pozdravilo
taj zahtjev i pozvalo Komisiju da „dostavi prijedlog za otvaranje potrebnih
pregovora s Islandom u skladu s načelima i kriterijima klimatskog i
energetskog paketa EU-a”[6].
Komisija je u lipnju 2013. dostavila
Vijeću svoj prijedlog odluke Vijeća kojom se odobrava otvaranje
pregovora s Islandom. Vijeće je u prosincu 2013. ovlastilo Komisiju da u
ime Unije otvori pregovore s Islandom o sporazumu kojim se utvrđuju uvjeti
zajedničkog ispunjavanja obveza za sudjelovanje Islanda u zajedničkom
ispunjavanju obveza Unije, država članica i Islanda. Predstavnici država
članica u Vijeću također su ovlastili Komisiju da u ime država
članica pregovara o tom sporazumu u pogledu područja koja potpadaju u
nadležnost država članica. Pregovori su provedeni u skladu s
pregovaračkim direktivama na temelju članka 218. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije i doveli su do sporazuma priloženog ovom
prijedlogu Odluke.
2.           Sporazum s Islandom
Sporazumom s Islandom priloženim ovom
prijedlogu Odluke utvrđuju se uvjeti sudjelovanja Islanda u
zajedničkom ispunjavanju obveza Unije, njezinih država članica i
Islanda. Njime se ne utvrđuju nikakve obveze Unije ili njezinih država
članica.
Sudjelovanje Islanda u zajedničkom
ispunjavanju obveza
Island sudjeluje u zajedničkom
ispunjavanju obveza na istoj osnovi kao i države članice. Razina emisija
Islanda, jednaka dodijeljenoj kvoti, odnosit će se na emisije Islanda iz
plinova i sektora koji su obuhvaćeni drugim obvezujućim razdobljem
Kyotskog protokola, a nisu obuhvaćeni sustavom EU-a za trgovanje
emisijskim jedinicama stakleničkih plinova (Direktiva 2003/87/EZ[7]).
[umetnuti tekst o kvoti dodijeljenoj Islandu
kada bude utvrđena]
Prilog II. sporazumu s Islandom sadržavat
će iste uvjete zajedničkog ispunjavanja obveza koji su utvrđeni
u Prilogu Odluci Vijeća o sklapanju Izmjene iz Dohe Kyotskog protokola uz
Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom
ispunjavanju obveza koje iz njega proizlaze.
Primjena mjerodavnog zakonodavstva EU-a na
Island
Kao stranke Kyotskog protokola Unija i države
članice podliježu brojnim zahtjevima za praćenje, izvješćivanje
i provjeru u okviru Kyotskog protokola. Stranke koje su se sporazumjele da
će zajednički ispunjavati svoje obveze moraju zajednički
dostaviti neke od tih informacija. Zbog toga će Komisija tražiti
informacije od Islanda kako bi omogućila da Unija ispuni svoje obveze
izvješćivanja. Uz to, Island, će trebati sudjelovati u sustavu
registara Unije i njezinih država članica koji su bitni za ispunjavanje
obveza iz Kyotskog protokola. Island zbog toga treba primjenjivati
zakonodavstvo Unije koje se ne primjenjuje na treće zemlje
(uključujući stranke Europskoga gospodarskog prostora), posebno u
odnosu na praćenje, izvješćivanje i provjeru emisija, kao i u odnosu
na vođenje registra i obračunavanje transakcija povezanih s provedbom
obveza Unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem
razdoblju Kyotskog protokola u skladu s uvjetima zajedničkog ispunjavanja
obveza i međunarodno dogovorenim pravilima.
Prilog I. Sporazumu sadržava popis
zakonodavstva Unije koje će biti obvezujuće za Island. Njime se
također utvrđuje postupak za izmjenu popisa kako bi se osiguralo da
Island sudjeluje u zajedničkom ispunjavanju obveza prema istim pravilima i
odgovornostima kao i države članice, u skladu s međunarodno
dogovorenim zahtjevima.
Odbor za zajedničko ispunjavanje
obveza
Sporazumom s Islandom predviđa se
osnivanje Odbora za zajedničko ispunjavanje obveza koji osigurava
učinkovitu provedbu i primjenu sporazuma. Taj se odbor sastoji od
predstavnika Unije, država članica i Islanda, a odluke donosi konsenzusom.
Odbor može donositi odluke o primjeni mjerodavnog zakonodavstva Unije na Island
i provoditi razmjenu mišljenja i informacija povezanih s provedbom uvjeta
zajedničkog ispunjavanja obveza. Kad je to moguće, sastanci Odbora
sazivaju se prije ili poslije sastanaka Odbora za klimatske promjene osnovanog
u skladu s člankom 26. Uredbe 525/2013[8].
Trajanje i prestanak važenja sporazuma s
Islandom
Sporazum s Islandom sklopljen je na
ograničeno razdoblje, dok se ne riješe sva pitanja povezana s provedbom
drugog obvezujućeg razdoblja. To je u skladu s člankom 4.
Kyotskog protokola kojim se zahtijeva da svaki sporazum stranaka o
zajedničkom ispunjavanju obveza ostaje na snazi tijekom odgovarajućeg
obvezujućeg razdoblja.
U slučaju da Island prekrši sporazum ili
se usprotivi izmijeni popisa pravnih akata s primjenom na Islandu u skladu s
tim sporazumom, bit će pojedinačno odgovoran za obračun svih
svojih emisija stakleničkih plinova obuhvaćenih Kyotskim protokolom,
uključujući i one iz područja primjene sustava EU-a za trgovanje
emisijama stakleničkih plinova.
Taj sporazum nema proračunskih
implikacija za Uniju.
2014/0151 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma
između Europske unije, njezinih država članica i Islanda o
sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije,
njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju
Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s
člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta[9],

budući da:
(1)       Kyotski protokol uz Okvirnu
konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (dalje u tekstu: „Protokol”)
stupio je na snagu 16. veljače 2005. i sadržava pravno obvezujuće
obveze smanjenja emisija u prvom obvezujućem razdoblju od 2008. do 2012.
za stranke navedene u Dodatku B. Unija i države članice ratificirale su
Protokol 31. svibnja 2002. i sporazumjele se da će zajednički
ispuniti svoje obveze u prvom obvezujućem razdoblju[10]. Island je ratificirao
Protokol 23. svibnja 2002.
(2)       Na Konferenciji o promjeni
klime u Dohi u prosincu 2012. sve stranke Protokola dogovorile su Izmjenu iz
Dohe kojom se utvrđuje drugo obvezujuće razdoblje Protokola (koje
počinje 1. siječnja 2013. i završava 31. prosinca 2020.). Izmjenom iz
Dohe mijenja se Dodatak B Protokolu i utvrđuju daljnje pravno
obvezujuće obveze ublaživanja za stranke navedene u tom Dodatku u drugom
obvezujućem razdoblju, te se mijenjaju i dodatno utvrđuju odredbe o
provedbi obveza stranaka tijekom drugog obvezujućeg razdoblja.
(3)       Ciljevi za Uniju, njezine
države članice i Island navedeni su u Izmjeni iz Dohe uz napomenu u kojoj
je pojašnjeno da se ti ciljevi temelje na shvaćanju da će ih Europska
unija, njezine države članice i Island ispuniti zajednički u skladu s
člankom 4. Kyotskog protokola[11].
Unija, države članice i Island objavili su poslije prihvaćanja
Izmjene iz Dohe i zajedničku izjavu[12]
u kojoj izražavaju svoju namjeru da zajednički ispune svoje obveze u
drugom obvezujućem razdoblju. Izjava je dogovorena na ad hoc
sastanku ministara EU-a u Dohi, a Vijeće ju je potvrdilo 17. prosinca
2012.[13]
(4)       U toj su izjavi Unija, države
članice i Island izjavili, u skladu s člankom 4. stavkom 1.
Kyotskog protokola kojim se dopušta strankama da zajednički ispunjavaju
svoje obveze iz članka 3. Protokola, da će se članak 3.
(7.b) Protokola primjenjivati na zajedničku dodijeljenu kvotu u skladu sa
sporazumom o zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih
država članica, Hrvatske i Islanda, a ne na države članice, Hrvatsku
ili Island pojedinačno.
(5)       Vijeće je na sastanku
15. prosinca 2009. pozdravilo zahtjev Islanda da svoje obveze iz drugog
obvezujućeg razdoblja ispunjava zajednički s Europskom unijom i
njezinim državama članicama i pozvalo Komisiju da dostavi preporuku za
otvaranje potrebnih pregovora o sporazumu s Islandom u skladu s načelima i
kriterijima klimatskog i energetskog paketa Unije[14].
(6)       Člankom 4.
stavkom 1. Protokola od stranaka koje se sporazume da će
zajednički ispunjavati svoje obveze iz članka 3. Protokola zahtijeva
se da u tom sporazumu utvrde odgovarajuću razinu emisija dodijeljenu
svakoj od stranaka. Člankom 4. stavkom 2. Protokola od stranaka
koje se sporazume da će zajednički ispunjavati svoje obveze zahtijeva
se da obavijeste Tajništvo Protokola o uvjetima tog sporazuma na datum
polaganja njihovih isprava o ratifikaciji ili odobrenju.
(7)       Uvjeti sporazuma o
zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država
članica i Islanda iz članka 3. Kyotskog protokola utvrđeni su u
prilogu odluci Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Izmjene iz Dohe
Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i
zajedničkom ispunjavanju obveza koje iz njega proizlaze[15]. Isti su uvjeti
utvrđeni i u prilogu sporazumu s Islandom.
(8)       Kako bi se osiguralo da
obveze Islanda u okviru zajedničkog ispunjavanja obveza budu utvrđene
i primijenjene na nediskriminirajući način te istovjetno za Island i
države članice, razina emisija za Island utvrđena je na način
koji je u skladu s obvezama količinskog smanjenja emisija iz trećeg
stupca Dodatka B Kyotskom protokolu (kako je izmijenjen Izmjenom iz Dohe) i sa
zakonodavstvom EU-a, uključujući klimatski i energetski paket iz
2009., te s načelima i kriterijima na kojima se temelje ciljevi iz tih
propisa.
(9)       Sporazum je potpisan dana […]
u skladu s Odlukom [upućivanje na odluku o potpisivanju].
(10)     U cilju brzog stupanja na
snagu Izmjene iz Dohe prije Konferencije Ujedinjenih naroda o klimi u Parizu
krajem 2015., na kojoj se treba donijeti novi pravno obvezujući instrument
za razdoblje nakon 2020., i naglašavanja predanosti Unije, država članica
i Islanda pravovremenom omogućivanju pravne snage drugog obvezujućeg
razdoblja, Unija, države članice i Island nastojat će ratificirati
Izmjenu iz Dohe i sporazum o sudjelovanju Islanda u zajedničkom
ispunjavanju obveza Unije, država članica i Islanda u drugom
obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola najkasnije do veljače 2015.
(11)     Sporazum o sudjelovanju
Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Unije, država članica i
Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola treba biti
sklopljen u ime Europske unije,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Sporazum o sudjelovanju Islanda u
zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država
članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola
sklapa se u ime Unije.
Tekst sporazuma priložen je ovoj Odluci.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća određuje osobu
ovlaštenu da u ime Europske unije položi ispravu o ratifikaciji iz
članka 10. sporazuma kod glavnog tajnika Vijeća Europske unije,
kojom se izražava suglasnost Europske unije da bude vezana tim sporazumom.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Odluka 1/CMP.8 koju je donijela Konferencija stranaka
koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola, FCCC/KP/CMP/2012/13/Add.1
[2]               Odluka Vijeća 2002/358/EZ od 25. travnja 2002.
o odobravanju, u ime Europske zajednice, Kyotskog protokola uz Okvirnu
konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju
obveza koje iz njega proizlaze, SL L 130, 15.5.2002., str. 1.
[3]               Vidi bilješke 4., 6. i 8. uz količinska
ograničenja i obveze smanjenja emisija navedena za Uniju, države
članice, Hrvatsku i Island u trećem stupcu Dodatka B
(članak 1. Izmjena iz Dohe) u kojima je navedeno da se te obveze
„temelje na shvaćanju da će biti ispunjene zajednički”.
[4]               Cjeloviti tekst te izjave nalazi se u stavku 45.
Izvješća o Konferenciji stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog
protokola na osmom zasjedanju održanom u Dohi od 26. studenoga do
8. prosinca 2012., FCCC/KP/CMP/2012/13.
[5]               COM(2013) 768 od 6. studenoga 2013.
[6]               Zaključci
Vijeća od 15. prosinca 2009. o Sporazumu o zajedničkom
ispunjavanju obveza s Islandom u pogledu budućeg međunarodnog
klimatskog sporazuma.
[7]               Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama
stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća
96/61/EZ.
[8]               Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i
izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za
izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na
nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ
[9]               SL C , ,
str. .
[10]             Odluka Vijeća 2002/358/EZ od 25. travnja 2002. o
odobravanju, u ime Europske zajednice, Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju
Ujedinjenih naroda o promjeni klime i zajedničkom ispunjavanju obveza koje
iz njega proizlaze, SL L 130/1, 15.5.2002., str. 1.
[11]             Bilješka 4. Dodatka B Protokola kako je zadnje izmijenjen
Izmjenom iz Dohe.
[12]             Odraženo u stavku 45. Izvješća s Konferencije
stranaka koja služi kao sastanak stranaka Kyotskog protokola na osmom
zasjedanju održanom u Dohi od 26. studenoga do 8. prosinca 2012.,
Prvi dio: postupci, dokument FCCC/KP/CMP/2012/13.
[13]             Vijeće
od 17. prosinca 2012. koje je prihvatilo izjavu Europske unije i njezinih
država članica zajedno s Hrvatskom i Islandom na Konferenciji o promjeni
klime u Dohi.
[14]             Zaključci
Vijeća od 15. prosinca 2009. o Sporazumu o zajedničkom
ispunjavanju obveza s Islandom u pogledu budućeg međunarodnog
klimatskog sporazuma.
[15]             [ispuniti
upućivanje].
Sporazum o sudjelovanju Islanda u
zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država
članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola
Europska unija, Kraljevina Belgija, Republika
Bugarska, Republika Hrvatska, Češka Republika, Kraljevina Danska, Savezna
Republika Njemačka, Republika Estonija, Irska, Helenska Republika,
Kraljevina Španjolska, Francuska Republika, Talijanska Republika, Republika
Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko Vojvodstvo Luksemburg, Mađarska,
Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Austrija, Republika Poljska,
Portugalska Republika, Rumunjska, Republika Slovenija, Slovačka Republika,
Republika Finska, Kraljevina Švedska, Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i
Sjeverne Irske i Island (dalje u tekstu: „stranke”),
Podsjećajući da:
U zajedničkoj izjavi iz Dohe od 8.
prosinca 2012. navedeno je da se obveze količinskog ograničenja i
smanjenja emisija Europske unije, njezinih država članica, Hrvatske i
Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola temelje na
shvaćanju da će biti ispunjene zajednički u skladu s
člankom 4. Kyotskog protokola; da će se članak 3. stavak 7.b
primjenjivati na zajedničku dodijeljenu kvotu u skladu sa sporazumom o
zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država
članica, Hrvatske i Islanda, te se neće primjenjivati na države
članice, Hrvatsku ili Island pojedinačno;
U toj su zajedničkoj izjavi Europska
unija, njezine države članice i Island izjavili da će istovremeno
položiti isprave o prihvaćanju, kao što je učinjeno za Kyotski
protokol, kako bi se osiguralo njegovo stupanje na snagu za Europsku uniju,
njezinih 27 država članica, Hrvatsku i Island u isto vrijeme;
Island sudjeluje u Odboru za klimatske
promjene Europske unije uspostavljenom u skladu s člankom 26. Uredbe (EU)
br. 525/2013, kao i u Radnoj skupini I. u okviru Odbora za klimatske
promjene.
Odlučile su sklopiti sljedeći
sporazum:
Članak 1. (cilj Sporazuma)
Cilj je ovog sporazuma utvrditi uvjete kojima
se uređuje sudjelovanje Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza
Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom
obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola te omogućiti učinkovitu
primjenu tog sudjelovanja, uključujući doprinos Islanda ispunjavanju
obveza Unije povezanih s izvješćivanjem u drugom obvezujućem
razdoblju Kyotskog protokola.
Članak 2. (definicije)
Za potrebe ovog sporazuma:
(a)
„Kyotski protokol” znači Kyotski protokol uz
Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC) kako je
izmijenjen Izmjenom iz Dohe dogovorenom 8. prosinca 2012. u Dohi;
(b)
„Izmjena iz Dohe” znači izmjena Kyotskog
protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime dogovorena
8. prosinca 2012. u Dohi kojom se utvrđuje drugo obvezujuće razdoblje
Kyotskog protokola od 1. siječnja 2013. do 31. prosinca 2020.;
(c)
„Uvjeti zajedničkog ispunjavanja obveza”
znači uvjeti utvrđeni u Prilogu 2. ovom sporazumu;
(d)
„Direktiva o ETS-u” znači Direktiva 2003/87/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi sustava trgovanja emisijskim
jedinicama stakleničkih plinova unutar Zajednice, kako je izmijenjena.
Članak 3. (zajedničko
ispunjavanje obveza)
(1) Stranke su suglasne da će
zajednički ispuniti svoje obveze količinskog ograničenja i
smanjenja emisija u drugom obvezujućem razdoblju upisane u trećem
stupcu Dodatka B Kyotskom protokolu, u skladu s uvjetima zajedničkog
ispunjavanja obveza.
(2) U tu svrhu Island poduzima sve potrebne
mjere kako bi se osiguralo da njegove skupne antropogene emisije
stakleničkih plinova popisanih u Dodatku A Kyotskog protokola ekvivalentne
emisiji ugljičnog dioksida iz izvora i uklanjanje pomoću odljeva
obuhvaćenih Kyotskim protokolom koje ne spadaju u područje primjene
Direktive o ETS-u u drugom obvezujućem razdoblju ne prelaze kvotu
dodijeljenu Islandu utvrđenu u uvjetima zajedničkog ispunjavanja
obveza.
(3) Ne dovodeći u pitanje
članak 8. ovog sporazuma, Island će na kraju drugog
obvezujućeg razdoblja, u skladu s Odlukom 1/CMP.8 i drugim mjerodavnim
odlukama tijela UNFCCC-a ili Kyotskog protokola te uvjetima zajedničkog ispunjavanja
obveza, iz svojeg nacionalnog upisnika ukloniti jedinice AAU-ova, CER-ova,
ERU-ova, RMU-ova, tCER-ova i lCER-ova jednake emisijama stakleničkih
plinova iz izvora i uklanjanja pomoću odljeva obuhvaćene kvotom
dodijeljenom Islandu.
Članak 4. (primjena mjerodavnog
zakonodavstva Europske unije)
(1) Pravni akti navedeni u Prilogu 1.
obvezujući su za Island i postaju primjenjivi u Islandu. Ako pravni akti
iz Priloga 1. sadržavaju upućivanja na države članice Europske unije,
za potrebe ovog sporazuma smatra se da ta upućivanja uključuju i
Island.
(2) Prilog 1. može se izmijeniti odlukom
Odbora za zajedničko ispunjavanje obveza osnovanog člankom 6.
ovog sporazuma.
(3) Odbor za zajedničko ispunjavanje
obveza može odlučiti o daljnjim tehničkim modalitetima primjene
pravnih akata navedenih u Prilogu I. na Island.
(4) U slučaju izmjena Priloga I. zbog
kojih je potrebno izmijeniti primarno zakonodavstvo Islanda, pri
utvrđivanju stupanja na snagu tih izmjena uzet će se u obzir vrijeme
potrebno za donošenje tih izmjena na Islandu i potrebu da se osigura sukladnost
sa zahtjevima Kyotskog protokola i odluka.
(5) Od posebne je važnosti da Komisija slijedi
uobičajenu praksu i provede savjetovanje sa stručnjacima,
uključujući stručnjake iz Islanda, prije donošenja delegiranih
akata koji su uvršteni ili ih treba uvrstiti u Prilog I.
Članak 5. (izvješćivanje)
(1) Island će do 15. travnja 2015.
Tajništvu UNFCCC-a podnijeti izvješće kako bi se olakšao izračun
kvota dodijeljenih Islandu u skladu s ovim sporazumom, zahtjevima Kyotskog
protokola, Izmjenom iz Dohe i odlukama donesenima na temelju njih.
(2) Europska unija priprema izvješće kako
bi se olakšao izračun kvote dodijeljene Uniji i izvješće kako bi se
olakšao izračun zajedničkih kvota dodijeljenih Uniji, njezinim
državama članicama i Islandu (dalje u tekstu: „zajednička dodijeljena
kvota”) u skladu s ovim sporazumom, zahtjevima Kyotskog protokola, Izmjenom iz
Dohe i odlukama donesenima na temelju njih. Unija će to izvješće
dostaviti Tajništvu Konvencije do 15. travnja 2015.
Članak 6. (Odbor za
zajedničko ispunjavanje obveza)
(1) Ovime se uspostavlja Odbor za
zajedničko ispunjavanje obveza sastavljen od predstavnika stranaka.
(2) Odbor za zajedničko ispunjavanje
obveza osigurava učinkovitu provedbu i primjenu ovog sporazuma. U tu svrhu
donosi odluke iz članka 4. ovog sporazuma i provodi razmjenu
mišljenja i informacija povezanih s provedbom uvjeta zajedničkog
ispunjavanja obveza. Odbor za zajedničko ispunjavanje obveza sve odluke
donosi konsenzusom.
(3) Odbor za zajedničko ispunjavanje
obveza sastaje se na zahtjev jedne ili više stranaka upućen Europskoj uniji
ili na inicijativu Europske unije.
(4) Prvotno će članovi Odbora za
zajedničko ispunjavanje obveza koji predstavljaju Europsku uniju i njezine
države članice biti predstavnici Komisije i država članica koji
sudjeluju i u Odboru za klimatske promjene Europske unije osnovanom u skladu s
člankom 26. Uredbe 525/2013[1].
Predstavnika Islanda imenuje islandsko Ministarstvo za okoliš i prirodne
resurse. Kad je to moguće, sastanci Odbora za zajedničko ispunjavanje
obveza sazivaju se prije ili poslije sastanaka Odbora za klimatske promjene.
(5) Odbor za zajedničko ispunjavanje
obveza donosi svoj poslovnik konsenzusom.
Članak 7. (bez rezerve)
Na ovaj sporazum ne mogu se izjaviti rezerve.
Članak 8. (trajanje i sukladnost)
(1) Ovaj se sporazum sklapa na razdoblje do kraja
dodatnog razdoblja za ispunjavanje obveza u drugom obvezujućem razdoblju
Kyotskog protokola ili dok se ne riješe sva pitanja o provedbi na temelju
Kyotskog protokola bilo koje stranke povezana s tim obvezujućim razdobljem
ili provedbom zajedničkog ispunjavanja obveza, ovisno o tome što nastupi
kasnije. Sporazum se ne može raskinuti prije toga.
(2) Island priopćuje Odboru za
zajedničko ispunjavanje obveza svaki neuspjeh ili predstojeći
neuspjeh u primjeni odredaba ovog sporazuma. Svaki neuspjeh mora biti opravdan
na prihvatljiv način članovima Odbora u roku od 30 dana od
priopćavanja. U protivnom, neuspjeh u primjeni odredaba ovog sporazuma
predstavlja njegovo kršenje.
(3) U slučaju kršenja ovog sporazuma ili
protivljenja Islanda izmjenama Priloga I. Sporazumu, u skladu s
člankom 4., stavkom 2., Island obračunava skupne antropogene
emisije ekvivalenta ugljičnog dioksida iz izvora i uklanjanje pomoću
odljeva u Islandu obuhvaćene Kyotskim protokolom u drugom obvezujućem
razdoblju, uključujući emisije iz izvora koji su obuhvaćeni
sustavom Europske unije za trgovanje emisijskim jedinicama stakleničkih
plinova u odnosu na svoj cilj količinskog ograničenja emisija iz
trećeg stupca Dodatka B Kyotskom protokolu i, na kraju drugog obvezujućeg
razdoblja, iz svojeg nacionalnog upisnika uklanja jedinice AAU-ova, CER-ova,
ERU-ova, RMU-ova, tCER-ova i lCER-ova jednake tim emisijama.
Članak 9. (depozitar)
Izvornik ovog sporazuma, koji je jednako
vjerodostojan na svim službenim jezicima Europske unije i na islandskom jeziku,
polaže se kod glavnog tajnika Vijeća Europske unije.
Članak 10. (polaganje isprava o
ratifikaciji)
(1) Stranke ratificiraju ovaj sporazum u
skladu sa svojim nacionalnim zahtjevima. Svaka stranka polaže svoje isprave o
ratifikaciji kod glavnog tajnika Vijeća Europske unije prije ili istodobno
s polaganjem svoje isprave o prihvaćanju Izmjene iz Dohe kod glavnog
tajnika Ujedinjenih naroda.
(2) Island polaže ispravu o prihvaćanju
Izmjene iz Dohe kod glavnog tajnika Ujedinjenih naroda u skladu s
člankom 20. stavkom 4. i člankom 21. stavkom 7.
Kyotskog protokola najkasnije na dan polaganja posljednje isprave o
prihvaćanju Europske unije ili njezinih država članica.
(3) Prilikom polaganja svoje isprave o
prihvaćanju Izmjene iz Dohe, Island u svoje ime priopćuje uvjete
zajedničkog ispunjavanja obveza Tajništvu Okvirne konvencije Ujedinjenih
naroda o promjeni klime u skladu s člankom 4. stavkom 2. Kyotskog
protokola.
Članak 11. (stupanje na snagu)
Ovaj sporazum stupa na snagu [devedeseti dan]
nakon datuma kada su sve stranke položile svoje isprave o ratifikaciji.
Sastavljeno u … ….
Prilog
1.
(Popis
iz članka 4.)
1.
Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta
i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i
izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za
izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na
nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke
br. 280/2004/EZ (dalje u tekstu: „Uredba 525/2013”), osim njezinih
članaka 4., 7. lit. f, 15. – 20. i 22. Odredbe članka 21.
primjenjuju se prema potrebi.
2.
Sadašnji i budući delegirani i provedbeni akti
na temelju Uredbe 525/2013
Prilog
2.
(uvjeti
zajedničkog ispunjavanja obveza priloženi Odluci o ratifikaciji, u ime
Europske unije, Izmjene iz Dohe – uključujući broj tona ekvivalenta
CO2 kao razinu emisije/dodijeljenu kvotu Islanda prije primjene članka 3.
stavka 7.a Kyotskog protokola)
[1]               Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i
izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za
izvješćivanje o drugim informacijama u vezi klimatskih promjena na
nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke
br. 280/2004/EZ