               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.6.2015.
            COM(2015) 303 final
            2015/0134(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1683/1995 od 29. svibnja 1995. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Jedinstveni obrazac za vize prvotno je razvijen u okviru schengenske suradnje među vladama, a prenesen je u pravo EU-a donošenjem Uredbe br. 1683/95 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize. Sve države članice uključujući Dansku, Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku, sudjelovale su u toj Uredbi, koja se temeljila na članku 100. točki (c) UEZ-a, predstavljenoj u Maastrichtu. Uključivanje schengenske pravne stečevine u Europsku uniju te uvođenje „varijabilne geometrije” u pravo Unije uslijedilo je nakon toga, 1. svibnja 1990., kada je Ugovor iz Amsterdama stupio na snagu.

               Uredbom (EZ) br. 1683/95 o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize preuzet je dizajn koji su donijele države Schengena, a u uvodnim izjavama navodi se da ti dokumenti moraju sadržavati sve potrebne informacije i ispunjavati visoke tehničke standarde, posebno u vezi sa zaštitom od krivotvorenja i falsificiranja. Navedene mjere poduzete su u okviru borbe protiv nezakonite migracije.

               Od uvođenja jedinstvenog obrasca za vize donesene su dvije veće izmjene prvobitne Uredbe, kojima se pridonijelo izdavanju sigurnih dokumenata i kojima se ispunjuju visoki tehnički standardi. Prva je izmjena uvedena u Uredbi (EZ) br. 334/2002 uključivanjem fotografije izrađene u skladu s visokim standardima sigurnosti, što predstavlja prvi korak prema uporabi elemenata kojima se uspostavlja pouzdanija veza između naljepnice vize i njezina nositelja kao važnog doprinosa u osiguravanju da jedinstveni obrazac za vize bude zaštićen od nezakonite uporabe. Druga izmjena uvedena je Uredbom (EZ) br. 856/2008, a povezana je prvenstveno s prilagodbom obrojčivanja radi usklađivanja sa zahtjevima Viznog informacijskog sustava (VIS).

               Budući da koncept sigurnosti jedinstvenog obrasca za vize potječe iz 1995., prethodno navedenim izmjenama nedavno je omogućeno otkrivanje visoko kvalitetnih krivotvorina u više država članica. Stoga je potrebno razviti novi koncept sigurnosti i dizajn za buduće sigurnije vize.

               Za budući koncept viza važno je uzeti u obzir da je trenutačni dokument vize EU-a dio cjelokupnog sustava viza uključujući Vizni informacijski sustav (VIS), koji je još u fazi uvođenja.

               Bez obzira na podatkovni sustav trenutačno je i dalje važno posjedovati fizički dokument vize. Još uvijek postoji potreba za naljepnicom vize, prvenstveno radi svih viza za višestruki ulazak, koje se izdaju s duljim razdobljem valjanosti prije potpunog uvođenja VIS-a, a zatim jer se jedinstveni obrazac za vize ujedno upotrebljava i za vize D za dugotrajni boravak, koje se ne pohranjuju u VIS-u i koje su valjane više godina.

               Zbog tih razloga fizički dokument za naljepnicu vize bit će nužan i u sljedećim godinama.

               Nadalje, u pogledu trenutačne naljepnice vize potrebna su dodatna poboljšanja cjelokupne sigurnosti bez povisivanja cijene samog dokumenta.

               2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA

               U nedavnom slučaju krivotvorenja bilo je imitacija španjolskih, austrijskih, njemačkih, čeških i talijanskih naljepnica vize.

               Zajedničke su značajke krivotvorina sljedeće: Svi su kinegrami izvorni i skinuti s vjerodostojnih isprava te se dio originalnog dubokog tiska i vlakana može vidjeti i na krivotvorenim vizama. Ne postoje značajne razlike u vidljivim grafikama; digitalizirane su skenerom. Imitiran je vidljivi ofsetni otisak u pozadini. Bezbojni UV otisak izrađen je nijansiranim tiskom s jednom šablonom. Višebojna UV vlakna imitirana su ofsetnim otiskom na nekim krivotvorenim vizama.

               Stručnjaci iz država članica stoga smatraju da je naljepnica vize ugrožena zbog sadašnjeg dizajna Stoga je potrebno razviti novi dizajn s boljim sigurnosnim značajkama za naljepnicu vize.

               Odbor osnovan člankom 6. Uredbe (EZ) br. 1683/1995 osnovao je već 2009. pododbor u cilju razvijanja nacrta novog dizajna sa zajedničkim sigurnosnim značajkama. Podskupina se sastajala dva do tri puta u godini radi pripremanja detaljnih podataka za novi dizajn.

               Budućim tehničkim specifikacijama omogućit će se državama članicama izrada nove naljepnice vize s istim (jedinstvenim) dizajnom, papirom i sigurnosnim značajkama. U novom su dizajnu sigurnosne značajke uklonjene s rubova naljepnice te su postavljene na mjesta s kojih se ne mogu lako izrezati. Nadalje, jedan je od prijedloga za novi dizajn uvođenje dvaju brojeva na naljepnici, jednog okomito pored fotografije korištenjem drugačijeg knjigotiska i uz njega vodoravnog u desnom gornjem kutu. Kinegram će biti postavljen tako da se preklapa s područjem fotografije i preko njega će se otisnuti UV otisak. Te su prijedloge podnijele države članice nakon detaljne analize najučestalijih vrsta prijevara u odnosu na naljepnicu vize. Time bi se trebala znatno povećati razina sigurnosti naljepnice vize.

               Trošak budućih naljepnica vize bit će isti kao sadašnji jer su neki pružatelji pristali izraditi svoje proizvode za istu cijenu. Međutim, mogao bi nastati jednokratni dodatni trošak za pojedinačne proizvođače u nekim državama članicama jer će morati prilagoditi svoju proizvodnju novim zahtjevima.

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Zašto nije predložena preinaka?

               U načelu, treća velika izmjena (računajući tehničke izmjene prilikom pristupanja novih država članica i donošenje Zakonika o vizama, trenutačni je prijedlog šesta izmjena) uobičajeno je prilika za predlaganje preinake.

               U ovom slučaju postoje argumenti koji navode na odstupanja od ovog pravila. Glavne izmjene bit će u Provedbenoj odluci Komisije u kojoj se iznose tajne tehničke specifikacije za proizvodnju nove naljepnice vize – tajne jer krivotvoritelji ne bi trebali imati pristup tehničkim specifikacijama za proizvodnju naljepnice vize. Nema suštinskih izmjena u normativnom dijelu ove Uredbe, zamjenjuje se samo prilog kako bi se predstavio novi dizajn. Postoji potreba za brzim zakonodavnim mjerama jer su krivotvoritelji brzi; format vize mora biti bolje zaštićen od prijevara. Nadalje, ova je Uredba od ograničenog interesa za širu javnost za razliku od velikih uredbi kao što je Zakonik o vizama. Kodifikacija Uredbe o jedinstvenom obrascu za vize može se izvršiti nakon donošenja sadašnjeg prijedloga izmjene, koji je hitan.

               Načelo supsidijarnosti

               Člankom 77. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a ovlašćuju se Europski parlament i Vijeće za donošenje mjera koje se odnose na „zajedničku politiku za vize i druge dozvole za kratkotrajni boravak”.

               Mjere uključuju, kako je u prošlosti bilo implicitno navedeno u ranijem tekstu članka 62. stavka 2. točke (b) podtočke iii. UEZ-a i članka 100.c stavka 3. UEZ-a, jedinstveni format za vize.

               Trenutačni je prijedlog u granicama utvrđenim odredbama ugovora te se njime ne mijenja područje primjene zakonodavstva Unije.

               Cilj je ovog prijedloga daljnje osiguranje i poboljšanje jedinstvenog obrasca za vize uzimajući u obzir napredak u praksi krivotvoritelja. Taj se cilj ne može u dovoljnoj mjeri ostvariti pojedinačnim djelovanjem država članica jer jedinstveni obrazac mora biti jedinstven, a izmjene postojećeg akta Unije može provesti jedino Unija.

               Načelo proporcionalnosti

               U članku 5. stavku 4. UFEU-a navodi se da sadržaj i oblik djelovanja Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora. Oblik tog djelovanja bira se tako da se omogući postizanje cilja prijedloga i što učinkovitija provedba djelovanja.

               Uspostava jedinstvenog obrasca za vize utvrđena je Uredbom kako bi se osiguralo da se primjenjuje na isti način u svim državama članicama. Taj prijedlog predstavlja izmjenu postojeće uredbe i stoga se mora provesti u obliku uredbe. Kada je riječ o sadržaju, ova se inicijativa ograničava na poboljšanje postojeće uredbe i temelji na cilju politike za borbu protiv nezakonite migracije izradom dokumenata koji su zaštićeniji od krivotvorenja i falsificiranja. Stoga je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti.

               Izbor instrumenta

               Ovim se prijedlogom mijenja Uredba (EZ) br. 1683/95 kojom se utvrđuje jedinstveni obrazac za vize. Stoga se kao zakonodavni instrument može odabrati samo Uredba.

               Detaljne odredbe

               Izmjena Uredbe temelji se na članku 77. stavku 2 točki (a) UFEU-a, kojim je zamijenjen članak 62. stavak 2 točka (b) podtočka iii. UEZ-a.

               1. Sudjelovanje Danske, Irske i Ujedinjene Kraljevine

               U skladu s člankom 6. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, članci 1., 2. i 3. tog Protokola ne primjenjuju se na mjere koje se odnose na jedinstveni obrazac za vize. Stoga nisu unesene uvodne izjave u pogledu Danske jer je Danska u istom položaju kao i sve ostale države članice koje nisu navedene u uvodnoj izjavi: kada bude donesen, prijedlog će se primijeniti i na nju.

               U skladu s člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, koji se nalazi u prilogu Ugovorima, odredbe tog Protokola primjenjuju se i na mjere predložene ili donesene u skladu s glavom V. trećega dijela UFEU-a o izmjeni postojeće mjere koja ih obvezuje. Ujedinjena Kraljevina i Irska obvezane su Uredbom (EZ) br. 1683/95 čija se izmjena predlaže ovim prijedlogom. Iz toga proizlazi da se primjenjuju odredbe Protokola br. 21. To znači da Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u donošenju predložene Uredbe (članak 1. Protokola br. 21), u skladu sa svojom ovlasti iz članka 3. Protokola br. 21. da u roku od tri mjeseca nakon što je prijedlog predstavljen Vijeću priopće svoju želju za sudjelovanjem u donošenju i primjeni te mjere. Primjenjuje se i članak 4. Protokola br 21, kojim se Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj daje ovlast da se pridruže mjeri nakon što je donesu Europski parlament i Vijeće ako to nisu učinile u roku od tri mjeseca nakon donošenja prijedloga. Kako bi se uzelo u obzir odluke koje će donijeti Irska i Ujedinjena Kraljevina tijekom tri mjeseca nakon donošenja prijedloga, predstavlja se šest mogućih uvodnih tekstova u uglatim zagradama, od kojih će jedan ili dva Europski parlament i Vijeće odabrati kao prikladan, na temelju odluka Irske i Ujedinjene Kraljevine tijekom tri mjeseca nakon donošenja prijedloga.

               2. Razvoj schengenske pravne stečevine u smislu sporazuma o pridruživanju

               Uredba (EZ) br. 1683/95 dio je schengenske pravne stečevine kojoj su pridruženi Norveška i Island te Švicarska i Lihtenštajn na temelju svojih sporazuma o pridruživanju. Predložene izmjene stoga bi se trebale odnositi i na te pridružene zemlje.

               3. Normativni dio

               Članak 1.

               Ovom se odredbom utvrđuje da bi Prilog Uredbi (EZ) 1683/1995 trebalo zamijeniti novim prilogom koji sadržava novu sliku i opći opis nove naljepnice vize.

               Članak 2.

               Kako bi se omogućilo iskorištavanje postojećih zaliha, predviđeno je šestomjesečno prijelazno razdoblje u kojem je državama članicama dozvoljeno upotrebljavati stare naljepnice vize.

               Članak 3.

               Ponajprije postoji uobičajena odredba o stupanju na snagu Uredbe.

               Zatim se predviđa da države članice uvedu novu naljepnicu vize devet mjeseci nakon što Komisija donese Provedbenu odluku o dodatnim tehničkim specifikacijama.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Predloženim izmjenama ne utječe se na proračun EU-a.

               2015/0134 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1683/1995 od 29. svibnja 1995. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2 točku (a),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Uredbom Vijeća (EZ-a) br. 1683/95
                  1
                propisan je jedinstveni obrazac za vize.

               (2)Trenutačna naljepnica vize, koja je u optjecaju 20 godina, mora se smatrati ugroženom zbog ozbiljnih slučajeva krivotvorenja i prijevara.

               (3)Stoga bi trebalo uspostaviti novi zajednički dizajn s modernijim sigurnosnim značajkama kojima će se povećati sigurnost naljepnice vize i spriječiti krivotvorenje.

               (4)Ova Uredba poštuje temeljna prava i pridržava se načela koja su posebno priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske unije.

               (5)[U skladu s člancima 1. i 2. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21. o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, te države članice ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje.]

               (6)[U skladu s člancima 1. i 2.i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe koja za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.]

               (7)[U skladu s člancima 1. i 2. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije, te ne dovodeći u pitanje članak 4. tog Protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe koja za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.]

               (8)[U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te države članice priopćile su svoju želju da sudjeluju u donošenju i primjeni ove Uredbe.]

               (9)[U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Ujedinjena Kraljevina priopćila je („dopisom od ...”) svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Uredbe.]

               (10)[U skladu s člankom 3. i člankom 4.a stavkom 1. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u vezi s područjem slobode, sigurnosti i pravde, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Irska je priopćila  („dopisom od ...”) svoju želju da sudjeluje u donošenju i primjeni ove Uredbe.]

               (11)Ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 3. stavka 1. Akta o pristupanju iz 2003., članka 4. stavka 1. Akta o pristupanju iz 2005. te članka 4. stavka 1. Akta o pristupanju iz 2011.

               (12)Kada je riječ o Islandu i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  2
               , koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke B Odluke Vijeća 1999/437/EZ
                  3
               .

               (13)U pogledu Švicarske ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  4
                iz članka 1. točke B Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EU
                  5
               .

               (14)U pogledu Lihtenštajna ova Uredba predstavlja daljnji razvoj odredaba Schengenske pravne stečevine u smislu Protokola potpisanog između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu sklopljenom između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju Schengenske pravne stečevine
                  6
               , što spada u područje iz članka 1. točke B Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU
                  7
               .

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Prilog Uredbi (EU) br. 1683/95 zamjenjuje se tekstom u Prilogu ovoj Uredbi.

                Članak 2.

               Naljepnica vize u skladu sa specifikacijama navedenim u prilogu Uredbi (EZ) br. 1683/95 koje su primjenjive do datuma iz stavka 2. članka 3. može se upotrebljavati za vize izdane do šest mjeseci nakon tog datuma.

               Članak 3.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od devet mjeseci nakon donošenja dodatnih tehničkih specifikacija iz članka 2. Uredbe (EZ) br. 1683/95.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 1683/95 od 29. svibnja 1995. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize (SL L 164, 14.7.1995., str. 1.).

                     (2)
                  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

                     (3)
                  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim mehanizmima primjene Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.)

                     (4)
                  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

                     (5)
                  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1).

                     (6)
                  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

                     (7)
                  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.6.2015.
            COM(2015) 303 final
            PRILOG

            Nacrtu Uredbe
            o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1683/1995 od 29. svibnja 1995. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize

               PRILOG

               Nacrtu Uredbe

               o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1683/1995 od 29. svibnja 1995. o utvrđivanju jedinstvenog obrasca za vize

               Ogledni primjerak naljepnice vize:

               Sigurnosne značajke

               1. Integrirani portret u boji nositelja vize izrađen u skladu s visokim sigurnosnim standardima.

               2. U tom se prostoru nalazi optički promjenjiv znak („kinegram” ili istovrijedan znak). Ovisno o kutu promatranja postaju vidljiva slova „E”, „EU” i kinematske linije guilloche u različitim bojama i veličinama.

               3. To polje sadržava oznaku zemlje od tri slova koja je navedena u Dokumentu ICAO 9303 o strojnom čitanju putnih isprava države članice izdavateljice. Ovisno o kutu promatranja ona je različitih boja.

               4. U tom se prostoru nalaze riječ „viza” i država članica izdavateljica ispisana velikim slovima.

               5. To polje sadržava deveteroznamenkasti nacionalni broj naljepnice vize prethodno vodoravno otisnut u crnoj boji. Upotrebljava se posebna vrsta fonta.

               6. To polje sadržava prethodno vodoravno otisnut u crvenoj boji deveteroznamenkasti nacionalni broj naljepnice vize. Upotrebljava se posebna vrsta fonta koja se razlikuje od one upotrijebljene u polju 5. „Broj naljepnice vize” troznamenkasta je oznaka zemlje kako je navedena u polju 3 te nacionalni broj iz polja 5 i 6.

               7. U tom su polju sadržana slova „EU” s učinkom skrivenog prikaza. U vodoravnom položaju slova su svijetla, a tamna su kad ih se zaokrene za 90°.

               8. U tom su polju sadržane oznake u skladu s poljem 3 s učinkom skrivenog prikaza. U vodoravnom položaju oznaka je svijetla, a tamna je kada se zaokrene za 90°.

               Polja za popunjavanje

               Oznake za pojedina polja na engleskom su i francuskom jeziku. Zemlja izdavateljica vize može dodati i treći službeni jezik Zajednice. Međutim, riječ „viza” u gornjem retku može biti na bilo kojem službenom jeziku Unije.

               9. To polje započinje riječima „vrijedi za”. U to polje tijelo koje izdaje vizu upisuje područje na koje nositelj vize ima pravo putovati.

               10. Na početku polja je riječ „od”, a riječ „do” nalazi se dalje u retku. Tijelo koje izdaje vizu upisuje duljinu boravka koji je odobren vizom. U nastavku su retka riječi „trajanje boravka” (tj. trajanje planiranog boravka podnositelja zahtjeva) i još jedanput riječ „dana”.

               11. To polje započinje riječima „vrsta vize”. Tijelo koje izdaje vizu navodi kategoriju vize u skladu s člancima 5. i 7. ove Uredbe. U nastavku su retka riječi „broj putovnice” (nakon čega slijedi broj putovnice nositelja) i „broj ulaza”.

               12. To polje započinje riječima „izdana u”, nakon čega se navodi mjesto izdavanja. U nastavku je retka riječ „dana” (nakon čega tijelo koje izdaje vize unosi datum izdavanja).

               13. To polje započinje riječima „Prezime, Ime”.

               14. To polje započinje riječju „napomene”. U to polje nadležno tijelo unosi dodatne informacije koje smatra potrebnima, pod uvjetom da je to u skladu s člankom 4. ove Uredbe. Sljedeća dva i pol retka ostaju prazna za takve napomene. Nadalje, dio tog polja mogao bi se u budućnosti koristiti za 2D crtični kod ako je uključen u zajedničke tehničke specifikacije.

               15. To polje sadržava relevantne strojno čitljive informacije koje omogućuju npr. kontrolu na vanjskim granicama. Strojno čitljiva površina sadržava tiskani tekst na pozadinskom tisku u kojem se navode različite oznake u skladu s poljem 3 i „Europska unija” na različitim jezicima. Taj tekst ne utječe na tehnička obilježja strojno čitljive površine ili čitljivost te površine.

               16. To je polje rezervirano za mogućnost dodavanja 2D crtičnog koda.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 15.6.2016.
            COM(2016) 388 final
            2016/0182(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o uspostavi programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u donošenju politika Unije u području financijskih usluga za razdoblje 2017. – 2020.
            (Tekst značajan za EGP)
            {SWD(2016) 196 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi

               Povjerenje krajnjih korisnika financijskih usluga, a osobito potrošača u području financijskih usluga, narušeno je 2007. zbog financijske i gospodarske krize. Europski zakonodavci stoga smatraju da bi se zabrinutosti potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga  trebale sustavno i prikladno uzeti u obzir kako bi se ponovno uspostavilo povjerenje građana u stabilnost financijskog sektora.

               Potrošači financijskih usluga obuhvaćaju niz fizičkih osoba koje upotrebljavaju ili zahtijevaju financijske usluge, uključujući male ulagače, štediše, osiguranike, sudionike u mirovinskim fondovima i zajmoprimce.  Iako je u ovom prijedlogu glavni naglasak stavljen na potrošače, njegovi bi ciljevi mogli biti relevantni i za druge krajnje korisnike financijskih usluga koji upotrebljavaju ili zahtijevaju financijske usluge u svrhe koje nisu izvan njihovih komercijalnih ili profesionalnih djelatnosti. Europska komisija poduzela je nekoliko mjera kako bi osigurala da se uzmu u obzir mišljenja potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga: i. uspostavom Skupine korisnika financijskih usluga (FSUG-a) u 2010., odnosno foruma na kojemu se dionici izvan sektora redovito obavješćuju o aktualnim pitanjima politike financijskih usluga i pozivaju da iznesu svoje mišljenje i izraze zabrinutosti i preporuke o planiranim zakonodavnim inicijativama te ii. sustavnim uključenjem predstavnika potrošača i organizacija civilnog društva u različite stručne skupine koje su uspostavljene kako bi Komisiji ili europskim nadzornim tijelima pomogle u njihovu radu u području financijskih usluga.

               Komisija je manjak resursa i stručnog znanja među organizacijama koje predstavljaju te dionike utvrdila kao prepreku njihovu aktivnom sudjelovanju u raspravama o donošenju politika Unije u području financijskih usluga. Potrošačke udruge i organizacije civilnog društva nisu imale odgovarajuće resurse kako bi se ispravno bavile nizom često vrlo tehničkih pitanja i dale odgovarajući doprinos donošenju politika u području financijskih usluga u Uniji. To je bilo nezadovoljavajuće jer Komisija nije mogla iskoristiti najširi mogući niz stajališta i doprinosa te su neke organizacije civilnog društva smatrale da je ona pod velikim utjecajem stajališta iz sektora.

               U tom kontekstu Komisija je krajem 2011. pokrenula pilot-projekt u cilju osiguravanja bespovratnih sredstava kojima se podupire razvoj centra za stručnost u području financija u korist krajnjih korisnika i dionika izvan sektora te za jačanje njihove sposobnosti sudjelovanja u donošenju politika Unije u području financijskih usluga. Nakon otvorenih poziva na podnošenje prijedloga koji su uslijedili Komisija je dvjema neprofitnim organizacijama sa sjedištem u Bruxellesu odnosno Finance Watchu i Better Financeu dodijelila bespovratna sredstva za poslovanje u razdoblju od 2012. do 2015.

               Te su dvije neprofitne organizacije u tom razdoblju uglavnom provodile istraživanja, analizu politika, interesne i komunikacijske aktivnosti. Evaluacija pilot-projekta i naknadnog pripremnog djelovanja provedena je 2015. kako bi se odlučilo o mogućim daljnjim mjerama u tom području.

               U evaluaciji je zaključeno da su ciljevi pilot-projekta i naknadnog pripremnog djelovanja općenito ispunjeni. Međutim, u evaluaciji je istaknuto da obje organizacije nisu financijski održive bez sredstava Unije unatoč nastojanjima da se njihovi resursi tijekom te tri godine diversificiraju. Prestanak financiranja od 2017. doveo bi do drastičnog smanjenja organizacija ili čak do prestanka obavljanja njihovih aktivnosti, što bi značilo da se ciljevi politika više ne mogu ostvariti. Isto tako, smanjenje sredstava sufinanciranja bilo bi rizično jer bi obje organizacije odmah morale smanjiti broj osoblja što bi ograničilo njihove aktivnosti već 2017. i vrlo vjerojatno ubrzale njihov prestanak.

               Sufinanciranje tih korisnika na isti način od 2017. jedina je mogućnost kojom bi se moglo osigurati moguće daljnje ostvarenje rezultata i učinaka koji su se postigli od 2012. u skladu s rezultatima evaluacije. Time će se omogućiti veća uključenost potrošača, drugih krajnjih korisnika financijskih usluga i dionika koji zastupaju njihove interese u donošenju politika Unije u području financijskih usluga

               •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike

               Ovim programom Unije nadopunit će se postojeće inicijative politika, primjerice aktivnosti Skupine korisnika financijskih usluga (FSUG-a) od 2010. ili drugih stručnih skupina koje su uspostavljene kako bi Komisiji ili europskim nadzornim tijelima (npr. interesnim skupinama europskih nadzornih tijela) pomogle u donošenju politika Unije u području financijskih usluga.

                  Ovim programom Unije nadopunit će se postojeća politika Unije o potrošačima. Ovim će se programom omogućiti ponovna uspostava povjerenja građana u europski financijski sustav tako što će se doprinijeti jasnijem i bolje uravnoteženom donošenju politika Unije u financijskom sektoru i osigurati bolja komunikacija s javnosti u pogledu europske financijske regulative.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna osnova jest Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 169. stavak 2. točka (b). Predloženim programom Unije pridonijet će se većoj razini zaštite te će potrošači biti u središtu jedinstvenog tržišta u području financijskih usluga tako što će se podupirati i nadopunjivati politike država članica kako bi se osiguralo da potrošači mogu u potpunosti uživati u koristima jedinstvenog tržišta a da se pritom poštuju i brane njihovi pravni i ekonomski interesi. U skladu sa zakonodavnom politikom Komisije donesenom u okviru višegodišnjeg financijskog okvira, ovaj program financiranja predložen je u obliku uredbe.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Programom Unije predviđa se mogućnost sufinanciranja aktivnosti dvaju korisnika kojima se nastoji ojačati sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih te dionika koji zastupaju njihove interese u području financijskih usluga. Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti jer, u skladu s člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji, njegove ciljeve države članice ne mogu dostatno ostvariti, nego se zbog opsega i učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije.

                  Konkretno, u evaluaciji se pozitivno ocijenila dodana vrijednost Unije prethodnog pilot-projekta i pripremnog djelovanja: nacionalne organizacije koje se bave raznim problemima potrošača nemaju tehničku stručnost i ne mogu obuhvatiti tako širok opseg područja politika povezanih s financijskim uslugama. Osim toga, nije utvrđeno postojanje drugih sličnih organizacija na razini EU-a.

               •Proporcionalnost

               Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. Kako je procijenjeno ex ante evaluacijom koja je priložena Komisijinu prijedlogu financijske regulative, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje učinaka i rezultata dosad postignutih prethodnim pilot-projektom i pripremnim djelovanjem. Financiranje Unije predloženo je dvama jasno određenim korisnicima čije su aktivnosti, rezultati i učinci ocijenjeni u 2015. U okviru postojećeg institucijskog okvira novim mehanizmima financiranja osigurat će se stabilno, zdravo i primjereno financiranje za ostvarivanje ciljeva politike. Financijska potpora dodijelit će se u skladu s uvjetima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i Delegirane uredbe Komisije (EU, Euratom) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.

               •Odabir instrumenta

                  Uredba je najprikladniji pravni instrument koji bi se trebao upotrebljavati u ovom slučaju, na temelju članka 169. stavka 2. točke (b), radi uspostavljanja programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika i dionika koji zastupaju njihove interese u donošenju politika Unije u području financijskih usluga.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINKA

               •Ex post evaluacije postojećeg zakonodavstva

               U skladu s ex post evaluacijom
                  1
                Komisija smatra da su ciljevi pilot-projekta i naknadnog pripremnog djelovanja uglavnom postignuti. Ostvaren je opći cilj razvoja europskog centra za stručnost u području financija, a pojavila su se dva dodatna centra za stručnost. Aktivnostima koje su provela oba korisnika doprinijelo se tome da se europskim donositeljima politika dostave stajališta koja se razlikuju od onih koje je financijski sektor izrazio u tom razdoblju te uspješnom prenošenju tih stajališta široj javnosti. Organizacije Finance Watch i  Better Finance od 2012. blisko su surađivale s donositeljima politika Unije, što potvrđuje njihovo sudjelovanje na raznim sastancima i saslušanjima u nacionalnim parlamentima ili Europskom parlamentu. Zahvaljujući svojoj stručnosti, koja je vidljiva u nizu publikacija i odgovora na savjetovanja, uspjeli su u javnu raspravu uključiti dodatnog sudionika. Naposljetku, obje su organizacije razvile djelotvornu komunikacijsku sposobnost te su tako mogle obavješćivati svoje članove i širu javnost o najvažnijim pitanjima u financijskom sektoru. Organizacije Finance Watch i Better Finance rade na različitim područjima politike i usmjerene su na različitu publiku, ali zajedno svojim aktivnostima obuhvaćaju veći dio financijskog političkog programa Unije od 2012.

               Organizacija Finance Watch osnovana je zahvaljujući bespovratnim sredstvima Unije te je u razdoblju od 2012. do 2014. primila financijski doprinos u iznosu od 3,04 milijuna EUR a. Procjenom je utvrđeno da su njezina organizacija, osoblje i aktivnosti vrlo važne za ostvarenje ciljeva pilot-projekta i pripremnog djelovanja. Organizacija Finance Watch jasno se usmjerila na program financijske reforme nakon krize i obuhvatila je znatan dio političkog programa EU-a u razdoblju od 2012. do 2014. Stručnost koju je u tom razdoblju pružila (izvješća o istraživanju, dokumente o stajalištu, odgovore na savjetovanja, priopćenja za tisak) općenito je dobro prihvaćena. Kad je riječ o komunikaciji, organizacija Finance Watch otvorila je internetsku stranicu za tu namjenu, uspjela je ostvariti dosta dobru zastupljenost u medijima i od 2012. organizirati dvije godišnje konferencije na visokoj razini. Utvrđeno je da je organizacija manje djelotvorna u jačanju kapaciteta krajnjih korisnika i potrošača za donošenje politika Unije u financijskom sektoru, što se može objasniti njezinim heterogenim članstvom (neznatno izvan Bruxellesa). Godišnji proračun organizacije iznosio je prosječno 1,8 milijuna EUR, a gotovo dvije trećine sredstava dodijeljeno je za zapošljavanje visokokvalificiranog osoblja (14 zaposlenika) za provedbu njezinih aktivnosti. Omjer troška i postignutih rezultata organizacije (publikacije, događanja i sastanci, komunikacija) ocijenjen je kao stabilan u razdoblju od 2012. do 2014.

               Organizacija Better Finance je u tri godine primila bespovratna sredstva za poslovanje u iznosu od 0,90 milijuna EUR. Organizacija je uspjela osnovati centar za stručnost u području financija usmjerivši se uglavnom na interese privatnih ulagača, pojedinačnih dioničara, štediša i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u skladu sa svojim članstvom i ograničenim sredstvima. Organizacija, članovi i aktivnosti Better Financea ocijenjene su kao vrlo važne za ostvarenje ciljeva pilot-projekta u pogledu određenih područja politika. Međutim, njezino tajništvo ocijenjeno je kao donekle krhko te ograničene veličine (pet zaposlenika), s ograničenim brojem financijskih stručnjaka i koje se tijekom tog razdoblja suočilo s poteškoćama kako bi očuvalo stabilnost resursa. Kad je riječ o stvarnom učinku na donošenje politika Unije, smatra se da je organizacija bila djelotvorna u radu s donositeljima politika Unije u Bruxellesu u pogledu niza konkretnih predmeta, a možda i djelotvornija u području druge i treće razine zakonodavstava s europskim nadzornim tijelima. Zahvaljujući Unijinim bespovratnim sredstvima za poslovanje organizacija Better Finance mogla je djelotvorno povećati komunikacijski potencijal te razviti stručnu internetsku stranicu i zapošljavati vlastito osoblje. Tijekom tog razdoblja njezin istraživački rad uvelike je bio usmjeren na mirovine.

               Od 2012. bespovratnim sredstvima Unije financirano je do 60 % prihvatljivih troškova obaju korisnika te oni i dalje uvelike ovise o sredstvima Unije. Unatoč stalnim naporima organizacija Finance Watch uspjela je privući samo još jednog stabilnog i važnog donatora, zakladu Adessium Foundation, čiji doprinos nije potvrđen nakon 2016. Malo je vjerojatno da će članovi Finance Watcha nadoknaditi taj gubitak. Za Better Finance situacija je još gora. Osim bespovratnih sredstava organizacija se tijekom razdoblja obuhvaćenog ocjenom (2012. – 2014.) koristila znatnim i stalnim doprinosom jednog od svojih članova. Bitno smanjenje tog doprinosa 2015. moglo bi poljuljati održivost organizacije Better Finance.

               Konačno, s obzirom na dodanu vrijednost Unije ostvarenu ovim pilot-projektom i pripremnim djelovanjem, u evaluaciji je zaključeno da su obje organizacije svakako dodale vrijednost donošenju politike Unije u području financijskih usluga. Na razini Unije malo je organizacija koje zastupaju opće interese potrošača i te ne postoji organizacija civilnog društva koja je posebno usmjerena na financijski sektor i njegovu regulativu. U razdoblju od 2012. do 2014., u kontekstu godišnjih poziva za podnošenje prijedloga, nije se pojavila inicijativa koja bi bila alternativno rješenje organizacijama Finance Watch i Better Finance. Procjenom je utvrđeno da su obje organizacije svojim djelovanjem dodale vrijednost u odnosu na aktivnosti njihovih nacionalnih članova i donijele korist europskim krajnjim korisnicima na način na koji to nisu uspjele postići nacionalne interesne skupine za zaštitu potrošača.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Ex post evaluacija sadržavala je ciljano savjetovanje koje je uključivalo iscrpnu internetsku anketu i ciljane razgovore sa svim relevantnim dionicima:

               –svim članovima korisnikâ (i organizacijâ i pojedinaca)

               –nizom donositelja politika, uključujući zastupnike Europskog parlamenta (zastupnike EP-a uglavnom iz Odbora ECON), dužnosnike Komisije (FISMA i JUST), predstavnike triju europskih nadzornih tijela i predstavnike nacionalnih tijela

               –donatorima, ostalim ulagačima u korisnike

               –udrugama potrošača

               –predstavnicima bankarskog sektora

               –financijskim stručnjacima

               –skupinama za strateško promišljanje uključenima u financijski sektor.

               •Procjena učinka

                  Uzimajući u obzir zaključke nedavne ex post evaluacije prethodnog pilot-projekta i naknadnog pripremnog djelovanja, uključujući rezultate ciljanih savjetovanja u tom kontekstu te ograničenu razinu novog programa Unije, odlučeno je prijedlogu za pravnu osnovu priložiti ex ante evaluaciju u skladu s financijskom uredbom. Stoga se u tom kontekstu nije provela procjena učinka.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Na temelju predložene uredbe izradit će se program za razdoblje od 2017. do 2020. s ukupnim proračunom od najviše 6 000 000 EUR za potporu aktivnostima koje provode Finance Watch i Better Finance. Ovaj program uslijedio je nakon pilot-projekta (2012. – 2013.) i pripremnog djelovanja (2014. – 2016.). Utjecaj na proračun ovog prijedloga sadržan je u financijskom izvještaju u Prilogu.

               2016/0182 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o uspostavi programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u donošenju politika Unije u području financijskih usluga za razdoblje 2017. – 2020.

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 169., stavak 2. točku (b),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  2
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Unija pridonosi većoj razini zaštite potrošača te potrošače stavlja u središte jedinstvenog tržišta tako što podupire i nadopunjuje politike država članica kako bi se osiguralo da potrošači mogu u potpunosti uživati u koristima jedinstvenog tržišta a da se pritom na odgovarajući način poštuju i brane njihovi pravni i ekonomski interesi. Pouzdan sektor financijskih usluga koji dobro funkcionira ključna je sastavnica jedinstvenog tržišta. Njime se zahtijeva čvrst regulativni i nadzorni okvir kojim se istodobno osigurava financijska stabilnost i potpora održivom gospodarstvu. Istovremeno bi se njime trebala osigurati visoka razina zaštite potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga,  uključujući male ulagače, štediše, osiguranike, sudionike u mirovinskim fondovima, zajmoprimce te mala i srednja poduzeća.

               (2)Povjerenje potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga narušeno je od 2007. zbog financijske i gospodarske krize. Kako bi se ponovno uspostavilo povjerenje građana u stabilnost financijskog sustava, važno je stoga povećati sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnike te dionika koji zastupaju njihove interese u donošenju politika Unije u financijskom sektoru.

               (3)Radi ostvarenja tog cilja Komisija je krajem 2011. pokrenula pilot-projekt kako bi se osigurala bespovratna sredstava za potporu razvoja centra za stručnost u području financija u korist potrošača, drugih krajnjih korisnika i dionika koji zastupaju njihove interese te za jačanje njihova sudjelovanja u donošenju politika Unije u području financijskih usluga. Glavni ciljevi politike bili su da se europskim donositeljima politika pri izradi novog zakonodavstva budu na raspolaganju stajališta koja se razlikuju od stajališta  stručnjaka iz financijskog sektora, zatim da se šira javnost bolje informira o aktualnim pitanjima u vezi s financijskom regulativom i ojača sudjelovanje potrošača u donošenju politika Unije u području financijskih usluga, što bi dovelo do dobro uravnoteženog zakonodavstva.

               (4)Komisija je stoga u razdoblju od 2012. do 2015. na temelju otvorenog poziva na podnošenje prijedloga dvjema neprofitnim organizacijama Finance Watchu i Better Financeu dodijelila bespovratna sredstva za poslovanje. Ta su bespovratna sredstva dodijeljena u okviru pilot-projekta 2012. i 2013. te od 2014. u okviru pripremnog djelovanja. Budući da se pripremno djelovanje može koristiti najviše tri godine
                  3
               , potreban je zakonodavni akt kako bi se osigurala pravna osnova za financiranje takvih aktivnosti od 2017.

               (5)Organizacija Finance Watch osnovana je 2011. u skladu s belgijskim pravom kao međunarodno neprofitno udruženje. Njezina je misija braniti interese civilnog društva u financijskom sektoru. Zahvaljujući bespovratnim sredstvima Unije Finance Watch je u kratkom roku uspio okupiti tim kvalificiranih stručnjaka, provesti studije, analizu politika i komunikacijske aktivnosti u području financijskih usluga.

               (6)Organizacija Better Finance nastala je nakon uzastopnih reorganizacija i izmjena naziva postojećih europskih udruženja ulagača i dioničara od 2009. Organizacija je zahvaljujući bespovratnim sredstvima Unije uspjela osnovati centar za stručnost u području financija usmjerivši se uglavnom na interese potrošača, pojedinačnih ulagača, pojedinačnih dioničara, štediša i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga, što je u skladu s njezinim članstvom.

               (7)Evaluacijom pilot-projekta i naknadnog pripremnog djelovanja iz 2015. zaključilo se da su ciljevi politike općenito ispunjeni. Organizacije Finance Watch i Better Finance rade na komplementarnim područjima politike i usmjerene su na različitu publiku. Svojim aktivnostima zajedno od 2012. obuhvaćaju veći dio političkog programa Unije u području financija.

               (8)Obje organizacije osigurale su dodanu vrijednost ukupnim aktivnostima svojih nacionalnih članova, ali i potrošačima Unije na način na koji to nisu uspjele postići nacionalne interesne skupine za zaštitu potrošača. Nacionalne organizacije koje se bave raznim potrošačkim pitanjima nemaju tehničku stručnost u područjima politika povezanima s financijskim uslugama. Osim toga, dosad nije utvrđeno postojanje drugih sličnih organizacija na razini Unije. U evaluaciji se pokazalo i da od 2012. nije bilo prijava na naknadne godišnje pozive na podnošenje prijedloga, što upućuje na to da trenutačno nijedna organizacija nije u mogućnosti obavljati slične aktivnosti u Uniji.

               (9)Međutim, unatoč stalnim naporima obje organizacije nisu uspjele privući stabilna i znatna financijska sredstva drugih donatora, koji nisu povezani s financijskim sektorom, te stoga i dalje uvelike ovise o financijskim sredstvima Unije. Zbog toga je sufinanciranje od strane Unije potrebno kako bi se osigurala sredstva nužna za postizanje željenih ciljeva politika u narednim godinama, čime će se organizacijama koje su dosad u kratkom vremenskom roku uspijevale započeti relevantne aktivnosti osigurati financijska stabilnost. Stoga je potrebno uspostaviti program Unije za razdoblje 2017. – 2020. kojim će se podupirati aktivnosti Finance Watcha i Better Financea („program”).

               (10)Daljnjim financiranjem Finance Watchea i Better Financea u razdoblju 2017. – 2020. na isti način kao i pripremnog djelovanja osiguralo bi se da se očuvaju dosad ocijenjeni pozitivni učinci aktivnosti tih organizacija. Financijska omotnica za provedbu programa trebala bi se temeljiti na prosječnim stvarnim troškovima svakog korisnika u razdoblju od 2012. do 2015. Stopa sufinanciranja ne bi se trebala izmijeniti.

               (11)Ove su dvije organizacije od 2012. do 2015. bile sufinancirane bespovratnim sredstvima za poslovanje. U 2016. odlučeno je da se umjesto toga dodijele bespovratna sredstva za djelovanje jer se njima osigurava bolji nadzor potrošnje proračunskih sredstava Unije.

               (12)Ovom bi se Uredbom trebala utvrditi financijska omotnica za razdoblje trajanja programa, a koja treba predstavljati primarni referentni iznos, u smislu točke 17. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  4
                za Europski parlament i Vijeće tijekom godišnjeg proračunskog postupka.

               (13)Radi osiguranja jedinstvenih uvjeta za provedbu ove Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji u vezi s uspostavom godišnjih programa rada.

               (14)Svake godine prije 31. prosinca svaki korisnik trebao bi dostaviti opis planiranih aktivnosti za sljedeću godinu radi postizanja  ciljeva politike programa. Te aktivnosti trebalo bi opisati detaljno, uključujući ciljeve, očekivane rezultate i učinak, procijenjene troškove i vremenski okvir te relevantne pokazatelje za njihovu ocjenu.

               (15)Financijska potpora trebala bi se dodijeliti u skladu s uvjetima iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012
                  5
               .

               (16)
                     Financijske interese Unije trebalo bi zaštititi razmjernim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanjem, otkrivanjem i istraživanjem nepravilnosti, povratom izgubljenih, pogrešno isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativnim i financijskim sankcijama.

               (17)S obzirom na to da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Uredbe, koji se zbog svog opsega i učinaka mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.
               Predmet i područje primjene

               1.Program Unije („program”) uspostavlja se za razdoblje od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2020. za potporu aktivnostima organizacija iz članka 3. koje doprinose ostvarenju ciljeva politika Unije u pogledu jačanja sudjelovanja potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga i dionika koji zastupaju njihove interese u donošenju politika Unije u području financijskih usluga.

               2.Program se sastoji od sljedećih aktivnosti:

               (a)aktivnosti istraživanja, među ostalim provedbe vlastitih istraživanja, izrade podataka  i uspostave stručnih znanja;

               (b)aktivnosti osvještavanja i informiranja, među ostalim i publike koja ne uključuje stručnjake;

               (c)aktivnosti za jačanje interakcije među članovima organizacija iz članka 3. i interesne aktivnosti radi jačanja položaja članova na razini Unije.

               Članak 2.
                  Ciljevi

               1.Ciljevi programa su sljedeći:

               (a)daljnje jačanje sudjelovanja  potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga te dionika koji zastupaju njihove interese u donošenju politika Unije u području financijskih usluga;

               (b)jačanje informiranosti potrošača i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga te dionika koji zastupaju njihove interese o  aktualnim pitanjima u regulativi financijskog sektora.

               2.Praćenje ciljeva iz stavka 1. provodi se u okviru godišnjeg opisa aktivnosti korisnika programa i godišnjeg izvješća o radu, koji sadržava kvantitativne i kvalitativne pokazatelje za svaku aktivnost koju su korisnici planirali i proveli.

               Članak 3.
                  Korisnici

               1.Korisnici programa („korisnici”) su Finance Watch i Better Finance.

               2.Kako bi mogli koristiti program, ti su korisnici dužni i dalje imati status nevladinih, neprofitnih pravnih subjekata koji su neovisni u odnosu na sektorske, komercijalne ili ekonomske interese. Ne smiju biti u sukobu interesa i preko svojih članova moraju zastupati interese potrošača Unije i drugih krajnjih korisnika u području financijskih usluga. Komisija osigurava stalnu usklađenost s tim kriterijima tijekom trajanja programa tako što  te kriterije uključuje u godišnje programe rada iz članka 7. i prije dodjele bespovratnih sredstava za djelovanje iz članka 4. ocjenjuje na godišnjoj razini ispunjavaju li korisnici te kriterije.

               3.Ako se dvoje korisnika iz stavka 1. spoje, pravni subjekt koji iz toga nastane postaje novi korisnik programa.

               Članak 4.
                  Dodjela bespovratnih sredstava

               Financiranje u okviru programa osigurava se u obliku bespovratnih sredstava za djelovanje koja se dodjeljuju na godišnjoj razini te se temelji na prijedlozima koje korisnici dostavljaju u skladu s člankom 7.

               Članak 5.
                  Transparentnost

               U svakoj komunikaciji ili objavi u vezi s nekom aktivnosti korisnika koja se financira u okviru programa navodi se da je korisnik primio financijska sredstva iz proračuna Unije.

               Članak 6.
                  Financijske odredbe

               1.Financijska omotnica za provedbu programa za razdoblje od 1. siječnja 2017. do 31. prosinca 2020. iznosi najviše 6 000 000 EUR prema tekućim cijenama.

               2.Godišnja proračunska sredstva odobravaju Europski parlament i Vijeća u granicama višegodišnjeg financijskog okvira.

               Članak 7.
                  Provedba programa

               1.Komisija provodi ovaj program u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012.

               2.Kako bi mogli koristiti program, korisnici Komisiji svake godine prije 31. prosinca dostavljaju prijedlog u kojem se opisuju aktivnosti iz članka 1. koje se planiraju za sljedeću godinu.

               3.Za potrebe provedbe programa Komisija donosi godišnje programe rada. U tim se godišnjim programima rada određuju ciljevi koji se žele postići, očekivani rezultati aktivnosti korisnika, način provedbe tih aktivnosti te ukupan iznos potreban za provedbu tih aktivnosti. U njima je sadržan i opis aktivnosti koja treba financirati, iznosi namijenjeni za svaku aktivnost i okvirni raspored provedbe. U pogledu bespovratnih sredstava za djelovanje prioriteti i glavni kriteriji za dodjelu utvrđuju se u godišnjim programima rada. Najveća stopa sufinanciranja iznosi 60 % prihvatljivih troškova.

               4.Komisija godišnje programe rada donosi putem provedbenih akata.

               Članak 8.
                  Zaštita financijskih interesa Unije

               1.Komisija poduzima odgovarajuće mjere kako bi osigurala da se tijekom provedbe aktivnosti financiranih na temelju ove Uredbe financijski interesi Unije štite primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i ostalih nezakonitih djelovanja učinkovitim provjerama i, ako se uoče nepravilnosti, povratom pogrešno plaćenih iznosa te, ako je potrebno, djelotvornim, razmjernim i odvraćajućim administrativnim i financijskim sankcijama.

               2.Komisija ili njezini predstavnici te Europski revizorski sud ovlašteni su za provedbu revizije na temelju dokumenata te provedbu provjera i inspekcija na terenu svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su, izravno ili neizravno, primili sredstva Unije u okviru programa.

               3.Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može na terenu provoditi provjere i inspekcije gospodarskih subjekata na koje se izravno ili neizravno odnosi to financiranje u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  6
                i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96
                  7
                u cilju utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo kojeg drugog nezakonita djelovanja koje utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom o dodjeli bespovratnih sredstava ili odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorom koji je financiran, izravno ili neizravno, na temelju ovog programa.

               4.Ne dovodeći u pitanje stavke 1., 2. i 3., na temelju sporazuma o suradnji s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama te sporazuma i odluka o dodjeli bespovratnih sredstava i ugovora proizašlih iz provedbe ove Uredbe Komisija, Revizorski sud i OLAF izričito se ovlašćuju za provedbu tih revizija, provjera i inspekcija na terenu. Ako se provedba djelovanja eksternalizira ili dalje delegira, u cijelosti ili djelomično, ili ako to zahtijeva sklapanje ugovora o javnoj nabavi ili dodjelu financijske potpore trećoj strani, u sporazumu o dodjeli bespovratnih sredstava ili u odluci navodi se obveza korisnika da bilo kojoj uključenoj trećoj strani nametne izričito prihvaćanje tih ovlasti Komisije, Revizorskog suda i OLAF-a.

               Članak 9.
                  Evaluacija

               1.Komisija najkasnije dvanaest mjeseci prije završetka programa  Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o evaluaciji ostvarivanja ciljeva programa. U navedenom izvješću ocjenjuje se ukupna relevantnost i dodana vrijednost programa, djelotvornost i učinkovitost njegove provedbe te opća i pojedinačna djelotvornost rezultata korisnika u pogledu ostvarivanja ciljeva određenih u članku 2.

               2.Izvješće se prosljeđuje na znanje Gospodarskom i socijalnom odboru.

               Članak 10.
                  Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa Unije za potporu određenih aktivnosti kojima se jača sudjelovanje potrošača  i drugih krajnjih korisnika financijskih usluga u donošenju politika EU-a u području financijskih usluga za razdoblje 2017. – 2020.

               1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
                  8

                  Područje politike: 12.02 Financijske usluge i tržišta kapitala

                  Djelatnost: Financijske usluge i tržišta kapitala

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje

               X Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
                  9

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa

                  Aktivnosti potpore kojima se nastoji ojačati sudjelovanje potrošača i drugih krajnjih korisnika u donošenju politika EU-a u području financijskih usluga.

               1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB

                  Posebni ciljevi:

                  daljnje jačanje sudjelovanja  potrošača i drugih krajnjih korisnika te dionika koji zastupaju njihove interese u donošenju politika Unije u području financijskih usluga

                  jačanje informiranosti potrošača i drugih krajnjih korisnika te dionika koji zastupaju njihove interese o  aktualnim pitanjima u regulativi financijskog sektora.

                  Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB:

                  12. Financijske usluge i tržišta kapitala

               1.4.3.Očekivani rezultati i učinak

               Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.

                  Očekuje se da će se očuvati učinci ocijenjeni ex post evaluacijom pilot-projekta i pripremnog djelovanja:

                  – osnažiti mišljenje potrošača i drugih krajnjih korisnika u europskoj financijskoj regulativi te tako osigurati bolje uravnoteženo zakonodavstvo EU-a

                  – izraditi snažno komunikacijsko sredstvo za europske krajnje korisnike.

               1.4.4.Pokazatelji rezultata i učinka

               Navesti pokazatelje kojima se omogućuje praćenje provedbe prijedloga/inicijative.

                        Pokazatelji za istraživanja: kvantitativni i kvalitativni pokazatelji, kao što su:

                        – broj i vrsta istraživanja; obuhvaćene teme;

                        – strategija informiranja;

                        – stručna revizija.

                        Pokazatelji za osvještavanje i informiranje: kvantitativni i kvalitativni pokazatelji, kao što su:

                        – broj i vrsta organiziranog javnog događanja (npr. konferencije na visokoj razini); obuhvaćena tema; evaluacija događanja od strane sudionika;

                        – posjećenost internetske stranice, među ostalim od strane članova;

                        – svi relevantni kvantitativni pokazatelji za društvene medije;

                        – medijsko praćenje, među ostalim broj intervjua i emitiranja; obuhvaćene teme.

                        Pokazatelji aktivnosti zagovaranja radi jačanja interakcija i položaja članova Finance Watcha i Better Financea: kvantitativni i kvalitativni pokazatelji, kao što su:

                        – broj sastanaka s donositeljima politika EU-a, sudjelovanje u saslušanjima;

                        – koordinacija s članovima Finance Watcha i Better Financea:, zaprimljeni doprinosi, radne skupine članova.

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti

                  Pilot-projektom i pripremnim djelovanjem može se koristiti samo tijekom ograničenog razdoblja. Kako bi se osiguralo da se dosad ostvareni rezultati i ocjenjeni učinci održe, jedini daljnji korak jest zakonodavni okvir kojim se omogućuje financiranje istih aktivnosti.

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a

                  U ex post evaluaciji pozitivno se ocijenila dodana vrijednost Unije prethodnog pilot-projekta i pripremnog djelovanja: nacionalne organizacije koje se bave raznim potrošačkim pitanjima nemaju tehničku stručnost i ne mogu obuhvatiti tako širok opseg područja politika povezanih s financijskim uslugama. Osim toga, nije utvrđeno postojanje drugih sličnih organizacija na razini Unije. Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti jer, u skladu s člankom 5. Ugovora o Europskoj uniji, njegove ciljeve države članice ne mogu dostatno ostvariti, te se zbog opsega i učinka predloženog djelovanja oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije.

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Ex post evaluacijom prethodnog pilot-projekta i pripremnog djelovanja ocijenilo se da su ciljevi politika utvrđeni na kraju 2011. u potpunosti ostvareni.

                  Kako bi se osiguralo da se dosad ocjenjeni učinci održe, potrebno je nastaviti financiranje istih aktivnosti na isti način.

               1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima

                  Ovim programom Unije nadopunit će se postojeće inicijative politika, poput aktivnosti Skupine korisnika financijskih usluga (FSUG-a) od 2010., ili drugih stručnih skupina koje su uspostavljene kako bi Komisiji ili europskim nadzornim tijelima (npr. interesnim skupinama europskih nadzornih tijela) pomogle u donošenju politika Unije u području financijskih usluga.

                  Ovim programom Unije nadopunit će se postojeća potrošačka politika Unije. Ovim će se programom omogućiti bolje predstavljanje i zastupanje interesa potrošača i drugih krajnjih korisnika u financijskom sektoru, čime će se ponovno uspostaviti povjerenje građana u europski financijski sustav, tako što će se doprinijeti jačem sudjelovanju potrošača i drugih krajnjih korisnika u donošenju politika Unije u tom sektoru.

               1.6.Trajanje i financijski učinak

               X Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja

               –X
                     Prijedlog/inicijativa proizvodi učinke od 1.1.2017. do 31.12.2020.

               –X
                     Financijski učinak od 2017. do 2021.

               ◻ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja

               –provedba s razdobljem uspostave od GGGG do GGGG,

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđene metode upravljanja
                  10

               X Izravno upravljanje Komisije

               –X koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;

               –◻
                     ◻koje obavljaju izvršne agencije

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ◻ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;

               –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);

               –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu;

               –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe;

               –◻ tijelima javnog prava;

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;

               –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Za oba korisnika: izvješća o napretku i završna izvješća

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.2.1.Utvrđeni rizici

                  Postoji rizik da se ne ostvare operativni ciljevi ako rezultati aktivnosti korisnika u pogledu kvalitete nisu u skladu s početnim ciljevima kako su opisani u godišnjim prijedlozima.

                  Postoji rizik od prijetnje za financijske interese i ugled EU-a ako službe Komisije ne uspiju utvrditi neprihvatljive rashode.

               2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole

                  Rizik neostvarivanja operativnih ciljeva:

                  – od korisnika je zatraženo da dostave godišnje izvješće u skladu s pojedinačnim ciljevima godišnjih prijedloga i u skladu sa smjernicama Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Europske unije

                  – nadležni operativni odjeli unutar GU FISMA imaju redovite kontakte s korisnicima.

                  Rizik od prijetnje financijskim interesima EU-a:

                  – Kontrole preuzetih obveza i plaćanja povezanih s bespovratnim sredstvima u GU-u FISMA provode se u okviru ojačanog financijskog toka te se sastoje od uredskih provjera relevantnih popratnih dokumenata, uključujući privremena i završna izvješća, revidirane izvještaje i posebne dokumente koji se podnose na zahtjev GU-a. Te kontrole upisuju se na kontrolne popise koje sustavno popunjavaju svi subjekti uključeni u predmetne financijske transakcije (OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO), uključujući kontrole koje provodi financijski odjel GU-a koji se bavi financijskim i pravnim pitanjima radi odobravanja plaćanja.

                  – Financijski odjel GU-a za svakog korisnika sustavno provodi kontrole na terenu opsežnim testiranjem uzorka transakcija radi procjene financijskog sustava i sustava unutarnje kontrole korisnika te kako bi dužnosnik za ovjeravanje dobio dodatno jamstvo da su financijski interesi EU-a dovoljno zaštićeni.

               2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške

                  Najveća stopa pogreške i dalje bi iznosila manje od 2 %.

                  Trošak kontrola bio bi oko 0,5 EPRV-a odnosno 67 000 EUR godišnje.

                  Korist kontrola bila bi 100 % godišnjih dodijeljenih iznosa potrošenih na primjeren način i u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja.

               2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.

                  Ojačani financijski tokovi koji obuhvaćaju ex ante operativne i financijske provjere.

                  Redovite analize izvještaja korisnika, godišnjih izvješća i potvrda o reviziji.

                  Redovite revizije na terenu radi provjere financijskih sustava i kontrola.

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               Postojeće proračunske linije rashoda: nije primjenjivo

               Zatražene nove proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta rashoda

                        Doprinos

                        12.0202
                        Jačanje sudjelovanja potrošača i drugih krajnih korisnika u donošenju politika EU-a u području financijskih usluga...

                        Dif./nedif.

                        zemalja EFTA-e

                        zemalja kandidatkinja

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        1

                        12.02.02

                        dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode

               u milijunima EUR prema tekućim cijenama (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira:

                        Broj 1.

                        Pametan i uključiv rast

                        GU: FISMA

                        2017.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        2021.

                        UKUPNO

                        • Odobrena sredstva za poslovanje

                        12.0202

                        Obveze

                        (1)

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        6,000

                        Plaćanja

                        (2)

                        0,750

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        0,750

                        6,000

                        Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
                           11

                        Broj proračunske linije

                        (3)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za GU FISMA

                        Obveze

                        =1+1a +3

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        6,000

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3

                        0,750

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        0,750

                        6,000

                        • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje

                        Obveze

                        (4)

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        6,000

                        Plaćanja

                        (5)

                        0,750

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        0,750

                        6,000

                        •UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe

                        (6)

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        0

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        =4+ 6

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        6,000

                        Plaćanja

                        =5+ 6

                        0,750

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        0,750

                        6,000

               Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova: nije primjenjivo

                        • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje

                        Obveze

                        (4)

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        6,000

                        Plaćanja

                        (5)

                        0,750

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        0,750

                        6,000

                        •UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe

                        (6)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1 – 4
                           višegodišnjeg financijskog okvira
                        (referentni iznos)

                        Obveze

                        =4+ 6

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        6,000

                        Plaćanja

                        =5+ 6

                        0,750

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        0,750

                        6,000

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        2017.
                           12

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        2021.

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1 – 5
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        6,000

                        Plaćanja

                        0,750

                        1,500

                        1,500

                        1,500

                        0,750

                        6,000

               3.2.2.Procijenjeni učinak na odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     ◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje kako je navedeno u nastavku: bespovratna sredstva za djelovanje

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.3.1.Sažetak

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva

               – Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena administrativna sredstva kako je navedeno u nastavku:

               3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi

               –
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Potrebe za ljudskim resursima zadovoljit će se osobljem iz GU-a koje je već angažirano na upravljanju djelovanjem.

               3.2.4.Usklađenost s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom

               –X
                     Prijedlog/inicijativa je usklađen(a) s novim višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje od 2014. do 2020.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti koje je reprogramiranje potrebno te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
                  13

                   Vidi odjeljak 3.2.1.

               3.2.5.Doprinosi trećih strana

               –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od trećih osoba.

               –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:

               Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        2017.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        Ukupno

                        Vlastita sredstva Finance Watcha i Better Financea i sredstva trećih strana

                        (Korisnik u prosjeku sufinancira 40 %)

                        1,000

                        1,000

                        1,000

                        1,000

                        4,000

                        UKUPNA sufinancirana odobrena sredstva

                        1,000

                        1,000

                        1,000

                        1,000

                        4,000

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               –X
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.

               –◻
                     Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:

               –◻
                     ◻na vlastita sredstva

               –◻
                     ◻na razne prihode

                     (1)
                  http://ec.europa.eu/finance/finservices-retail/docs/users/151222-staff-working-document_en.pdf

                     (2)
                  SL C , , str. .

                     (3)
                  Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298 26.10.2012. str. 1.).

                     (4)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (5)
                  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima primjene Uredbe (EU, Euratom) Europskog parlamenta i Vijeća br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije  (SL L 362 31.12.2012., str. 1.).

                     (6)
                  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

                     (7)
                  Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).

                     (8)
                  ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).

                     (9)
                  Kako je navedeno u članku 49. stavku 6. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (10)
                  Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskoj stranici BudgWeb:

                     https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (11)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.

                     (12)
                  Godina N godina je početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (13)
                  Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucionalnog sporazuma.