               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.7.2021.
            COM(2021) 392 final
            2021/0209(CNS)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o privremenoj suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife na uvoz određenih industrijskih proizvoda na Kanarske otoke

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Uredbom Vijeća (EU) br. 1386/2011
                  1
                uvedene su privremene suspenzije autonomnih carina Zajedničke carinske tarife na uvoz određenih industrijskih proizvoda na Kanarske otoke. Kanarski otoci pripadaju najudaljenijim regijama Europske unije, za koje se mogu predvidjeti posebne mjere u skladu s člankom 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kako bi se prevladao nepovoljan gospodarski položaj tih regija zbog njihova zemljopisnog položaja.

               Mjere predviđene Uredbom Vijeća (EU) br. 1386/2011, čiji je cilj jačanje konkurentnosti lokalnih gospodarskih subjekata, a time i osiguravanje stabilnijih radnih mjesta na tim otocima, prestaju važiti 31. prosinca 2021. U travnju 2021. španjolska vlada zatražila je produljenje suspenzije autonomnih carina Zajedničke carinske tarife za određene proizvode. U zahtjevu je navedeno da se ta regija suočava sa strukturnim i trajnim ograničenjima koja proizlaze iz izoliranosti regije te male veličine i rascjepkanosti njezina tržišta. Troškovi proizvodnje i prijevoza na Kanarskim otocima stoga su veći, kao i troškovi zaštite okoliša. Ta regija ujedno ne može iskoristiti pogodnosti globalizacije u istoj mjeri kao druge europske regije. Cilj tražene suspenzije je smanjiti ta ograničenja na tržištu Kanarskih otoka.

               Španjolska tijela ujedno su u istom kontekstu zatražila suspenziju carina Zajedničke carinske tarife za sedam novih kategorija proizvoda, obuhvaćenih oznakama KN 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 i 8479 90.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               U Komunikaciji „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” iz 2017. napominje se da se najudaljenije regije
                  2
                i dalje suočavaju s ozbiljnim izazovima, od kojih su mnogi stalne prirode. U toj je Komunikaciji iznesen pristup Komisije za potporu tim regijama iskorištavanjem njihovih jedinstvenih resursa i utvrđivanjem novih sektora za poticanje rasta i otvaranja novih radnih mjesta.

               U tom je kontekstu cilj ovog prijedloga podržati najudaljeniju španjolsku regiju u iskorištavanju njezinih resursa radi poticanja rasta i otvaranja novih radnih mjesta u lokalnom sektoru. Ovim se prijedlogom dopunjuje Program za rješavanje problema koji se posebno odnose na udaljenost i otočni položaj (POSEI), kojim se usmjerava potpora primarnom sektoru i proizvodnji sirovina, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) te financiranje iz posebne dodatne dodjele sredstava u okviru Europskog fonda za regionalni razvoj (EFRR).

               Na Kanarskim otocima primjenjuju se druge slične mjere (smanjenja autonomnih carina), primjerice odredba o otvaranju autonomnih carinskih kvota za uvoz određenih proizvoda ribarstva na Kanarske otoke uvedena Uredbom Vijeća (EU) 2020/1785 od 16. studenoga 2020.
                  3
                Ta najudaljenija regija ostvaruje i korist od izuzeća ili djelomičnog smanjenja poreza AIEM
                  4
                predviđenog Odlukom Vijeća (EU) 2020/1792 od 16. studenoga 2020.
                  5

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Ovaj je prijedlog u skladu s politikama Unije, posebno s općom politikom za najudaljenije regije i politikama u području međunarodne trgovine, tržišnog natjecanja, okoliša, poduzetništva, razvoja i vanjskih odnosa.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 349. UFEU-a. Tom se odredbom Vijeću omogućuje da, uzimajući u obzir strukturna socijalna i gospodarska ograničenja u najudaljenijim regijama Unije (uključujući njihovu udaljenost, izoliranost, malu površinu, nepovoljnu topografiju i klimu te gospodarsku ovisnost o nekoliko proizvoda), donese posebne mjere kojima se za te regije prilagođava primjena Ugovorâ. Te se mjere odnose na posebna područja, uključujući, među ostalim, carinsku i trgovinsku politiku.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.

               •Proporcionalnost

               Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga:

               Mjera u ovakvom obliku redovito se primjenjuje kao instrument za jačanje konkurentnosti gospodarskih subjekata. Uvođenje kontrola uporabe u posebne svrhe u skladu s odredbama Carinskog zakonika Unije i njegovim provedbenim odredbama uvriježen je postupak u tom kontekstu i ne dovodi do znatnih dodatnih administrativnih opterećenja za regionalna i lokalna tijela te za gospodarske subjekte.

               •Odabir instrumenta

                  Predlaže se uredba.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

               O ovom su prijedlogu provedena savjetovanja sa Skupinom za gospodarska tarifna pitanja (ETQG) koja pomaže Komisiji u pripremi njezinih prijedloga Vijeća u području autonomnih tarifnih mjera.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Kako bi proučila utjecaj mjera, Komisija je od španjolskih tijela zatražila potrebne informacije. Španjolska tijela dostavila su podatke o predmetnim proizvodima koji su uvezeni na Kanarske otoke i priložila analizu tih proizvoda.

               Prikupljene su i informacije o posebnim temama, kao što su zapošljavanje (Zavod za statistiku Kanarskih otoka), turizam (službene statistike o turizmu na Kanarskim otocima) i potrošnja (Eurobarometar).

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije provedena. Cilj je prijedloga produljiti trenutačne mjere koje istječu krajem 2021. Procjena učinka nije opravdana zbog vrlo ograničenog područja primjene mjera i činjenice da nema znatnih promjena u pogledu njihovih očekivanih učinaka.

               •Temeljna prava

               Prijedlog ne utječe na temeljna prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ovaj Prijedlog nema financijski utjecaj na rashode, ali ima financijski utjecaj na prihode. Ukupni iznos carine koja neće biti naplaćena bit će otprilike 3,3 milijuna EUR godišnje. Učinak na tradicionalna vlastita proračunska sredstva iznosi 2,5 milijuna EUR (to jest 75 % ukupnog iznosa). Zakonodavni financijski izvještaj sadržava više pojedinosti o utjecaju Prijedloga na proračun.

               Gubitak prihoda u tradicionalnim vlastitim sredstvima nadoknađuje se doprinosima država članica na temelju bruto nacionalnog dohotka (BND).

               2021/0209 (CNS)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o privremenoj suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife na uvoz određenih industrijskih proizvoda na Kanarske otoke

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,

               u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)U skladu s Uredbom Vijeća (EU) br. 1386/2011
                  6
                suspenzija carina za uvoz određenih kapitalnih dobara za komercijalnu ili industrijsku uporabu na Kanarske otoke istječe 31. prosinca 2021.

               (2)U travnju 2021. španjolska vlada zatražila je produljenje suspenzije autonomnih carina Zajedničke carinske tarife za određene proizvode u skladu s člankom 349. Ugovora. Mjere utvrđene Uredbom (EU) br. 1386/2011 pozitivno su doprinijele razvoju gospodarstva Kanarskih otoka, posebno u industriji i građevinarstvu, čime je smanjen ozbiljan utjecaj nepovoljnih gospodarskih i komercijalnih uvjeta uzrokovanih udaljenošću, izoliranošću i malom površinom tih otoka.

               (3)Na gospodarstvo Kanarskih otoka i dalje negativno utječu mala veličina otočnog tržišta, njegova rascjepkanost i udaljenost od Europe, što je posebno vidljivo u visokoj stopi nezaposlenosti i višim troškovima proizvodnje i distribucije u usporedbi s gospodarskim subjektima u kontinentalnoj Europi. Iako je do 2019. za stopu nezaposlenosti na Kanarskim otocima zabilježeno određeno poboljšanje, nezaposlenost se povećala s 20,5 % u 2019. na 22,6 % u 2020., što je znatno iznad nacionalnog prosjeka i prosjeka Unije od 15,5 %, odnosno 7,1 % (Eurostat, 2021.).

               (4)Nadalje, kriza uzrokovana bolešću COVID-19 zaustavila je turističku aktivnost na Kanarskim otocima i dovela do pada BDP-a u 2020. za otprilike 20 %. Usto, došlo je do smanjenja aktivnosti u građevinskom i industrijskom sektoru uz procijenjeni pad od 13 % u odnosu na 2019.

               (5)Stoga je primjereno produljiti suspenziju carina Zajedničke carinske tarife za određenu robu iz priloga I. i II. Uredbi (EU) br. 1386/2011 kako bi se:

               –osigurala održivost pozitivnih učinaka Uredbe (EU) br. 1386/2011;

               –doprinijelo diversifikaciji gospodarstva;

               –osiguralo stalan rast i stvaranje radnih mjesta u industriji i građevinarstvu;

               –poticalo inovacije;

               –smanjilo ovisnost lokalnog gospodarstva o uslužnom sektoru;

               –dopunilo druge mjere namijenjene stabilizaciji gospodarskog i socijalnog okruženja na Kanarskim otocima.

               (6)Španjolska tijela ujedno su uz suspenzije za kategorije proizvoda obuhvaćene Uredbom (EU) br. 1386/2011 u istom kontekstu zatražila suspenziju carina Zajedničke carinske tarife za sedam novih kategorija proizvoda obuhvaćenih oznakama KN 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 i 8479 90. Taj bi zahtjev trebalo prihvatiti jer bi se tim suspenzijama, koje obuhvaćaju strojeve za industrijske potrebe i sirovine, ojačalo gospodarstvo Kanarskih otoka.

               (7)Kako bi se osiguralo da koristi od tih tarifnih mjera ostvaruju samo gospodarski subjekti koji se nalaze na području Kanarskih otoka, suspenzije bi trebalo uvjetovati uporabom proizvoda u posebne svrhe, u skladu s Uredbom (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
                i Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2447.
                  8

               (8)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta primjene ove Uredbe Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti koje joj omogućuju da privremeno povuče suspenzije u slučaju preusmjeravanja trgovinskih tokova. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  9
               .

               (9)Mjere predviđene u ovoj Uredbi trebale bi osigurati kontinuitet nakon što Uredba (EU) br. 1386/2011 prestane važiti. Stoga je primjereno da se mjere predviđene u ovoj Uredbi primjenjuju od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2031.,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2031. u cijelosti se suspendiraju carine Zajedničke carinske tarife iz članka  56. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 952/2013 koje se primjenjuju na uvoz kapitalnih dobara za komercijalnu ili industrijsku uporabu obuhvaćenih oznakama KN iz Priloga I. na Kanarske otoke.

               Tu robu gospodarski subjekti na Kanarskim otocima rabe u razdoblju od najmanje 24 mjeseca nakon što je puštena u slobodni promet u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) br. 952/2013 i Uredbe (EU) 2015/2447.

               Članak 2.

               Od 1. siječnja 2022. do 31. prosinca 2031. u cijelosti se suspendiraju carine Zajedničke carinske tarife iz članka  56. stavka 2. točke (c) Uredbe (EU) br. 952/2013 koje se primjenjuju na uvoz sirovina, dijelova i komponenti obuhvaćenih oznakama KN navedenim u Prilogu II., koji se rabe za industrijsku preradu ili održavanje, na Kanarske otoke.

               Članak 3.

               Suspenzija carina iz članaka 1. i 2. podliježe carinskom nadzoru uporabe u posebne svrhe u skladu s člankom 254. Uredbe (EU) br. 952/2013.

               Članak 4.

               1.Ako ima razloga vjerovati da je bilo koja od suspenzija utvrđenih u ovoj Uredbi dovela do preusmjeravanja trgovinskih tokova određenog proizvoda, Komisija ima ovlasti donijeti provedbene akte kojima se suspenzija za taj proizvod privremeno povlači na razdoblje od najviše 12 mjeseci. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 5. stavka 2.

               Uvozne carine na proizvode za koje je suspenzija privremeno povučena osiguravaju se jamstvom, a puštanje predmetnih proizvoda u slobodni promet na Kanarskim otocima uvjetuje se pružanjem takvog jamstva.

               2.Ako Vijeće u skladu s postupkom utvrđenim u Ugovoru u razdoblju od 12 mjeseci odluči da suspenziju treba povući konačno, iznosi carina osiguranih jamstvima naplaćuju se konačno.

               3.Ako se unutar dvanaestomjesečnog razdoblja ne donese konačna odluka u skladu sa stavkom 2., jamstva se oslobađaju.

               Članak 5.

               1.Komisiji pomaže Odbor za Carinski zakonik osnovan člankom 285. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 952/2013.

               2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

               Članak 6.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ZA PRIJEDLOGE S UTJECAJEM NA PRORAČUN OGRANIČENIM ISKLJUČIVO NA PRIHODOVNU STRANU

               1.NASLOV PRIJEDLOGA:

               Uredba Vijeća o privremenoj suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife na uvoz određenih industrijskih proizvoda na Kanarske otoke

               2.PRORAČUNSKE LINIJE:

               Poglavlje i članak: poglavlje 12. članak 120.

               Iznos predviđen u proračunu za 2021.: 17 605 700 000 EUR

               3.FINANCIJSKI UČINAK

               ◻
                     Prijedlog nema financijski učinak

               X
                     Prijedlog nema financijski učinak na rashode, ali ima sljedeći financijski učinak na prihode:

               (u milijunima EUR, do jednog decimalnog mjesta)

                        Proračunska linija

                        Prihodi
                           10

                        Razdoblje, počevši od dd/mm/gggg

                        [godine 2022.–2031.]

                        Članak 120.

                        Učinak na vlastita sredstva

                        1.1.2022. – 31.12.2031.

                        –2,5/godišnje

               Kako bi se gospodarskim subjektima omogućilo donošenje odluka o dugoročnom ulaganju, predložene suspenzije trebale bi ostati na snazi 10 godina.

               Prijedlogom se zamjenjuju mjere uvedene Uredbom Vijeća (EU) br. 1386/2011, koja prestaje važiti 31.12.2021.

               Procijenjeni trošak ove mjere

               Na temelju informacija koje su dostavila regionalna tijela učinak na gubitak prihoda kao posljedica ove Uredbe procjenjuje se na 3,3 milijuna EUR (bruto iznos, uključujući troškove naplate) x 0,75 = 2,5 milijuna EUR godišnje za razdoblje od 1. siječnja 2012. do 31. prosinca 2021. Međutim, s obzirom na to da se prijedlogom produljuju mjere koje su trenutačno na snazi, u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe gotovo i neće biti promjena u razini nenaplaćenih tradicionalnih vlastitih sredstava.

               4.MJERE ZA SPRJEČAVANJE PRIJEVARA

               Provjere uporabe u posebne svrhe proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom Vijeća provest će se u skladu s člankom 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije.

                     (1)

                        SL L 345, 29.12.2011., str. 1.

                     (2)

                        COM(2017) 623 final

                     (3)

                        SL L 403, 1.12.2020., str. 1.

                     (4)

                        Porez poznat pod nazivom „Arbitrio sobre las Importaciones y Entregas de Mercancías en las islas Canarias” (porez AIEM).

                     (5)

                        SL L 402, 1.12.2020., str. 13.

                     (6)

                        Uredba Vijeća (EU) br. 1386/2011 od 19. prosinca 2011. o privremenoj suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife na uvoz određenih industrijskih proizvoda na Kanarske otoke (SL L 345, 29.12.2011., str. 1.).

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1.).

                     (8)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

                     (9)

                        Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).

                     (10)

                        Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine za poljoprivredne proizvode, pristojbe na šećer, carine) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 25 % na ime troškova naplate.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.7.2021.
            COM(2021) 392 final
            PRILOZI

            Prijedlogu UREDBE VIJEĆA
            o privremenoj suspenziji autonomnih carina Zajedničke carinske tarife na uvoz određenih industrijskih proizvoda na Kanarske otoke

               PRILOG I.

               Kapitalna dobra za komercijalnu ili industrijsku uporabu trenutačno obuhvaćena oznakama KN
                  1
               :

                        4011 20

                        8418 61 00

                        8519 20

                        9006 30 00

                        4011 30 00

                        8418 69 00

                        8701

                        9006 53

                        4011 70 00

                        8418 91 00

                        8702

                        9006 59

                        4011 80 00

                        8418 99

                        8704 21

                        9007 10 00

                        4011 90 00

                        8427

                        8704 22

                        9007 20 00

                        5608

                        8431 20 00

                        8704 23

                        9008 50 00

                        6403 40 00

                        8441 40 00

                        8704 31

                        9010 10 00

                        6403 51 05

                        8450 11 90

                        8704 32

                        9011 20 90

                        6403 59 05

                        8450 12 00

                        8704 41

                        9030 33 20

                        6403 91 05

                        8450 19 00

                        8704 42

                        9106

                        6403 99 05

                        8450 20 00

                        8704 43

                        9107 00 00

                        8415

                        8450 90 00

                        8704 51

                        9207

                        8418 30 80

                        8472 30 00

                        8704 52

                        9506 91 90

                        8418 40 80

                        8479 90

                        8704 60

                        9507 10 00

                        8418 50

                        8501

                        8704 90 00

                        9507 20 90

                        8705

                        9507 30 00

               PRILOG II.

               Sirovine, dijelovi i komponente koji se rabe
               u poljoprivredne svrhe, za industrijsku preradu ili održavanje, obuhvaćeni oznakama KN
                  2
               :

                        3901

                        5208

                        5507 00 00

                        7601

                        3902 10 00

                        5209

                        5508 10 10

                        7607 20

                        3903 11 00

                        5210

                        5508 20 10

                        8529 90

                        3903 19 00

                        5212

                        5509

                        8706 00

                        3904 10 00

                        5401 10 12

                        5510

                        8707

                        3906 10 00

                        5401 10 14

                        5512

                        8708

                        4407 21

                        5401 20 10

                        5513

                        8714

                        4407 22

                        5402

                        5514

                        9002 90 00

                        4407 23

                        5403

                        5515

                        9006 91 00

                        4407 25

                        5404 11 00

                        5516

                        9007 91 00

                        4407 26

                        5404 90

                        5603 94

                        9007 92 00

                        4407 29

                        5407

                        5604 10 00

                        9008 90 00

                        4407 99 40

                        5408

                        6001

                        9010 90 80

                        4410

                        5501

                        6002

                        9104 00 00

                        4412

                        5502

                        6217 90

                        9108

                        5108

                        5503

                        6305

                        9109

                        5110 00 00

                        5504

                        6309 00 00

                        9110

                        5111

                        5505

                        6406

                        9111

                        5112

                        5506

                        7326 90

                        9112

                        5205

                        9114

                     (1)

                        Kako je određeno Uredbom Komisije (EU) 2021/XXXX od XX. rujna 2021. o izmjenama Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L XXX, XX.10.2021., str. 1.).

                     (2)

                        Kako je određeno Uredbom Komisije (EU) 2021/XXXX od XX. rujna 2021. o izmjenama Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L XXX, XX.10.2021., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.9.2021.
            COM(2021) 588 final
            2021/0302(NLE)

            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o raspodjeli ribolovnih mogućnosti predviđenih Protokolom (za razdoblje 2021.–2026.) o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Sporazum o partnerstvu u ribarstvu (FPA) između Islamske Republike Mauritanije i Europske zajednice potpisan je i privremeno se primjenjuje od 8. kolovoza 2008. na razdoblje od šest godina. Sporazum se otad prešutno produljuje. Zadnji Protokol o provedbi FPA-a, za početno razdoblje od četiri godine (2015.–2019.), produljen je dvaput, svaki put za razdoblje od jedne godine. Prestaje važiti 15. studenoga 2021.
                     1
                   Na temelju pregovaračkih smjernica
                     2
                   Europska komisija je provela pregovore s vladom Islamske Republike Mauritanije („Mauritanija”) radi sklapanja, u ime Unije, novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu i protokola o njegovoj provedbi. Pregovarači su po okončanju pregovora 28. srpnja 2021. parafirali sporazum i protokol.

                  Novi sporazum obuhvaća razdoblje od šest godina od datuma početka privremene primjene utvrđenog u članku 20., to jest od datuma na koji su ga stranke potpisale. Prešutno se produljuje.

                  Novi protokol o provedbi obuhvaća razdoblje od pet godina od datuma početka privremene primjene utvrđenog u članku 19., to jest od datuma na koji su ga stranke potpisale. Njime je predviđena klauzula o preispitivanju tijekom druge godine primjene radi eventualne prilagodbe ribolovnih mogućnosti i pripadajućeg financijskog doprinosa.

                  Cilj je prijedloga utvrditi raspodjelu ribolovnih mogućnosti predviđenih Protokolom među državama članicama.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Glavni je cilj novog sporazuma osigurati ažurirani okvir uzimajući u obzir prioritete reformirane zajedničke ribarstvene politike i njezine vanjske dimenzije, s ciljem nastavka i jačanja strateškog partnerstva u ribarstvu između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije.

                  Cilj je protokola dodijeliti ribolovne mogućnosti plovilima Unije u mauritanijskoj ribolovnoj zoni u skladu s najboljim raspoloživim znanstvenim savjetima te rezolucijama i preporukama Međunarodne komisije za očuvanje atlantskih tuna (ICCAT) i Odbora za ribarstvo istočnog dijela središnjeg Atlantika (CECAF), u granicama raspoloživog viška. Europska komisija se u izradi svojeg pregovaračkog stajališta među ostalim oslonila na rezultate evaluacije prethodnog protokola (za razdoblje 2015.-2019.) i preliminarne evaluacije mogućnosti sklapanja novog protokola. Obje evaluacije proveli su vanjski stručnjaci. Cilj je i poboljšati suradnju između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije radi promicanja održive ribarstvene politike i odgovornog iskorištavanja ribolovnih resursa u mauritanijskoj ribolovnoj zoni i u Atlantskom oceanu, u interesu obiju stranaka. Ta će suradnja doprinijeti i stvaranju radnih mjesta uz poštovanje dostojanstvenih uvjeta rada, u skladu s Konvencijom ILO-a br. 188 o radu u ribolovu.

                  Novim se protokolom tijekom prve dvije godine primjene predviđaju iste ribolovne mogućnosti kao i u važećem protokolu, osim u pogledu referentne tonaže za dvije kategorije tunolovaca, koje su neznatno prilagođene. Obuhvaćene su sljedeće kategorije:

               –kategorija 1 – plovila za lov rakova, osim jastoga i rakovica: 5 000 tona i 15 plovila,

               –kategorija 2 – koćarice koje nisu hladnjače i plovila s pridnenim parangalima za lov senegalskog oslića: 6 000 tona i 4 plovila,

               –kategorija 2a – koćarice hladnjače za lov senegalskog oslića: 3 500 tona oslića, 1 450 tona liganja, 600 tona sipa za 6 plovila,

               –kategorija 3 – plovila za lov pridnenih vrsta osim senegalskog oslića, s alatima koji nisu koće: 3 000 tona i 6 plovila,

               –kategorija 4 – tunolovci plivaričari: 14 000 tona (referentna tonaža) i 29 plovila;

               –kategorija 5 – tunolovci s ribarskim štapovima i plovila s parangalima: 7 000 tona (referentna tonaža) i 15 plovila,

               –kategorija 6 – koćarice-hladnjače za ribolov pelagičnih vrsta: 247 500 tona i 19 plovila,

               –kategorija 7 – plovila za ribolov pelagičnih vrsta koja nisu hladnjače: 15 000 tona (oduzeto od količine kategorije 6 ako se upotrebljavaju) i 2 plovila.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pregovori o novom sporazumu o partnerstvu u održivom ribarstvu s Mauritanijom i protokola o njegovoj provedbi vode se u okviru vanjskog djelovanja Unije prema afričkim, karipskim i pacifičkim državama (države AKP-a), posebno uzimajući u obzir ciljeve Unije u pogledu poštovanja demokratskih načela dobrog upravljanja i ljudskih prava.

                  U slučaju Mauritanije, sporazum o partnerstvu u ribarstvu dio je šireg bilateralnog partnerstva koje obuhvaća više sektora, među kojima su i razvojna suradnja, mir i sigurnost, dobro upravljanje, ljudska prava, migracije, ljudski razvoj, održivi gospodarski rast i razvoj (uključujući uvjete rada, okoliš i klimatske promjene) te politika u pogledu najudaljenijih regija.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna osnova jest članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim je utvrđeno da Vijeće, na prijedlog Komisije, donosi odluku o raspodjeli ribolovnih mogućnosti.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlog je proporcionalan cilju uspostave okvira za zakonsko, okolišno, gospodarsko i društveno upravljanje ribolovnim aktivnostima koje provode plovila Unije u vodama trećih zemalja, kako je utvrđen člankom 31. Uredbe o zajedničkoj ribarstvenoj politici. Prijedlog je u skladu s tim odredbama i s odredbama o financijskoj pomoći trećim zemljama utvrđenima u članku 32. te uredbe.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u 2018. provela ex post evaluaciju protokola za razdoblje 2015.–2019. uz FPA s Mauritanijom i ex ante evaluaciju moguće obnove protokola.

                  U evaluaciji je zaključeno da je ribarstveni sektor Unije iznimno zainteresiran za ribolov u Mauritaniji te da je obnova protokola u interesu obiju stranaka, s obzirom na važnost ribarstva za mauritanijsko gospodarstvo. Osim toga, obnavljanjem protokola doprinijelo bi se jačanju praćenja, kontrole i nadzora te boljem upravljanju ribarstvom u regiji.

                  Za Uniju je važno očuvati instrument koji omogućuje blisku sektorsku suradnju s glavnim akterom u upravljanju oceanima na podregionalnoj razini zbog opsega ribolovnog područja pod njegovom jurisdikcijom. Jačanje odnosa s Mauritanijom omogućit će stvaranje saveza u okviru ICCAT-a i drugih regionalnih tijela, u prvom redu CECAF-a. Osim toga, za flotu Unije to znači održavanje pristupa važnom ribolovnom području radi primjene strategija izlova u skladu s višegodišnjim međunarodnim pravnim okvirom. Cilj je mauritanijskih vlasti održavati odnose s Unijom radi jačanja upravljanja oceanima, primiti posebnu sektorsku potporu za višegodišnje mogućnosti financiranja te pokrenuti industrijalizaciju prerađivačkog sektora u okviru aktivnosti plovila kao dio diversifikacije gospodarstva.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U okviru evaluacije provedeno je savjetovanje s državama članicama, predstavnicima industrije, međunarodnim organizacijama civilnog društva te tijelima nadležnima za ribarstvo i civilnim društvom Mauritanije. Održana su savjetovanja i u okviru Savjetodavnog vijeća za otvoreno more.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  U skladu s člankom 31. stavkom 10. Uredbe o zajedničkoj ribarstvenoj politici Komisija je ex ante i ex post evaluaciju povjerila neovisnom konzultantu.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Nacrt Uredbe nema utjecaj na proračun Unije.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Ovaj se postupak pokreće istodobno s postupcima povezanima s odlukom Vijeća o sklapanju, u ime Unije, i privremenoj primjeni Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije i Protokola o provedbi tog sporazuma, te s odlukom Vijeća o njihovu sklapanju. Ova Uredba počinje se primjenjivati čim ribolovne aktivnosti u okviru Protokola budu moguće, to jest na datum početka njegove privremene primjene.

               2021/0302 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o raspodjeli ribolovnih mogućnosti predviđenih Protokolom (za razdoblje 2021.–2026.) o provedbi Sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Važeći Sporazum o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Mauritanije
                  3
                počeo se primjenjivati 8. kolovoza 2008. i još se primjenjuje. Važeći protokol o provedbi tog sporazuma prestaje važiti 15. studenoga 2021.

               (2)Vijeće je 8. srpnja 2019. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora s Islamskom Republikom Mauritanijom („Mauritanija”) o sklapanju novog sporazuma o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Mauritanije („novi sporazum o partnerstvu”) i novog protokola o provedbi („novi protokol”).

               (3)Pregovori su uspješno zaključeni parafiranjem novog sporazuma o partnerstvu i novog protokola 28. srpnja 2021. Novi će sporazum zamijeniti postojeći sporazum o partnerstvu.

               (4)Vijeće je [unijeti datum] donijelo Odluku (EU) 2021/xxxx
                  4
                o potpisivanju novog sporazuma o partnerstvu i novog protokola, podložno njihovu kasnijem sklapanju.

               (5)Ribolovne mogućnosti predviđene u novom protokolu trebalo bi raspodijeliti među državama članicama za cjelokupno razdoblje primjene Protokola.

               (6)Ova bi Uredba trebala stupiti na snagu što prije s obzirom na gospodarsku važnost ribolovnih aktivnosti Unije u mauritanijskoj ribolovnoj zoni i potrebu za time da prekid takvih aktivnosti bude što kraći.

               (7)Novi će se protokol privremeno primjenjivati od datuma njegova potpisivanja kako bi se omogućio kontinuitet ribolovnih aktivnosti plovila Unije. Stoga bi se ova Uredba trebala primjenjivati od istog datuma,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Ribolovne mogućnosti utvrđene Protokolom o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti i financijskog doprinosa predviđenih Sporazumom o partnerstvu u održivom ribarstvu između Europske unije i Islamske Republike Mauritanije za razdoblje 2021.–2026. („Protokol”) raspodjeljuju se među državama članicama kako slijedi:

               (1)kategorija 1 – plovila za lov rakova, osim jastoga i rakovica:

               Španjolska
                     4 150 tona

               Italija

                     600 tona

               Portugal
                     250 tona

               U toj kategoriji u mauritanijskim vodama smije biti raspoređeno najviše 15 plovila u isto vrijeme;

               (2)kategorija 2 – koćarice (koje nisu hladnjače) i plovila s pridnenim parangalima za lov senegalskog oslića:

               Španjolska
                     6 000 tona

               U toj kategoriji u mauritanijskim vodama smije biti raspoređeno najviše 4 plovila u isto vrijeme;

               (3)kategorija 2a – koćarice (hladnjače) za lov senegalskog oslića:

               Španjolska:

               Senegalski oslić
                     3 500 tona

               Lignja

                     1 450 tona

               Sipa

                     600 tona

               U toj kategoriji u mauritanijskim vodama smije biti raspoređeno najviše 6 plovila u isto;

               (4)kategorija 3 – plovila za lov pridnenih vrsta osim senegalskog oslića, s alatima koji nisu koće:

               Španjolska
                     3 000 tona

               U toj kategoriji u mauritanijskim vodama smije biti raspoređeno najviše 6 plovila u isto;

               (5)kategorija 4 – tunolovci plivaričari (14 000 tona – referentna tonaža):

               Španjolska
                     17 godišnjih povlastica

               Francuska
                     12 godišnjih povlastica;

               (6)kategorija 5 – tunolovci s ribarskim štapovima i plovila s plutajućim parangalima (7 000 tona – referentna tonaža):

               Španjolska
                     14 godišnjih povlastica

               Francuska
                     1 godišnja povlastica;

               (7)kategorija 6 – koćarice hladnjače za ribolov pelagičnih vrsta:

               Njemačka
                     13 038,4 tone

               Francuska
                     2 714,6 tona

               Latvija
                     55 966,6 tona

               Litva

                     59 837,6 tona

               Nizozemska
                     64 976,1 tona

               Poljska
                     27 106,6 tona

               Irska

                     8 860,1 tona

               Za razdoblje primjene Protokola države članice raspolažu sljedećim brojem tromjesečnih povlastica:

               Njemačka
                     4

               Francuska
                     2

               Latvija
                     20

               Litva

                     22

               Nizozemska
                     16

               Poljska
                     8

               Irska

                     2

               Države članice obavješćuju Komisiju ako se određene povlastice mogu staviti na raspolaganje drugim državama članicama.

               U toj kategoriji u mauritanijskim vodama smije biti raspoređeno najviše 19 plovila u isto;

               (8)kategorija 7 – plovila za ribolov pelagičnih vrsta koja nisu hladnjače:

               Irska
                     15 000 tona

               U slučaju da se te ribolovne mogućnosti ne iskoriste, prenose se u kategoriju 6 prema načinu raspodjele te kategorije.

               U toj kategoriji u mauritanijskim vodama smije biti raspoređeno najviše 2 plovila u isto vrijeme.

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od datuma potpisivanja Protokola.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 404, 2.12.2020., str. 1.

                     (2)

                        Donesene na 3418. sastanku Vijeća za poljoprivredu i ribarstvo 22. listopada 2015.

                     (3)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1801/2006 od 30. studenoga 2006. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu u ribarstvu između Europske zajednice i Islamske Republike Mauritanije (SL L 343, 8.12.2006., str. 1.).

                     (4)

                        Odluka (EU) Vijeća 2021/… od …..(SL L …, …, str. …].


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.6.2021.
            COM(2021) 327 final
            2021/0161(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 radi povećanja predvidljivosti za države članice i razjašnjenja postupaka za rješavanje sporova pri stavljanju na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava te sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Svrha je ovog Prijedloga u skladu s člankom 322. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije utvrditi odredbe potrebne za utvrđivanje metoda i postupaka za stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava.

                  Ovaj Prijedlog odgovor je na zaključke Europskog vijeća iz srpnja 2020.
                     1
                  , u kojima je Komisija pozvana „da razmotri podnošenje prijedloga revizije Uredbe o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava kako bi se savladali određeni izazovi u pogledu stavljanja na raspolaganje vlastitih sredstava”.

                  Cilj je ovog prijedloga izmijeniti Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014
                     2
                  , kojom se zajedno s Odlukom o vlastitim sredstvima
                     3
                   utvrđuju postupci i rokovi za stavljanje na raspolaganje u proračun EU-a tradicionalnih vlastitih sredstava, vlastitih sredstava koja se temelje na porezu na dodanu vrijednost i vlastitih sredstava koja se temelje na bruto nacionalnom dohotku.

                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 čvrst je i stabilan temelj mehanike financiranja EU-a, no ipak se čini poželjnim poboljšati postojeće odredbe o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava, osobito kako bi se povećala predvidljivost za države članice i donijeli postupci za rješavanje sporova.

                  U ovom Prijedlogom iznosi se pažljivo prilagođen sustav koji će omogućiti redovita i pravodobna plaćanja u proračun EU-a, što je neophodno za neometano funkcioniranje sustava vlastitih sredstava EU-a, svakodnevno upravljanje proračunom Unije, a u konačnici i funkcioniranje EU-a u cjelini.

                  Jedna je od novosti postupak preispitivanja za rješavanje sporova, koji su zatražile mnoge države članice. Tim se postupkom kodificiraju i jačaju postupovna pravila koja se primjenjuju na razmjene između Komisije i država članica o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava. U Prijedlogu je uzeta u obzir i postojeća praksa plaćanja za koje je izražena zadrška, što otvara mogućnost da se u skladu s člankom 268. i člankom 340. stavkom 2. UFEU-a protiv Komisije pokrene postupak zbog nepravednog bogaćenja.

                  Prijedlogom se mijenjaju pravila za zatezne kamate na različitim razinama. Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2016/804 povećanje kamata iznad osnovne stope već je ograničeno na 16 postotnih bodova. Ovim Prijedlogom ograničenje povećanja kamata proširuje se na sve slučajeve. Time se izravno uvažavaju primjedbe država članica o vrlo visokim kamatnim stopama predviđenima Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 za slučajeve koji su već bili poznati prije 1. listopada 2016. Prijedlogom se prag za nenaplaćivanje kamata podiže s 500 EUR na 1 000 EUR. Osim toga, uvodi se vremensko ograničenje od deset godina za držanje tradicionalnih vlastitih sredstava na računima B.

                  Kako bi se povećala predvidljivost nacionalnih doprinosa proračunu EU-a, Prijedlogom se mijenja usklađenje godišnjih salda, a stavljanje na raspolaganje usklađenja država članica odgađa se za godinu n + 2. Mnoge države članice to su zatražile radi olakšanja nacionalnih proračunskih postupaka.

                  Osim toga, Prijedlog uključuje novi članak kojim se kodificira postupak plaćanjâ predujma, što su isto tako zatražile države članice. Prijedlogom se uvodi i mogućnost da Komisija uspostavi centralizirani račun za vlastita sredstva.

                  Prijedlog je dio šireg paketa koji uključuje Uredbu Vijeća (EU, Euratom) 2021/770 o izračunu vlastitih sredstava koja se temelje na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu, o metodama i postupku za stavljanja na raspolaganje tih vlastitih sredstava, o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom i o određenim aspektima vlastitih sredstava koja se temelje na bruto nacionalnom dohotku
                     4
                   i prijedloge za nova vlastita sredstva u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020.
                     5
                  , za koje se očekuje da će se donijeti uskoro.

                  Naposljetku, predlaže se da se Njemačka uključi kao korisnica korekcija paušalnih iznosa, te da se izbriše upućivanje na ispravak Ujedinjene Kraljevine.

                  Komisijin prijedlog podrobnije je objašnjen u odjeljku 5. u nastavku. U odjeljku 6. ovog obrazloženja nalazi se i Komisijina ocjena Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014, koja je zatražena u zaključcima Europskog vijeća iz srpnja 2020.

                  Odredbe o stavljanju na raspolaganje svih vlastitih sredstava trebalo bi pri njihovu budućem preispitivanju objediniti, uključujući nove predložene uredbe koje se odnose na stavljanje na raspolaganje novih vlastitih sredstava.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Pravna je osnova ove Uredbe članak 322. stavak 2. UFEU-a. Prijedlogom se dopunjuju ostali propisi o vlastitim sredstvima, kao što su Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053
                     6
                  , Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/768
                     7
                  , Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/769
                     8
                   i Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/770.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Upravljanje vlastitim sredstvima ovisi o pravilnoj primjeni ostalih politika Unije:

               –tradicionalna vlastita sredstva (uglavnom carine, pristojbe za zaštitu trgovine i pristojbe na šećer) povezana su s carinskom unijom, zajedničkom trgovinskom politikom i zajedničkom poljoprivrednom politikom;

               –vlastita sredstva koja se temelje na porezu na dodanu vrijednost povezana su s jedinstvenim tržištem i poreznom politikom.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 322. stavak 2. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo.

               •Proporcionalnost

                  Područje primjene Prijedloga jest povećanje predvidljivosti za države članice pri stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava proračunu EU-a i donošenje postupaka za rješavanje sporova. Prijedlog je usklađen s načelom proporcionalnosti jer se ograničava na mjere koje su nužne i proporcionalne za zadovoljavajuće ostvarenje tog cilja.

               •Odabir instrumenta

                  U članku 322. stavku 2. UFEU-a ne navodi se instrument koji treba upotrijebiti
                     9
                  . Međutim, člankom 8. stavkom 2. Odluke Vijeća 2014/335/EU, Euratom i člankom 9. stavkom 3. Odluke Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od država članica zahtijeva se da Komisiji stave na raspolaganje sredstva „u skladu s uredbama” donesenima na temelju članka 322. stavka 2. UFEU-a.

                  Nadalje, Prijedlogom se mijenja Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava. S obzirom na to primjereno je kao instrument izabrati uredbu.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Komisija je u okviru pripreme ovog Prijedloga državama članicama, Europskom parlamentu i Europskom revizorskom sudu dostavila detaljan upitnik radi ocjene sadržaja i praktičnog funkcioniranja Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014. Odgovori na upitnik potvrdili su da je Uredba općenito dobro funkcionirala. Međutim, države članice podnijele su i nekoliko zahtjeva za poboljšanje.

                  U Prijedlogu su u obzir uzet i zaključci sveobuhvatne rasprave o sustavu u skladu s Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014, koja je održana u okviru Radne skupine Vijeća za vlastita sredstva, te niza bilateralnih sastanaka između Komisije i država članica, Europskog parlamenta i Europskog revizorskog suda.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlogom se nastoji ojačati funkcioniranje Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014, a posebno poboljšati postupke stavljanja na raspolaganje vlastitih sredstava država članica. Prijedlog stoga pridonosi poboljšanju postojećeg sustava vlastitih sredstava.

                  Ljudski i administrativni resursi potrebni za provedbu Prijedloga ostali bi isti kao oni iz Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014. Međutim, budući da će se ograničenje povećanja kamata proširiti na sve slučajeve, smanjit će se prihodi od kamata u proračunu EU-a. Na temelju referentnih iznosa iz proteklih godina (od stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2016/804) financijski učinak tog proširenja procjenjuje na 27,5 milijuna EUR godišnje.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Na sastancima Savjetodavnog odbora za vlastita sredstva redovito se raspravlja o primjeni propisâ o vlastitim sredstvima, uključujući metode i postupke za stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava.

                  Komisijin Prijedlog može se sažeti na sljedeći način:

                  Poglavlja I. i II. „Opće odredbe” i „Računi za vlastita sredstva”

                  U tim se poglavljima ne uvode nikakve izmjene.

                  Poglavlje III. „Stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava”

                  U članku 9. stavku 1. uvodi se mogućnost da Komisija uspostavi centralizirani račun za vlastita sredstva. Računima za vlastita sredstva trenutačno upravljaju samo države članice. Komisija bi u budućnosti trebala moći modernizirati upravljanje računima otvorenima u njezino ime. Smanjenjem broja bankovnih računa koji se upotrebljavaju za ubiranje vlastitih sredstava povećat će se učinkovitost i omogućiti primjena zajedničkog pristupa upravljanju gotovinom.

                  U članku 10.a stavku 2. o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u dodaje se poseban podstavak kako bi se omogućilo plaćanje predujma u svakom pojedinačnom slučaju. Odredbom se propisuje da sve troškove povezane s plaćanjem predujma snosi država članica koja ga vrši.

                  Člankom 10.b stavkom 5. datum stavljanja na raspolaganje usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u iz prethodnih financijskih godina odgađa se na prvi radni dan ožujka godine koja slijedi nakon godine u kojoj je Komisija obavijestila države članice o tim iznosima.

                  Člankom 10.b stavkom 7. definira se razdoblje u kojem države članice od Komisije mogu zatražiti preispitivanje stavljanja na raspolaganje vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u, a člankom 13. stavkom 5. definira se to razdoblje za tradicionalna vlastita sredstva.

                  Kako bi se spriječilo nakupljanje vrlo visokih iznosa kamata, Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2016/804 uvedeno je ograničenje povećanja kamatne stope na 16 postotnih bodova na zakašnjela plaćanja vlastitih sredstava. To se ograničenje odnosilo na zatezne kamate na vlastita sredstva koja su dospjela nakon datuma stupanja na snagu te uredbe (1. listopada 2016.) ili prije tog datuma ako su Komisija ili predmetna država članica za navedena vlastita sredstva saznale tek nakon tog datuma. To pravilo navedeno je u članku 12. stavku 5., trećem podstavku Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014. Prijedlogom se ograničenje povećanja kamata proširuje na slučajeve na koje se trenutačno ograničenje ne odnosi. Međutim, ograničenje se neće primjenjivati ni na jedan iznos kamata koji je državi članici već priopćen prije stupanja na snagu ovog prijedloga.

                  U članku 12. stavku 3. predlaže se i da se prag za nenaplaćivanje kamata poveća s 500 EUR na 1 000 EUR.

               U članku 13. stavku 2. petom podstavku za nenaplative iznose uvodi se opći rok za uklanjanje iznosa s posebnog računa kako bi se osiguralo redovito preispitivanje slučajeva na posebnim računima.

                  Konačno, članci 6. i 10.a usklađeni su s novom Odlukom o vlastitim sredstvima tako što je Njemačka uključena kao korisnica korekcija paušalnih iznosa, a upućivanje na ispravak Ujedinjene Kraljevine izbrisano je iz obaju članaka.

                  Poglavlje III.a „Plaćanje za koje je izražena zadrška i postupak preispitivanja”

                  Dodaje se novo poglavlje III.a. U novom članku 13.a predviđa se mogućnost da države članice stave na raspolaganje iznose za koje je izražena zadrška. Time se kodificira postojeća praksa.

                  Novim člankom 13.b uvodi se postupak preispitivanja u slučaju očitog neslaganja između države članice i Komisije. Tim se novim postupkom predviđaju jasni rokovi i obveze za države članice i Komisiju. Osigurava se konstruktivan dijalog o predmetnim spornim iznosima i nastoji olakšati postizanje dogovora između dvije strane.

               6.PRILOG

               •
                     Komisijina procjena Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014

               U skladu s mandatom Europskog vijeća Komisija je ocijenila sadržaj Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 imajući u vidu potrebu da se zajamči zakonitost i pravilnost plaćanja vlastitih sredstava. To je osobito važno s obzirom na uvođenje novih vlastitih sredstava.

               Ne dovodeći u pitanje općenito uglavnom pozitivne ocjene funkcioniranja te uredbe, države članice zatražile su promjene u nekoliko područja. Radna skupina Vijeća za vlastita sredstva u svojim je raspravama u posljednje dvije godine posebnu pozornost obratila na:

               ·primjenjiva pravila o kamatama za zakašnjela plaćanja,

               ·uvjetna plaćanja i prava država članica na obranu,

               ·predujam vlastitih sredstava,

               ·odstupanja od stavljanja na raspolaganje u skladu s člankom 13. stavkom 2. drugim podstavkom,

               ·procjenu slučajeva otpisa,

               ·usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u i PDV-u,

               ·objedinjavanje odredbi o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava.

               Komisija je pri preispitivanju detaljno razmotrila sva pitanja koja su države članice iznijele u pogledu funkcioniranja stavljanja na raspolaganje vlastitih sredstava i došla do zaključaka razloženih u nastavku. Na temelju tih zaključaka Komisija je izradila i donijela prijedlog izmjena.

               Primjenjiva pravila o kamatama za zakašnjela plaćanja

               Proračun EU-a ovisi o pravodobnim plaćanjima. Kamate za zakašnjelo plaćanje snažan su poticaj u tu svrhu. Sud Europske unije mnogo je puta, a posljednji put u presudi C-575/18 P, potvrdio da je obveza plaćanja zateznih kamata neodvojiva od obveze stavljanja na raspolaganje vlastitih sredstava Komisiji.

               Od stupanja na snagu ograničenja povećanja kamatne stope 1. listopada 2016. primjećuje se znatan pad iznosa dospjelih kamata. Prije tog datuma kamatna stopa obračunavala se bez ikakvih gornjih granica sve dok glavnica nije bila plaćena. Uvođenjem ograničenja povećanje kamata ograničeno je na 16 postotnih bodova za cijelo razdoblje kašnjenja. Na uzorku od 22 slučaja u kojima je primijenjeno ograničenje ustanovljeno je da su dospjele kamate pale za ukupno 9 milijuna EUR u odnosu na metodu koja se primjenjivala prije ograničavanja. U tim slučajevima države članice oslobođene su plaćanja zateznih kamata u protuvrijednosti od 83 % iznosa traženih kamata.

               Međutim, ograničenje povećanja kamata primjenjivo je samo na slučajeve nakon 1. listopada 2016. Ograničenje se ne odnosi na slučajeve koji su već bili poznati prije 1. listopada 2016. Zbog toga se pojavilo nekoliko slučajeva u kojima je iznos dospjelih kamata bio prilično visok. Proširenje ograničenja na sve slučajeve povezano je s moralnim rizikom, ali se ipak čini korisnim pojednostaviti trenutačno prilično složen sustav.

               Uvjetna plaćanja i prava država članica na obranu

               Kad je riječ o pravima država članica na obranu i sudsku zaštitu, nedavnom presudom Suda u predmetu C-575/18 P potvrđeno je da su postojećim propisima o vlastitim sredstvima državama članicama već pružena djelotvorna prava na obranu. Međutim, radi jasnoće i transparentnosti korisno je odrediti jasnije rokove za dijalog i razmjene između Komisije i država članica u slučaju neslaganja.

               Predujam vlastitih sredstava

               U Uredbi Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 ne navodi se odredba kojom bi se omogućilo plaćanje predujma vlastitih sredstava. Međutim, bilo je slučajeva, uglavnom u okviru donošenja izmjena proračuna (npr. AB8/2013, AB6/2016 i AB6/2018), u kojima su države članice, nakon što su zatražile i primile pristanak Komisije, platile svoje nacionalne doprinose prije datuma dospijeća. U tim slučajevima Komisija se nije protivila plaćanjima ako su poštovani posebni uvjeti. Komisija predlaže da se radi pravne sigurnosti izričito predvidi ta mogućnost.

               Odstupanja od stavljanja na raspolaganje u skladu s člankom 13. stavkom 2. drugim podstavkom

               Člankom 13. Uredbe br. 609/2014 predviđa se postupak poznat kao „postupak otpisa”, koji služi za praćenje potencijalne financijske odgovornosti država članica za nenaplative iznose tradicionalnih vlastitih sredstava koji premašuju 100 000 EUR. Posljednjom izmjenom Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2016/804 u članku 13. stavku 2. drugom podstavku uvedena je mogućnost da države članice budu oslobođene obveze stavljanja na raspolaganje proračunu Unije iznosa koji se pokažu nenaplativima zbog odgađanja knjiženja na račune ili obavijesti o carinskom dugu kako se ne bi ugrozila kaznena istraga koja utječe na financijske interese Unije. Od promjena uvedenih 2016. nijedna država članica nije Komisiji podnijela slučaj otpisa na temelju članka 13. stavka 2. drugog podstavka. Komisija nastavlja pažljivo pratiti razvoj događaja u tom pogledu, no čini se da promjene zasad nisu potrebne ni opravdane.

               Procjena slučajeva otpisa

               U okviru postupka „otpisa” iz članka 13. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 prati se potencijalna financijska odgovornost država članica za nenaplative iznose tradicionalnih vlastitih sredstava koji premašuju 100 000 EUR. U okviru tog postupka Komisija daje mišljenje o tome jesu li tradicionalna vlastita sredstva postala nenaplativa iz razloga koji se ne mogu pripisati državama članicama. Komisija preispituje izvješća o otpisu kako bi procijenila stupanj dužne pažnje koju su države članice pokazale u nastojanjima da utvrde i od gospodarskih subjekata naplate tradicionalna vlastita sredstva (carine). Komisija uvijek nastoji pravodobno objaviti primjedbe na takozvana izvješća o otpisu. U članku 13. stavku 4. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 od Komisije se zahtijeva da svoje primjedbe objavi u roku od šest mjeseci od dana na koji potrebne informacije postanu dostupne. Za Komisiju je to trenutačno jedini zakonski rok, koji je ona uvijek poštovala.

               Međutim, Komisija priznaje da procjena pojedinačnih slučajeva otpisa često zahtijeva opetovane razmjene s državama članicama koje bi se mogle ubrzati zajedničkim nastojanjima država članica i Komisije. Što je još važnije, zahtjevi država članica za preispitivanje spornih slučajeva nakon prve procjene Komisije dosad nisu podlijegali zakonskim rokovima te je znalo doći do znatnih kašnjenja. S obzirom na to Komisija predlaže dodatne obvezujuće rokove za komunikaciju s državama članicama.

               Usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u i PDV-u

               Države članice trenutačno su dužne usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u iz prethodnih financijskih godina („salda”) staviti na raspolaganje prvog radnog dana lipnja godine n + 1. Neposredno potom ukupni iznos usklađenja preraspodjeljuje se među državama članicama u skladu s njihovim udjelima u vlastitim sredstvima koja se temelje na BND-u kako bi se izbjeglo da one unaprijed plaćaju veće iznose, a svoj dio preraspodjele ukupnog iznosa usklađenja prime tek mjesecima poslije. Ta godišnja usklađenja u potpunosti su neutralna za proračun EU-a, ali mogu imati znatne financijske posljedice za države članice. Nekoliko država članica zatražilo je da se postupak izmijeni kako bi se povećala predvidljivost i olakšali nacionalni proračunski postupci. Primjereno je iznijeti odgovarajući prijedlog izmjena koje bi omogućile da se stavljanje na raspolaganje usklađenja država članica pomakne na sljedeću godinu, iako se uviđa da će zbog toga države članice negativna usklađenja također unovčavati s odgodom. Države članice nisu uložile prigovore na to odgađanje.

               Objedinjavanje odredbi o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava

               Nova Odluka o vlastitim sredstvima, koja je u postupku odobrenja u državama članicama, već uključuje nova vlastita sredstva koja se temelje na plastičnom otpadu, dok je odgovarajuća Uredba Vijeća o stavljanju na raspolaganje sredstava [MAR2, 2018/0131] predložena i razmatraju je Vijeće i Europski parlament.

               U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom od 16. prosinca 2020. Komisija do lipnja 2021. namjerava iznijeti prijedloge o digitalnom nametu, mehanizmu za prilagodbu ugljika na granicama i revidiranom sustavu EU-a za trgovanje emisijama, kao i prateći prijedlog za uvođenje novih vlastitih sredstava na toj osnovi radi njihova uvođenja do 1. siječnja 2023.

                  Odredbe o stavljanju na raspolaganje svih vlastitih sredstava trebalo bi pri njihovu budućem preispitivanju objediniti, uključujući nove predložene uredbe koje se odnose na stavljanje na raspolaganje novih vlastitih sredstava.

               2021/0161 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 radi povećanja predvidljivosti za države članice i razjašnjenja postupaka za rješavanje sporova pri stavljanju na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava te sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 322. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  10
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda,

               budući da:

               1.Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014
                  11
                čvrst je i stabilan temelj mehanike financiranja Unije, no potrebno je poboljšati odredbe o stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava kako bi se povećala predvidljivost za države članice i razjasnili postupci za rješavanje sporova.

               2.Računima za vlastita sredstva koji su otvoreni u ime Komisije trenutačno upravljaju samo države članice. Bilo bi učinkovitije kad bi se broj bankovnih računa koji se upotrebljavaju za ubiranje vlastitih sredstava smanjio, što bi ujedno omogućilo primjenu zajedničkog pristupa upravljanju gotovinom. Kako bi se moderniziralo upravljanje računima za vlastita sredstva, Komisija bi trebala moći uspostaviti centralizirani račun za vlastita sredstva.

               3.U skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 609/2014 državama članicama nije dopušteno plaćati predujmove. Međutim, neke države članice u prošlosti su po dogovoru s Komisijom nacionalne doprinose plaćale unaprijed. U interesu pravne sigurnosti države članice trebale bi imati mogućnost plaćanja predujma u svakom pojedinačnom slučaju, nakon što o tome unaprijed obavijeste Komisiju. Ako određena država članica iskoristi tu mogućnost, druge države članice radi pravednosti ne bi trebale snositi nikakve troškove povezane s tim predujmom, kao što je negativna kamata.

               4.Datum na koji države članice plaćaju usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u iz prethodnih financijskih godina trebalo bi pomaknuti na ožujak sljedeće godine kako bi se povećala predvidljivost za nacionalne proračunske postupke.

               5.Kako bi se osigurao stabilan proračun potreban za financiranje političkih ciljeva Unije, postupkom izračuna kamata trebalo bi se ponajprije zajamčiti da se vlastita sredstva na raspolaganje stavljaju pravodobno i u potpunosti.

               6.Treba prilagoditi postojeći prag ispod kojeg se ne naplaćuju iznosi kamata. Iznos za koji se ne naplaćuju kamate stoga je potrebno povećati kako bi se poboljšala isplativost postupaka naplaćivanja.

               7.Kako bi se osigurala proporcionalnost sustava uz zadržavanje učinka odvraćanja, Uredbom (EU, Euratom) br. 609/2014 povećanje kamata iznad osnovne stope ograničeno je na 16 postotnih bodova. To ograničenje od 16 postotnih bodova primjenjivo je samo na sve slučajeve koji su postali poznati nakon stupanja na snagu Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2016/804
                  12
               . Slijedom toga, to ograničenje nije primjenjivo na slučajeve koji su već bili poznati prije stupanja na snagu Uredbe 2016/804, a u kojima je u pitanju posebno visok iznos kamata, bez obzira na to je li iznos kamata već priopćen državama članicama. U tim slučajevima države članice svejedno moraju platiti iznose kamata koji nisu proporcionalni u odnosu na iznos dugovane glavnice. Kako bi se razjasnile i pojednostavnile odgovarajuće odredbe Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014, ograničenje povećanja na 16 postotnih bodova trebalo bi primijeniti na sve iznose kamata koji nisu priopćeni državi članici prije stupanja na snagu ove Uredbe.

               8.U interesu dobrog upravljanja posebnim računom iz članka 6. stavka 3. drugog podstavka Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 neosigurani iznosi moraju se procijeniti i regulirati u razumnom roku. Odredbe Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 o nenaplativim iznosima stoga bi trebalo izmijeniti kako bi se uveo opći rok za uklanjanje iznosa s tog posebnog računa i tako osiguralo redovito preispitivanje slučajeva na tom posebnom računu.

               9.Uredba (EU, Euratom) br. 609/2014 sadržava samo jedan rok u članku 13. stavku 4., prema kojem je Komisija dužna predmetnoj državi članici dostaviti svoje primjedbe u roku od šest mjeseci od primitka njezina izvješća. Kako bi se pravovremeno provodili daljnji postupci na temelju izvješća o otpisu te poduprla brza i potpuno transparentna procjena odluke države članice da ne stavi na raspolaganje nenaplativi iznos tradicionalnih vlastitih sredstava, za Komisiju i države članice trebalo bi uvesti dodatne postupovne rokove.

               10.U slučaju neslaganja između država članica i Komisije u pogledu stavljanja na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava trebalo bi formalizirati postupak preispitivanja i uvesti ga u Uredbu (EU, Euratom) br. 609/2014 radi poboljšanja transparentnosti i razjašnjenja prava na obranu država članica. Trebalo bi uvesti i odredbe kojima se u obzir uzima postojeća praksa plaćanja za koje je izražena zadrška, što otvara mogućnost da se u skladu s člankom 268. i člankom 340. stavkom 2. UFEU-a protiv Komisije pokrene postupak zbog nepravednog bogaćenja.

               11.Članke 6. i 10.a Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 trebalo bi prilagoditi tako da se izbriše upućivanje na ispravak odobren Ujedinjenoj Kraljevini, a Njemačka uvrsti kao korisnica korekcija paušalnih iznosa u skladu s Odlukom Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053
                  13
               .

               12.Uredbu (EU, Euratom) br. 609/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EU, Euratom) br. 609/2014 mijenja se kako slijedi:

               (1)u članku 6. stavku 3. trećem podstavku uvodna rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Međutim, vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i vlastita sredstva koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir utjecaj bruto smanjenja odobrenog Danskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj na ta sredstva, knjiže se na računima kako je utvrđeno u prvom podstavku kako slijedi:”;

               (2)u članku 9. stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „U skladu s postupkom iz članaka 10., 10.a i 10.b svaka država članica odobrava vlastita sredstava na račun otvoren na ime Komisije pri državnoj riznici ili nacionalnoj središnjoj banci te države članice ili na središnji račun koji je Komisija u tu svrhu otvorila u financijskoj instituciji po vlastitom izboru. Taj račun može se teretiti samo po uputi Komisije, podložno primjeni negativnih kamata kako je navedeno u trećem podstavku.”;

               (3)članak 10.a zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 10.a

               Stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u

               1.Vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i vlastita sredstva koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir učinak bruto smanjenja odobrenog Danskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj na ta sredstva, knjiže se prvog radnog dana svakog mjeseca u iznosima koji predstavljaju jednu dvanaestinu odgovarajućih ukupnih iznosa u proračunu, preračunano u nacionalne valute prema deviznom tečaju koji je važio posljednjeg dana kotacije u kalendarskoj godini koja prethodi proračunskoj godini, kako je objavljen u Službenom listu Europske unije, seriji C.

               2.Za posebne potrebe plaćanja rashoda Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi na temelju Uredbe (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  14
                i ovisno o stanju gotovine u Uniji Komisija može pozvati države članice da do dva mjeseca u prvom tromjesečju financijske godine unaprijed knjiže jednu dvanaestinu ili dio jedne dvanaestine iznosa predviđenih u proračunu za vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i vlastita sredstva koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir učinak bruto smanjenja odobrenog Danskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj na ta sredstva.

               Podložno trećem podstavku, za posebne potrebe plaćanja rashoda europskih strukturnih i investicijskih fondova na temelju Uredbe (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  15
                i ovisno o stanju gotovine u Uniji Komisija može pozvati države članice da u prvih šest mjeseci financijske godine unaprijed dodatno knjiže do polovine jedne dvanaestine iznosa predviđenih u proračunu za vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i za vlastita sredstva koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir učinak bruto smanjenja odobrenog Danskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj na ta sredstva.

               Ukupni iznos knjiženja unaprijed u istom mjesecu na koje Komisija može pozvati države članice u skladu s prvim i drugim podstavkom ni u kojem slučaju ne smije premašiti iznos koji odgovara dvjema dodatnim dvanaestinama.

               Nakon prvih šest mjeseci iznos zatraženog mjesečnog knjiženja ne smije premašiti jednu dvanaestinu vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te istodobno mora ostati u granicama iznosa uknjiženih u proračunu za tu svrhu.

               Komisija države članice o tome obavješćuje unaprijed, a najkasnije dva tjedna prije zatraženog knjiženja na temelju prvog i drugog podstavka.

               Komisija o svojoj namjeri da zatraži takvo knjiženje obavješćuje države članice dovoljno unaprijed, a najkasnije šest tjedana prije zatraženog knjiženja na temelju drugog podstavka.

               Na ta knjiženja koja se provode unaprijed primjenjuju se stavak 4., koji se odnosi na iznos koji se knjiži u siječnju svake godine, te stavak 5., koji se primjenjuje ako proračun nije konačno donesen prije početka financijske godine.

               Država članica može iznimno i u opravdanim slučajevima zatražiti odobrenje Komisije da vlastita sredstva stavi na raspolaganje unaprijed, posebno u kontekstu izmjena proračuna na kraju godine. Država članica u tu svrhu podnosi opravdani zahtjev najkasnije tri tjedna prije isteka roka. Komisija procjenjuje zahtjev uzimajući u obzir stanje gotovinskih sredstava i potrebe za likvidnošću Komisije. Država članica može platiti predujam tek nakon što Komisija to odobri. Sve dodatne troškove povezane s tim stavljanjem na raspolaganje sredstava unaprijed mora snositi država članica koja to zahtijeva.

               3.Svaka promjena jedinstvene stope vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u, stope vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u te financiranja bruto smanjenja odobrenog Danskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj iziskuje konačno donošenje izmjene proračuna te ima za posljedicu ponovna usklađenja iznosa dvanaestina koji su knjiženi od početka financijske godine.

               Ta ponovna usklađenja provode se pri prvom knjiženju nakon konačnog donošenja izmjene proračuna ako je ona donesena prije šesnaestog dana u mjesecu. U suprotnom se provode pri drugom knjiženju nakon konačnog donošenja. Odstupajući od članka 10. Financijske uredbe, ta se ponovna usklađenja knjiže na računima za onu financijsku godinu na koju se odnosi predmetna izmjena proračuna.

               4.Izračun dvanaestina za siječanj svake financijske godine temelji se na iznosima utvrđenima u nacrtu proračuna iz članka 314. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i preračunatima u nacionalne valute prema deviznom tečaju koji vrijedi prvog dana kotacije nakon 15. prosinca kalendarske godine koja prethodi proračunskoj godini. Usklađenje se provodi pri knjiženju za sljedeći mjesec.

               5.Ako proračun nije konačno donesen najkasnije dva tjedna prije knjiženja za siječanj sljedeće financijske godine, države članice prvoga radnog dana svakog mjeseca, uključujući siječanj, knjiže jednu dvanaestinu iznosa vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir učinak koji na ta sredstva ima bruto smanjenje odobreno Danskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj, iz posljednjeg konačno donesenog proračuna. Usklađenje se provodi prvog datuma dospijeća nakon konačnog donošenja proračuna ako je proračun donesen prije šesnaestog dana u mjesecu. U suprotnom se usklađenje provodi drugog datuma dospijeća nakon konačnog donošenja proračuna.

               6.Nema naknadne revizije financiranja bruto smanjenja odobrenog Danskoj, Njemačkoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj u slučaju promjena podataka o BND-u u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća
                  16
               .”;

               (4)članak 10.b mijenja se kako slijedi:

               (a)u stavku 5. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Komisija obavješćuje države članice o iznosima koji proizlaze iz tog izračuna prije 1. veljače godine koja slijedi nakon godine u kojoj su dostavljeni podaci za usklađenja. Svaka država članica knjiži neto iznos na račun iz članka 9. stavka 1. prvog radnog dana u ožujku godine koja slijedi nakon godine u kojoj je Komisija obavijestila države članice o iznosima koji proizlaze iz izračuna.”;

               (b)dodaje se sljedeći stavak 7.:

               „7. Ako se država članica i Komisija ne mogu dogovoriti o određenim usklađenjima vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u iz stavka 2. prvog podstavka točke (c) ovog članka, država članica može od Komisije zatražiti da preispita svoju procjenu u skladu s člankom 13.b.”;

               (5)članak 12. mijenja se kako slijedi:

               (a)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Iznosi kamata niži od 1 000 EUR ne naplaćuju se.”;

               (b)u stavku 5. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Ukupno povećanje na temelju prvog i drugog podstavka ne smije premašiti 16 postotnih bodova. Ograničenje povećanja na 16 postotnih bodova primjenjuje se na svaki slučaj za koji iznos kamate državi članici nije priopćen prije [umetnuti datum stupanja na snagu ove (izmjene) Uredbe]. Uvećana stopa primjenjuje se na cijelo razdoblje kašnjenja.”;

               (6)članak 13. mijenja se kako slijedi:

               (a)u stavku 2. peti podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Ako su primljena djelomična plaćanja, rok od najviše pet godina počinje teći od dana posljednjeg plaćanja, ako njime dug nije poravnan. Bez obzira na upravne ili sudske žalbe ili djelomična plaćanja ne smije se premašiti razdoblje od najviše deset godina od datuma utvrđivanja iznosa u skladu s člankom 2.”;

               (b)u stavku 4. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Ako Komisija smatra potrebnim zatražiti dodatne informacije, rok od šest mjeseci počinje teći na dan primitka zatraženih dodatnih informacija. Predmetna država članica dužna je dostaviti dodatne informacije u roku od tri mjeseca.”;

               (c)dodaje se sljedeći stavak 5.:

               „5. Ako se država članica i Komisija ne mogu dogovoriti o razlozima iz stavka 2. prvog podstavka ovog članka, država članica može od Komisije zatražiti da preispita svoju procjenu u skladu s člankom 13.b.”;

               (7)umeće se sljedeće poglavlje III.a:

               „POGLAVLJE III.a

                  PLAĆANJE ZA KOJE JE IZRAŽENA ZADRŠKA I POSTUPAK PREISPITIVANJA

               Članak 13.a

               Plaćanje za koje je izražena zadrška

               1.U slučaju neslaganja između države članice i Komisije iz članka 10.b stavka 7. ili članka 13. stavka 5. ili neslaganja u vezi s drugim iznosima tradicionalnih vlastitih sredstava koje treba uplatiti u proračun Unije, država članica pri plaćanju spornog iznosa može izraziti zadršku u pogledu stajališta Komisije.

               2.Knjiženjem plaćanja za koje je izražena zadrška na račun u skladu s člankom 9. prekida se razdoblje za koje se obračunavaju kamate, kako je navedeno u članku 12.

               Članak 13.b

               Postupak preispitivanja

               1.U slučaju neslaganja između države članice i Komisije iz članka 13. stavka 5. ili neslaganja u vezi s drugim iznosima tradicionalnih vlastitih sredstava koje treba uplatiti u proračun Unije, država članica može od Komisije zatražiti da preispita svoju procjenu u roku od tri mjeseca od njezina primitka. U slučaju neslaganja između države članice i Komisije iz članka 10.b stavka 7. država članica može od Komisije zatražiti da preispita svoju procjenu u roku od dva mjeseca od njezina primitka. Osim u slučajevima iz članka 10.b stavka 7. takav zahtjev mora sadržavati razloge za zatraženo preispitivanje i popratne dokumente. Zahtjev i postupak koji slijedi ne utječu na obvezu država članica da vlastita sredstva stave na raspolaganje kad dospiju za uplatu u proračun Unije.

               2.Komisija državi članici dostavlja svoje primjedbe o razlozima navedenima u zahtjevu u roku od šest mjeseci od primitka zahtjeva iz stavka 1. Ako Komisija smatra potrebnim zatražiti dodatne informacije, rok od šest mjeseci počinje teći na dan primitka zatraženih dodatnih informacija. Predmetna država članica dužna je dostaviti dodatne informacije u roku od tri mjeseca. U slučaju neslaganja između države članice i Komisije iz članka 10.b stavka 7. Komisija državi članici dostavlja svoje primjedbe o razlozima navedenima u zahtjevu u roku od tri mjeseca od primitka zahtjeva.

               3.Ako država članica ne može dostaviti daljnje relevantne informacije za postupak preispitivanja, može od Komisije zatražiti da odgovori na temelju dostupnih informacija. Rok od šest mjeseci u tom slučaju počinje teći od datuma primitka zahtjeva.

               4.Ako država članica podnese tužbu za poništenje odluke koju je Komisija donijela u skladu s člankom 9. stavkom 1.a Uredbe br. 1553/89 i ako Komisija još nije odgovorila u okviru postupka preispitivanja povezanog s istim ispravkom PDV-a, Komisija obustavlja postupak preispitivanja do pravomoćne presude Suda Europske unije.”.

               Članak 2.

               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ „PRIHODI” – ZA PRIJEDLOGE KOJI IMAJU PRORAČUNSKI UČINAK NA PRIHODOVNOJ STRANI

               1.NASLOV PRIJEDLOGA:

               Izmjena Uredbe br. 609/2014

               2.PRORAČUNSKE LINIJE:

               Linija prihoda (poglavlje/članak/stavka):

               glave 1. i 2. (poglavlje 21.) i članak 410.

               3.FINANCIJSKI UČINAK

               ◻
                     Prijedlog nema financijski učinak

               ✕
                     Prijedlog nema financijski učinak na rashode, no ima financijski učinak na prihode

               ◻
                     Prijedlog ima financijski učinak na namjenske prihode

               Učinak je sljedeći:

               (u milijunima EUR, do jednog decimalnog mjesta)

                        Linija prihoda

                        Učinak na prihode
                           17

                        Razdoblje od XX mjeseci, počevši od dd.mm.gggg. (ako je primjenjivo)

                        Godina N

                        Glava 1.

                        —

                        2021.

                        Glava 2./poglavlje 21.

                        —

                        2021.

                        Članak 410.

                        potrebno utvrditi

                        2021.

                        Stanje nakon djelovanja

                        Linija prihoda

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        Glava 1.

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Glava 2./poglavlje 21.

                        —

                        —

                        —

                        —

                        —

                        Članak 410.

               4.MJERE PROTIV PRIJEVARA

               Nije potrebno poduzeti nikakve mjere.

               5.OSTALE NAPOMENE

               Prijedlogom se nastoji ojačati i poboljšati funkcioniranje Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014. Njime se osobito propisuju administrativne mjere koje imaju za cilj državama članicama olakšati stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava. Među njima su mjere za povećanje predvidljivosti pri stavljanju na raspolaganje vlastitih sredstava, primjerice mogućnost plaćanja unaprijed ili predložene izmjene za izračun salda.

               Nijedan prijedlog ne utječe na proračun. Odredba kojom se predviđa da države članice usklađenja stavljaju na raspolaganje sljedeće godine (n + 2) ne utječe na proračun jer se obveza plaćanja država članica jednostavno prebacuje na sljedeću financijsku godinu. Globalni „izračun salda” ostaje stoga neutralan za proračun EU-a.

               Prijedlogom se predviđaju i određene postupovne promjene, tj. kodificira se postupak konstruktivnog dijaloga, kao i razmjene između Komisije i država članica u slučaju sporova. Tim postupkom preispitivanja nastoji se poboljšati stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava tako što će se poboljšati jasnoća i transparentnost u suradnji i komunikaciji između Komisije i država članica. Predloženi postupak preispitivanja nema financijski učinak na Uniju.

               Naposljetku, ograničenje povećanja kamata Prijedlogom se proširuje na sve slučajeve. Uredbom Vijeća (EU, Euratom) 2016/804 povećanje kamata iznad osnovne stope već je ograničeno na 16 postotnih bodova (ograničenje od 16 %). Međutim, to se ograničenje ne odnosi na slučajeve koji su već bili poznati prije 1. listopada 2016. Proširenje ograničenja na sve slučajeve dovest će do smanjenja prihoda od kamata u proračunu EU-a. Na temelju referentnih iznosa iz proteklih godina (od stupanja na snagu Uredbe Vijeća 2016/804) financijski učinak tog proširenja procjenjuje se na 27,5 milijuna EUR godišnje.

                     (1)

                        Točka 142.: „Što se tiče Uredbe Vijeća o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom, Komisija se poziva da razmotri podnošenje prijedloga njezine revizije kako bi se savladali izazovi u pogledu stavljanja na raspolaganje vlastitih sredstava.”

                     (2)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 od 26. svibnja 2014. o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom, SL L 168, 7.6.2014., str. 39.

                     (3)

                        Odluka Vijeća od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (2014/335/EU, Euratom), SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/770 od 30. travnja 2021. o izračunu vlastitih sredstava koja se temelje na nerecikliranom plastičnom ambalažnom otpadu, o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tih vlastitih sredstava, o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom i o određenim aspektima vlastitih sredstava koja se temelje na bruto nacionalnom dohotku, SL L 165, 11.5.2021., str. 15.

                     (5)

                        Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava, SL L 433I, 22.12.2020., str. 28.

                     (6)

                        Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije, SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

                     (7)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/768 od 30. travnja 2021. o utvrđivanju provedbenih mjera za sustav vlastitih sredstava Europske unije, SL L 165, 11.5.2021., str. 1.

                     (8)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2021/769 od 30. travnja 2021. o izmjeni Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 o konačnom jedinstvenom režimu ubiranja vlastitih sredstava koja proizlaze iz poreza na dodanu vrijednost, SL L 165, 11.5.2021., str. 9.

                     (9)

                        „Vijeće, odlučujući na prijedlog Komisije te nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Revizorskim sudom, određuje metode i postupak prema kojima se prihodi proračuna predviđeni aranžmanima o vlastitim sredstvima Unije stavljaju na raspolaganje Komisiji te mjere koje se prema potrebi primjenjuju za zadovoljavanje potreba za gotovinom.”

                     (10)

                        SL C, , str. .

                     (11)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 od 26. svibnja 2014. o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom (SL L 168, 7.6.2014., str. 39.).

                     (12)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2016/804 od 17. svibnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom (SL L 132, 21.5.2016., str. 85.).

                     (13)

                        Odluka Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom (SL L 424, 15.12.2020., str. 1.).

                     (14)

                        Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

                     (15)

                        Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (16)

                        Uredba (EU) 2019/516 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. ožujka 2019. o usklađivanju bruto nacionalnog dohotka po tržišnim cijenama te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1287/2003 (SL L 91, 29.3.2019., str. 19.).

                     (17)

                        Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (poljoprivredne pristojbe, pristojbe na šećer, carine) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 20 % za troškove naplate.