               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.5.2017.
            COM(2017) 249 final
            2017/0100(NLE)
            Prijedlog
            PREPORUKE VIJEĆA
            o praćenju osoba s diplomom
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Cilj je predložene Preporuke Vijeća poboljšati dostupnost kvalitativnih i kvantitativnih informacija o tome što osobe sa završenim visokim obrazovanjem ili strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem (SOO) u Europi rade nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja. Takve informacije mogu biti korisne službama koje pomažu novim studentima da donesu utemeljenu odluku o tome što će studirati, nastavnom osoblju i upravi obrazovnih ustanova pri oblikovanju studijskih programa, a državnim tijelima pri donošenju argumentiranih odluka o upravljanju sustavima visokog obrazovanja i SOO-a. Prijedlogom se želi potaknuti daljnji razvoj i iskorištavanje različitih mehanizama za praćenje osoba s diplomom na razini obrazovnog sustava u svakoj državi članici te veća suradnja nacionalnih dionika uključenih u praćenje radi razmjene dobre prakse i u konačnici povećanja usporedivosti podataka prikupljenih praćenjem.

               Zapošljivost osoba s diplomom izaziva zabrinutost u mnogim državama članicama EU-a. U nekim je dijelovima EU-a mnogo osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem nezaposleno ili rade poslove za koje su prekvalificirane. Za osobe koje su nedavno završile strukovno obrazovanje i osposobljavanje situacija je složenija.  U nekim je zemljama, primjerice u Danskoj, Estoniji i Njemačkoj, stopa zaposlenosti osoba koje su nedavno završile SOO viša i od stope zaposlenosti osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem. No u mnogim drugim zemljama, primjerice u Francuskoj, Španjolskoj i Italiji, stopa zaposlenosti osoba sa završenim SOO-om znatno je niža i prilično zaostaje za stopom zaposlenosti osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem
                  1
               .

               Kvalitetne informacije o tome što osobe s diplomom rade nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja te o tome kako ocjenjuju znanje, vještine i kompetencije stečene u školi, visokoj školi ili na sveučilištu ključne su za razumijevanje uzroka problema njihove zapošljivosti i čimbenika uspjeha u određenim regijama, gospodarskim sektorima ili problema zapošljivosti osoba s diplomom iz određenih područja visokog obrazovanja i SOO-a. Te se informacije zatim mogu iskoristiti da se pronađu rješenja.

               Ovaj Prijedlog preporuke Vijeća i predložene inicijative na razini EU-a koje ga prate odgovor su na tri glavna problema u Europi.

               ·Nedostatak preciznih informacija. Osnovne informacije o zaposlenosti i socijalnim ishodima osoba s diplomom dostupne su, i na razini EU-a, iz postojećih postupaka prikupljanja podataka, kao što je

                  Europska anketa o radnoj snazi

               .  Osim toga, neke su države članice izradile ankete o osobama s diplomom ili uvele dodatne sustave za analizu podataka iz baza podataka i registara iz područja obrazovanja, poreza i socijalne sigurnosti (administrativni podaci) za praćenje nastavka karijere i prihoda osoba s diplomom. No u mnogim dijelovima EU-a sustavi za prikupljanje, analizu i upotrebu podataka o ishodima osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem ili SOO-om nisu dobro razvijeni. Zbog toga često nedostaje čvrstih dokaza.

               ·Neiskorištene sinergije. Iako mnoge države članice EU-a razvijaju ili planiraju razviti sustave za praćenje, razmjena znanja o dobroj praksi i uzajamno učenje o tome što funkcionira trenutačno su ograničeni.

               ·Nedostatak usporedivih podataka. Postojeći usporedivi podaci ograničenog su opsega, a podaci prikupljeni na nacionalnoj razini nisu usporedivi među državama, zbog čega je teško zaključivati na temelju razlika u trendovima i primijećenim ishodima među državama i regijama.

               Kako bi se ti problemi riješili, predložena Preporuka Vijeća i povezane inicijative na razini EU-a imaju sljedeće posebne ciljeve:

               ·potaknuti pokretanje ili daljnji razvoj i poboljšanje sustava za praćenje osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem ili SOO-om na nacionalnoj razini u Europi. Kako bi se dobio potpuniji pregled ishoda tercijarnog obrazovanja i SOO-a, države članice potiču se da u svoje sustave za praćenje uključe i osobe koje su napustile obrazovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije,

               ·poticati i olakšavati veću suradnju i razmjenu dobre prakse među nacionalnim dionicima uključenima u praćenje osoba s diplomom u provedbi anketa o osobama s diplomom i sustava za praćenje upotrebom administrativnih podataka te u iskorištavanju dobivenih rezultata putem umrežavanja, uzajamnog učenja i aktivnosti savjetovanja na razini EU-a,

               ·povećati dostupnost usporedivih informacija o zaposlenosti i socijalnim ishodima osoba s diplomom. Taj će se cilj nastojati ostvariti navedenim aktivnostima suradnje, među kojima će poboljšanje usporedivosti biti jedan od aspekata koji će se uzeti u obzir pri daljnjem razvoju nacionalnih sustava za praćenje. Osim toga, ove će godine Komisija pokrenuti pilot-fazu europske ankete o osobama s diplomom kako bi na temelju rezultata

                  studije izvedivosti Eurograduate

                ispitala izvedivost prikupljanja informacija o ishodima osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem i nastavila raditi na usklađivanju pitanja iz socijalnih anketa.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               U inicijativi

                  „Ulaganje u mlade u Europi”

               , donesenoj 7. prosinca 2016., Komisija naglašava važnost kvalitetnog obrazovanja i osposobljavanja za osobni razvoj mladih i pronalaženje kvalitetnog radnog mjesta. U skladu sa svojim programom rada 2017. godinu, u okviru popratnih aktivnosti Inicijative za mlade i

                  Programa novih vještina za Europu

               , donesenog u lipnju 2016., Komisija se obvezala surađivati s državama članicama kako bi se poboljšala dostupnost podataka o zapošljavanju osoba s diplomom i društvenim ishodima („praćenje osoba s diplomom”) koji obuhvaćaju i sektor strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Ta je obveza preuzeta kao odgovor na priznavanje, na nacionalnoj razini i na razini EU-a, važnosti poboljšanja znanja o ishodima osoba s diplomom, a time i baze dokaza za kreiranje politike i praksu u području obrazovanja i osposobljavanja. Takve informacije mogu poslužiti kao podloga za oblikovanje mjera za poboljšanje kvalitete i relevantnosti obrazovanja te pridonijeti boljem upravljanju sadašnjim i budućim potrebama za vještinama ili neusklađenosti postojećih i traženih vještina.

               U

                  Zajedničkom izvješću

                Vijeća i Komisije za 2015. o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) kao područje daljnje suradnje predlaže se promicanje relevantnosti visokog obrazovanja za tržište rada i društvo, među ostalim boljim uvidom u potrebe i ishode na tržištu rada i njihovim predviđanjem, npr. praćenjem karijera osoba s diplomom. U području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja (SOO) države članice obvezale su se na uspostavu kontinuiranih sustava informiranja i povratnih informacija u

                  Zaključcima iz Rige

                iz 2015., u kojima su predstavljeni ciljevi u području SOO-a za razdoblje od 2015. do 2020.

               Za rješavanje pitanja neusklađenosti postojećih i traženih vještina, procjene kvalitete obrazovanja i osposobljavanja te poboljšanja sustava povratnih informacija u pogledu ishoda osoba s diplomom relevantni su i:

               ·

                  Rezolucija o promicanju socioekonomskog razvoja i uključivosti u EU-u putem obrazovanja: doprinos obrazovanja i osposobljavanja europskom semestru 2016.

               , u kojoj se ističe važnost uklanjanja nedostataka u području vještina i neusklađenosti postojećih i traženih vještina,

               ·

                  Zaključci Vijeća o poduzetništvu u obrazovanju

                iz 2014., u kojima su se države članice složile da će se, kad je to moguće, služiti podacima o praćenju pri ocjenjivanju kvalitete i učinkovitosti poduzetničkog obrazovanja i osposobljavanja,

               ·

                  Zaključci Vijeća o socijalnoj dimenziji visokog obrazovanja

                iz 2013., u kojima su se države članice složile da će olakšavati pružanje informacija o prilikama i ishodima povezanima s obrazovanjem i tržištem rada i

               ·

                  Zaključci Vijeća o zapošljivosti osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja i osposobljavanja

                iz 2012., u kojima su se države članice složile da će pratiti udio zaposlenih osoba s diplomom s ciljem jačanja baze dokaza za razvoj politike o povezivanju obrazovanja i osposobljavanja sa zapošljavanjem, a države članice i Komisija složile su se da će prikupljati kvalitativne informacije i primjere dobre prakse kako bi se dopunilo kvantitativno praćenje i ojačali temelji za donošenje politika utemeljenih na dokazima.

               Osim toga, u

                  Standardima i smjernicama za osiguranje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja

                i

                  Europskom okviru za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET)

                naglašava se vrijednost objektivnih i kvalitetnih informacija o tome što rade osobe s diplomom kad završe obrazovanje i osposobljavanje.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Pružanjem informacija kojima se tvorci politika mogu služiti za praćenje i mjerenje ishoda osoba s diplomom, za analizu kvalitete i relevantnosti obrazovanja koje su stekle, poduzimanje mjera za uklanjanje nedostataka u području vještina i neusklađenosti postojećih i traženih vještina te oblikovanje kurikuluma za poboljšanje zapošljivosti, praćenje osoba s diplomom doprinijet će ostvarenju prioriteta Komisije,

                     poticanja zapošljavanja i rasta

                  .

                  Inicijativa za praćenje podupire i glavni cilj strategije

                     Europa 2020.

                  , naime da najmanje 40 % osoba od 30 do 34 godine ima završeno tercijarno obrazovanje, jer će doprinijeti jačanju profesionalnog usmjeravanja budućih studenata i razvoju visokog obrazovanja koje može ispuniti sve obrazovne, poslovne i društvene potrebe koje se pojave.

                  I u pogledu visokog obrazovanja i SOO-a prijedlog je u skladu sa

                     smjernicama za zapošljavanje

                  , čiji je prioritet poboljšati ponudu radne snage i vještina uklanjanjem strukturnih slabosti u sustavima obrazovanja i osposobljavanja te rješavanjem problema nezaposlenosti mladih i dugotrajne nezaposlenosti. Prijedlog će dakle pridonijeti uspješnoj provedbi Garancije za mlade jer će više informacija o nezaposlenim osobama s diplomom pomoći pružateljima usluga u okviru Garancije za mlade da unutar te skupine lakše identificiraju mlade koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju (NEET) te da usmjere svoje djelovanje.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Inicijativa je u skladu s člancima 165. i 166. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U članku 165. navodi se da Unija doprinosi razvoju kvalitetnog obrazovanja poticanjem suradnje među državama članicama te, ako je to potrebno, podupiranjem i dopunjavanjem njihovih aktivnosti, pri čemu u potpunosti poštuje odgovornost država članica za nastavni sadržaj i ustroj obrazovnih sustava. U članku 166. navodi se da Unija provodi politiku strukovnog osposobljavanja koja podupire i dopunjuje djelovanje država članica, pri čemu u cijelosti poštuje odgovornost država članica za sadržaj i ustroj strukovnog osposobljavanja.

               U okviru inicijative ne predlaže se proširenje regulatorne ovlasti EU-a niti se predlažu dodatne obveze za države članice. Države članice će, u skladu s nacionalnim okolnostima, odlučiti kako će provesti Preporuku Vijeća.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Iako su mnoge države članice razvile neki oblik praćenja osoba s diplomom, trenutačno je razmjena dobre prakse i usporedivih podataka među zemljama ograničena, što otežava analizu ishoda obrazovanja i povezanih izazova u EU-u.

               Dodana je vrijednost djelovanja na razini EU-a u sposobnosti EU-a da:

               ·olakša razmjenu iskustava i znanja među organizacijama u različitim zemljama kako bi se poboljšalo praćenje osoba s diplomom na nacionalnoj razini i

               ·pokrene pristup kojim će se pružiti novi usporedivi podaci o ishodu osoba s diplomom u svim državama članicama EU-a te povećati usporedivost podataka iz postojećih postupaka prikupljanja, ako je to izvedivo i poželjno.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlogom se uspostavlja usklađen pristup praćenju osoba s diplomom kojim će se državama članicama i Komisiji olakšati razmjena dobre prakse i informacija te razvoj politika na nacionalnoj razini i na razini EU-a. Budući da će države članice dobrovoljno preuzimati te obveze te svaka država članica odlučuje o pristupu razvoju vlastitih sustava praćenja osoba s diplomom, mjera se smatra proporcionalnom.

               •Odabir instrumenta

                  Preporuka Vijeća primjeren je instrument u području obrazovanja i osposobljavanja, u kojem EU ima pomoćnu nadležnost, te je instrument koji se često upotrebljava za djelovanje EU-a u području obrazovanja i osposobljavanja. Kao pravni instrument znači obvezivanje država članica na mjere navedene u tekstu i pruža jači politički temelj za suradnju u tom području, uz potpuno poštovanje nadležnosti država članica u području obrazovanja i osposobljavanja.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Ne primjenjuje se.

               •Savjetovanja s dionicima

               Odluka da se predloži inicijativa EU-a za praćenje osoba s diplomom donesena je na temelju opsežnog javnog savjetovanja o preispitivanju Programa EU-a za modernizaciju visokog obrazovanja, završenog u veljači 2016. Pritom je posebno došla do izražaja zabrinutost u pogledu zapošljavanja osoba s diplomom te široka potpora tijela i dionika država članica za daljnji rad EU-a na poboljšanju dostupnosti dokaza koji proizlaze iz donošenja politika i prakse, posebice u pogledu transparentnosti rezultata i ishoda. Potpuni rezultati savjetovanja mogu se naći u

                  Prilogu II. Radnom dokumentu službi Komisije

                priloženom Novom programu vještina za Europu.

               Među najvažnijim su rezultatima sljedeći:

               ·71 % studenata ili osoba koje su nedavno diplomirale i 61 % zaposlenika visokih učilišta nije se složilo s izjavom da je „ponuda osoba sa završenim visokim obrazovanjem dobro usklađena sa znanjem i vještinama koje su gospodarstvu potrebne”,

               ·55 % ispitanika izrazilo je neslaganje s izjavom da su „osobe koje oblikuju programe visokog obrazovanja dovoljno upoznate s vjerojatnim potrebama za vještinama na tržištu rada”,

               ·47 % ispitanika nije se složilo s izjavom da „sustavi visokog obrazovanja dobro funkcioniraju i

               ·samo 29 % studenata ili osoba koje su nedavno diplomirale složilo se s izjavom da „studenti imaju dobru podršku za donošenje utemeljene odluke o tome što će studirati”.

               Nakon završetka javnog savjetovanja o posebnim se prijedlozima za inicijativu EU-a za praćenje osoba s diplomom razgovaralo na sastanku čelnika uprava za visoko obrazovanje u Bratislavi u listopadu 2016., na sastanku

                  Radne skupine unutar okvira ET 2020. za modernizaciju visokog obrazovanja

                u studenome 2016. te na Europskom forumu za obrazovanje i mlade 2016., na kojem je usklađen pristup u tom području dobio široku potporu.

               Prema ispitivanju javnog mišljenja koje je Cedefop nedavno proveo u Europi o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, niz država članica EU-a suočava se sa sličnim izazovima povezanima s mladima koji su završili SOO jer ih je gotovo trećina izjavila da su u nekoj fazi traženja posla naišli na poteškoće. Prema drugoj anketi Cedefopa, „Europske vještine i radna mjesta”, koju je ispunilo 49 000 odraslih zaposlenika (od 24 do 65 godina), 41 % njih smatra da su imali vrlo malo prilika pronaći posao koji bi odgovarao njihovim vještinama i kvalifikacijama.

               O praćenju osoba s diplomom raspravljalo se u nekoliko navrata s dionicima SOO-a, a prijedlozi koji su proizišli iz rasprave uključeni su u pripremu ovoga Prijedloga. Zajednica za osiguravanje kvalitete u SOO-u smatra kako je najviše informacija proizišlo s godišnjeg sastanka mreže EQAVET u lipnju 2016., iz aktivnosti uzajamnog učenja o relevantnim pokazateljima u okviru EQAVET-a u rujnu 2016. i s foruma EQAVET 2016., na kojem je važno pitanje bilo praćenje osoba s diplomom.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Prijedlog se temelji na procjeni mogućih koristi, rizika i učinka europske inicijative za daljnji razvoj mehanizama za praćenje osoba s diplomom na nacionalnoj razini i na razini EU-a. Promicanje zapošljivosti osoba s diplomom i njihova praćenja bili su česta tema u razmjeni politika i prakse koju podupiru „Obrazovanje i osposobljavanje 2020.” i Bolonjski proces nedavnim aktivnostima uzajamnog učenja o promicanju zapošljivosti osoba s diplomom (veljača 2015.) i njihova praćenja (rujan 2015.).

               U Završnom izvješću o

                  studiji izvedivosti EUROGRADUATE

               , dovršenoj 2016. i provedenoj u ime Komisije, potvrđeno je da u Europi ima mnogo inicijativa za sustavno praćenje osoba s diplomom, iako se pristupi i intenzitet aktivnosti znatno razlikuju među zemljama. Inicijative na temelju redovitih ili nedavnih anketa o osobama s diplomom, analize administrativnih podataka ili njihove kombinacije utvrđene su u 25 zemalja od 31 zemlje obuhvaćene istraživanjem. No u samo 11 zemalja utvrđeno je da se provode redovite ankete o osobama s diplomom (obično jednom godišnje ili svake dvije godine), a šest ih provodi studije o praćenju koje objedinjuju rezultate anketa i administrativne podatke. Anketa je potvrdila i potrebu dionika za održivom i redovitom europskom studijom o osobama s diplomom.

               Dokazi su se prikupljali iz rezultata studija

                  HEGESCO

                i

                  REFLEX

                (2010.) (prva je provedena uz potporu šestog okvirnog programa, a druga uz potporu Programa za cjeloživotno učenje), u okviru kojih su provedena opsežna transnacionalna istraživanja o ishodima osoba sa završenim tercijarnim obrazovanjem, te iz

                  studije o učinku programa Erasmus

                (2015.), izvješća o

                  rezultatima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na tržištu rada

                (Cedefop 2013.) i

                  istraživanja o vještinama i radnim mjestima u Europi

                (Cedefop 2015).

               U okviru

                  aktivnosti uzajamnog učenja EQAVET-a o pokazatelju br. 5

                iz 2016. (status polaznika SOO-a nakon stjecanja kvalifikacija), koja se također temelji na nacionalnim studijama slučaja, zaključeno je da su praćenjem osoba koje su završile SOO za nacionalna tijela i ustanove SOO-a prikupljene ključne informacije za prilagodbu ponude SOO-a potrebama tržišta rada i procjenu djelotvornosti sustava SOO-a. Na forumu EQAVET 2016. posebno se raspravljalo o praćenju osoba koje su završile SOO te su predložena rješenja za oblikovanje i provedbu odgovarajućih sustava.

               •Procjena učinka

               Budući da su predložene aktivnosti zamišljene kao dopuna inicijativama država članica te s obzirom na njihov dobrovoljni karakter i opseg očekivanih učinaka, nije provedena procjena učinka. Umjesto toga su u Prijedlog uvršteni rezultati prethodnih studija, savjetovanja s državama članicama, posebice s onima s dobro razvijenim sustavima za praćenje osoba s diplomom, i javnog savjetovanja o Programu za modernizaciju visokog obrazovanja.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Ne primjenjuje se.

               •Temeljna prava

                  Države članice obvezuju se da će razviti inicijative za praćenje osoba s diplomom u skladu s člankom 8.

                     Povelje Europske unije o temeljnim pravima

                  , u kojem se navodi da svatko ima pravo na zaštitu osobnih podataka koji se odnose na njega; da se takvi podaci moraju obrađivati pošteno, u utvrđene svrhe i na temelju suglasnosti osobe o kojoj je riječ, ili na nekoj drugoj legitimnoj osnovi utvrđenoj zakonom; te da svatko ima pravo na pristup prikupljenim podacima koji se odnose na njega i pravo na njihovo ispravljanje.

                  Pružanjem poboljšanih informacija o ishodima osoba s diplomom predložena Preporuka Vijeća doprinijet će i realizaciji članka 14. o pravu pristupa obrazovanju i strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te članka 15. o pravu na rad.

                  Mjere se provode u skladu s pravom EU-a o zaštiti osobnih podataka, posebno

                     Direktivom 95/46/EZ

                  , koja će se 25. svibnja 2018. zamijeniti

                     Uredbom (EU) 2016/679

                   Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti fizičkih osoba u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka).

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Uspostava sustava za praćenje osoba s diplomom utječe na resurse na nacionalnoj razini te će iziskivati održivo i odgovarajuće financiranje. Kao što je navedeno u studiji Eurograduate, u 25 zemalja od 31 zemlje obuhvaćene istraživanjem postoji neki oblik praćenja osoba s diplomom, što jasno pokazuje važnost informacija o ishodima tih osoba. Za potporu razvoju nacionalnih sustava za praćenje poticat će se upotreba postojećih izvora financiranja u EU-u, kao što su Erasmus+ ili europski strukturni i investicijski fondovi, ako je to primjereno i u skladu njihovom pravnom osnovom te njihovim financijskim kapacitetom.

                  Za pilot-istraživanje o praćenju osoba s diplomom tijekom dvije godine je u okviru godišnjeg programa rada Erasmus+ za 2017. izdvojen proračun od 800 000 EUR. Predložena mreža stručnjaka financirat će se iz postojećih aranžmana za radne skupine u sklopu strateškog okvira ET 2020. Neće biti potrebna dodatna proračunska sredstva ni osoblje iz proračuna EU-a.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Države članice obvezuju se na podnošenje godišnjeg izvješća Komisiji o svojoj provedbi i evaluaciji mjera iz Preporuke Vijeća s početkom u roku od dvije godine od njezina donošenja, a Komisija Vijeću dostavlja izvješće o cjelokupnoj provedbi Preporuke Vijeća u roku od pet godina od njezina donošenja.

                  Osim toga napredak, uključujući sve izazove, pratit će se u okviru sastanaka mreže stručnjaka, čime će se osigurati forum za uzajamno učenje i razmjenu dobre prakse.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Ne primjenjuje se.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

               Odredbe za države članice

               Točke od 1. do 2.

               U Prijedlogu se predlaže da države članice povećaju dostupnost i kvalitetu informacija o aktivnostima osoba s diplomom (osoba koje su uspješno završile određenu razinu obrazovanja i osposobljavanja) te, prema potrebi, osobama koje su napustile visoko obrazovanje ili strukovno obrazovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije, tako da do 2020. uspostave sustave za praćenje osoba s diplomom koji uključuju:

               ·prikupljanje relevantnih administrativnih podataka iz baza podataka iz područja obrazovanja, poreza i socijalne sigurnosti,

               ·razvoj longitudinalnih istraživanja o osobama s diplomom i

               ·mogućnost povezivanja anonimiziranih podataka iz različitih izvora.

               U većini postojećih inicijativa za praćenje osoba s diplomom prikupljaju se informacije o osobama s diplomom i od njih ili ciljanim anketama ili sastavljanjem i povezivanjem različitih vrsta administrativnih podataka iz baza podataka iz područja obrazovanja, poreza i socijalne sigurnosti. Općenitijim postupcima prikupljanja podataka, kao što su ankete o radnoj snazi, prikupljaju se i podaci o ishodima u pogledu zapošljavanja osoba koje su završile različite razine obrazovanja, ali tako dobivene informacije općenitije su od onih koje su prikupljene posebnim inicijativama za praćenje osoba s diplomom. Osim toga, kako je navedeno u uvodnoj izjavi 5., na prelazak na tržište rada uvelike utječe gospodarski kontekst, razina kvalifikacija i područje studiranja. Na taj prelazak utječu i sociodemografski čimbenici, kao što su spol, zemlja rođenja, državljanstvo, etničko podrijetlo i socioekonomski položaj obitelji. Stoga je važno da se te informacije prikupljaju i sustavima za praćenje osoba s diplomom te da se smisleno prikazuju, na primjer raščlanjivanjem podataka prema spolu.

               Preporukom da se povežu podaci iz različitih izvora, koji su kombinacija kvantitativnih i kvalitativnih podataka, omogućit će se potpuniji pregled ishoda osoba s diplomom i utjecaja njihova odabira studija na njihove buduće odluke. Kao što je navedeno u uvodnom tekstu prije stavka 1., to će se učiniti u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, uključujući nacionalne i europske propise o zaštiti podataka, te u skladu s dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima.

               Točke od 3. do 4.

               Jasno je da je važno osigurati velik, reprezentativan i kontinuiran odaziv na longitudinalna istraživanja o osobama s diplomom. Međutim, u savjetovanjima su neke države članice upozorile na poteškoće u praćenju osoba s diplomom koje su se odselile, bilo u svrhu obrazovanja ili nakon završetka obrazovanja. Stoga će se od država članica zahtijevati da ulože napore kako bi osigurale da se ishodi učenja tih osoba uključe u podatke koji se prikupljaju te da prema potrebi surađuju s drugim državama članicama.

               Cilj je Preporuke Vijeća doći do usporedivih podataka o ishodima osoba s diplomom. Iako svaka država članica ima pravo razviti sustave za praćenje osoba s diplomom prema vlastitim potrebama, uspostavom mreže stručnjaka koje će imenovati države članice želi se osnovati forum u okviru kojega će surađivati na europskoj razini kako bi poboljšali suradnju i uzajamno učenje, istražili mogućnosti za razvoj međusobno kompatibilnih i usporedivih podataka te razmotrili optimalnu učestalost longitudinalnih istraživanja.

               Mreža stručnjaka organizirat će se i financirati u skladu s aranžmanima za radne skupine unutar okvira ET 2020. ne dovodeći u pitanje buduće strukture koje bi mogle zamijeniti postupak ET 2020. Predviđeno je da se sastanci uživo prema potrebi dopune internetskim seminarima.

               Točka 5.

               Širenje i upotreba podataka prikupljenih praćenjem osoba s diplomom bit će važni i za države članice i za Komisiju. U predloženom tekstu iznesene su svrhe u koje bi se podaci trebali upotrebljavati: jačanje profesionalnog usmjeravanja, oblikovanje i ažuriranje kurikuluma, usklađivanje postojećih i traženih vještina, planiranje s obzirom na razvoj potreba u pogledu zapošljavanja i obrazovnih i društvenih potreba te poboljšanje razvoja politika na nacionalnoj i europskoj razini.

               Točka 6.

               Primjereno i održivo financiranje inicijativa za praćenje osoba s diplomom bit će ključno za njihov uspjeh. Zbog toga predložena Preporuka Vijeća upućuje i na nacionalne i na europske izvore financiranja. Budući da prema rezultatima studije Eurograduate u 25 zemalja od 31 zemlje obuhvaćene istraživanjem postoji neki oblik praćenja osoba s diplomom, smatra se kako su države članice već prepoznale vrijednost takvih sustava.

               Točka 7.

               Države članice bit će pozvane da Komisiji podnose godišnje izvješće o provedbi i evaluaciji Preporuke Vijeća s početkom u roku od dvije godine od njezina donošenja. Nije zamišljeno da to izvješćivanje bude zahtjevno: naprotiv, od država članica zatražit će se izvješće o opsegu u kojem se razvijaju inicijative za praćenje osoba s diplomom te kratka evaluacija ishoda eventualnih izazova s kojima se suoče. Redovito izvješćivanje omogućit će mreži stručnjaka da prilagodi svoj rad konkretnim potrebama.

               Odredbe za Komisiju

               Točka 8.

               U visokom će obrazovanju Komisija razviti pilot-fazu europske ankete o osobama s diplomom, čime će se poboljšati dostupnost usporedivih informacija o ishodima osoba s diplomom i nastaviti rad na temelju rezultata

                  studije izvedivosti EUROGRADUATE

               . U toj je studiji zaključeno da tvorci politika i dionici podupiru prikupljanje usporedivih podataka o ishodima osoba s diplomom u europskim sustavima te da bi europska anketa o osobama s diplomom mogla poduprijeti razvoj praćenja osoba s diplomom na temelju anketa u zemljama u kojima se takva istraživanja još ne provode ili u kojima su u tijeku reforme.

               S obzirom na potencijalnu dodanu vrijednost takve ankete, ali i na s time povezane izazove, Komisija se odlučila na pristup u fazama: pilot-faza, za razvoj i ispitivanje alata za prikupljanje podataka u ograničenom broju europskih zemalja, nakon čega se odlučuje o tome hoće li se anketa o osobama s diplomom proširiti na cijelu Europu. Početak ankete planiran je za rujan 2017., a izvješće u roku od dvije godine.

               Točka 9.

               Uviđa se da su sustavi za praćenje osoba koje su završile strukovno obrazovanje i osposobljavanje često manje razvijeni od sustava za praćenje osoba koje su završile visoko obrazovanje. Zbog toga će se Komisija usredotočiti na potporu za izgradnju kapaciteta kako bi se uspostavili sustavi za praćenje osoba s diplomom na temelju dobre prakse utvrđene evidentiranjem u državama članicama i na olakšavanje suradnje pri upotrebi podataka prikupljenih praćenjem osoba s diplomom.

               Točke od 10. do 13.

               U završna četiri stavka iznosi se namjera Komisije da uspostavi i podupre mrežu stručnjaka, osigura dostupnost podataka i povezanih analiza, među ostalim upotrebom internetskih alata, podupre upotrebu europskih izvora financiranja, ako je to potrebno i u skladu s njihovom pravnom osnovom, te da podnese izvješće Vijeću o provedbi Preporuke Vijeća u roku od pet godina od njezina donošenja.

               2017/0100 (NLE)

               Prijedlog

               PREPORUKE VIJEĆA

               o praćenju osoba s diplomom

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 165. i 166.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)
                     Zapošljivost osoba sa završenim obrazovanjem i osposobljavanjem izaziva zabrinutost u mnogim državama članicama, osobito zato što se stopa zaposlenosti osoba koje su nedavno završile visoko obrazovanje u Uniji nije potpuno oporavila nakon financijske krize 2008.
                  2
                te se zaposlenost osoba sa završenim strukovnim obrazovanjem i osposobljavanjem razlikuje među državama članicama.

               (2)
                     Stoga su se države članice, u suradnji sa socijalnim partnerima, u smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2015.
                  3
                poticale na promicanje produktivnost i zapošljivosti odgovarajućom ponudom relevantnog znanja, vještina i kompetencija.

               (3)
                     Za ostvarenje tog cilja bitne su kvalitetne informacije o tome što osobe rade nakon stjecanja kvalifikacije ili napuštanja obrazovanja i osposobljavanja kako bi se shvatili uzroci problema zapošljivosti osoba s diplomom u određenim regijama, gospodarskim sektorima ili osoba koje su završile određena područja visokog obrazovanja ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te pronašla rješenja za te probleme. Vrijednost takvih informacija naglašava se i u Standardima i smjernicama za osiguranje kvalitete u Europskom prostoru visokog obrazovanja
                  4
                i Europskom referentnom okviru za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (EQAVET)
                  5
               .

               (4)
                     No kako u mnogim dijelovima Unije sustavi za prikupljanje, analizu i upotrebu podataka o ishodima osoba koje su završile visoko obrazovanje ili strukovno obrazovanje i osposobljavanje nisu dovoljno razvijeni, studenti često nemaju dovoljno informacija da bi mogli donijeti utemeljenu odluku o tome što će studirati, a nedostaje i informacija za oblikovanje obrazovnih programa ili državne politike.

               (5)
                     Mogućnosti prelaska na tržište rada uvelike ovise o gospodarskom kontekstu, razini kvalifikacija i području studiranja. Na njih utječu i sociodemografski čimbenici, kao što su spol, zemlja rođenja, državljanstvo, etničko podrijetlo i socioekonomski status obitelji
                  6
               . Stoga je prikupljanje podataka o utjecaju tih različitih čimbenika ključno za sveobuhvatno razmatranje tih pitanja.

               (6)
                     Iako mnoge države članice razvijaju sustave za praćenje, razmjena znanja, dobre prakse i uzajamnog učenja ograničena je.

               (7)
                     Budući da su postojeći usporedivi podaci ograničena opsega, a podaci prikupljeni na nacionalnoj razini nisu usporedivi s onima koje prikupljaju druge države članice, teško je išta zaključiti iz razlika u trendovima ili ishodima u zemljama i regijama.

               (8)
                     Rezultati javnog savjetovanja
                  7
                o Unijinu programu modernizacije visokog obrazovanja otkrivaju zabrinutost da visoko obrazovanje studentima ne pruža znanja, vještine i kompetencije koji su im potrebni za uspjeh u kontekstu obrazovanja i zapošljavanja koji se brzo mijenja te da u nekim državama članicama i dalje postoji trajna neusklađenost postojećih i traženih vještina.

               (9)
                     Države članice pozvale su na djelovanje na razini Unije s ciljem poboljšanja protoka informacija o zapošljivosti, neusklađenosti postojećih i traženih vještina te potrebama tržišta rada. Konkretno, u Zajedničkom izvješću Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.)
                  8
                predlaže se promicanje relevantnosti visokog obrazovanja za tržište rada i društvo, među ostalim boljim uvidom u potrebe i ishode na tržištu rada i njihovim predviđanjem, npr. praćenjem karijera osoba s diplomom.

               (10)
                     U Zaključcima iz Rige iz 2015. o novom skupu srednjoročnih ciljeva u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za razdoblje od 2015. do 2020. države članice obvezale su se na uspostavu kontinuiranih sustava informiranja i povratnih informacija, i to mjerama kao što su upotreba podataka o zapošljivosti osoba sa završenim SOO-om i kombiniranje podataka o učenju, ulasku na tržište rada i razvoju karijere, čime se razvijaju sposobnosti dionika na nacionalnoj razini da upotrijebe podatke o osobama s diplomom za prilagodbu kurikuluma, profesionalnih profila i sadržaja kvalifikacija SOO-a novim gospodarskim i tehničkim zahtjevima.

               (11)
                     Nakon toga u Rezoluciji o promicanju socioekonomskog razvoja i uključivosti u EU-u putem obrazovanja: doprinos obrazovanja i osposobljavanja europskom semestru 2016.
                  9
               , države članice naglasile su važnost uklanjanja nedostataka u području vještina te neusklađenosti postojećih i traženih vještina;

               (12)
                     To se temeljilo na prethodnom radu. U Zaključcima Vijeća o poduzetništvu u obrazovanju i osposobljavanju
                  10
                iz 2014. države članice složile su se da će se, kad god je to moguće, pri ocjenjivanju kvalitete i učinkovitosti poduzetničkog obrazovanja i osposobljavanja služiti informacijama dobivenima praćenjem.

               (13)
                     U Zaključcima Vijeća o socijalnoj dimenziji visokog obrazovanja
                  11
                2013. države članice složile su se da će olakšati pružanje informacija o mogućnostima i ishodima u pogledu obrazovanja i tržišta rada.

               (14)
                     U Zaključcima Vijeća o zapošljivosti osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja
                  12
                2012. države članice složile su se i da će utvrditi referentnu vrijednost prema kojoj bi do 2020. trebalo biti zaposleno 82 % osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja koje imaju od 20 do 34 godine te su napustile obrazovanje i osposobljavanje najviše tri godine prije referentne godine, te da će pratiti udio zaposlenih osoba sa stečenim stupnjem obrazovanja nakon završetka obrazovanja i osposobljavanja s ciljem jačanja baze dokaza za razvoj politike o povezanosti obrazovanja i osposobljavanja sa zapošljavanjem, a države članice i Komisija složile su da će prikupljati kvalitativne informacije i primjere dobre prakse kako bi se dopunilo kvantitativno praćenje i poboljšala osnova za oblikovanje politika na temelju dokaza.

                (15)
                     Stoga Europska komisija u Komunikaciji o Novom programu vještina za Europu
                  13
                kao prioritet ističe poboljšanje analize potreba za vještinama i informacija radi boljeg izbora zanimanja predlaganjem inicijative za praćenje osoba koje su završile visoko obrazovanje kako bi pomogla državama članicama da poboljšaju informacije o uspješnosti tih osoba na tržištu rada,

               PREPORUČUJE DRŽAVAMA ČLANICAMA DA:

               u skladu s nacionalnim i europskim zakonodavstvom, a posebice Direktivom 95/46/EZ o zaštiti osobnih podataka
                  14
               , dostupnim resursima i nacionalnim okolnostima te u bliskoj suradnji sa svim relevantnim dionicima:

               1.
                     poboljšaju dostupnost i kvalitetu podataka o aktivnostima osoba s diplomom
                  15
                te, prema potrebi, osoba koje su napustile visoko obrazovanje ili strukovno obrazovanje i osposobljavanje bez kvalifikacije, među ostalim tako da se do 2020. uspostave sustavi za praćenje osoba s diplomom koji uključuju:

               (a)
                     prikupljanje relevantnih administrativnih podataka iz baza podataka iz područja obrazovanja, poreza i socijalne sigurnosti;

               (b)
                     razvoj longitudinalnih istraživanja o osobama s diplomom na razini obrazovnih sustava, pri čemu se uzima u obzir važnost kvalitativnih podataka o prelasku tih osoba na tržište rada ili njihovu daljnjem obrazovanju i osposobljavanju, a nakon toga i karijeri i

               (c)
                     mogućnost da tijela javne vlasti povezuju anonimizirane podatke iz različitih izvora kako bi dobila potpuniji pregled ishoda osoba s diplomom;

               Sadržaj podataka koji se prikupljaju

               2.
                     prikupljaju podatke koji uključuju

               (a) sljedeće kvantitativne podatke:

               ·i. sociobiografske i socioekonomske informacije,

               ·ii. intenzitet studija,

               ·iii. metodu studija,

               ·iv. kvalifikaciju/kvalifikacije,

               ·v. prikupljene bodove,

               ·vi. područje studiranja,

               ·vii. zapošljavanje ili daljnje obrazovanje i osposobljavanje,

               ·viii. prihode,

               ·ix. vrstu ugovora,

               ·x. radni status,

               ·xi. zanimanje, profesionalni status i/ili djelatnost,

               ·xii. geografsku i/ili sektorsku mobilnost;

               (b) sljedeće kvalitativne podatke:

               ·i. relevantnost studija za zapošljavanje,

               ·ii. sudjelovanje u volonterskim aktivnostima i društveni angažman,

               ·iii. napredovanje u karijeri i zadovoljstvo,

               ·iv. percepciju kvalitete i relevantnosti njihova iskustva u obrazovanju i osposobljavanju;

               Longitudinalna istraživanja o osobama s diplomom

               3.
                     potiču velik, reprezentativan i kontinuiran odaziv na takva longitudinalna istraživanja, uključujući praćenje osoba s diplomom koje su se odselile, bilo u svrhu obrazovanja i osposobljavanja ili nakon njihova završetka;

               Europska suradnja

               4.
                     sudjeluju u mreži stručnjaka koja će se organizirati u skladu s postojećim upravljačkim strukturama za suradnju unutar okvira Obrazovanja i osposobljavanja 2020., ne dovodeći u pitanje bilo kakve nove strukture nakon tog okvira, koja će poticati suradnju i uzajamno učenje, istraživati mogućnosti za razvoj međusobno kompatibilnih i usporedivih podataka te razmotriti optimalnu učestalost longitudinalnih istraživanja;

               Širenje podataka i iskorištavanje rezultata

               5.
                     osiguraju pravodobno, redovito i široko širenje podataka te iskorištavanje rezultata s ciljem:

               (a) jačanja profesionalnog usmjeravanja za buduće i sadašnje studente te osobe s diplomom;

               (b) oblikovanja i ažuriranja kurikuluma radi poboljšanja stjecanja odgovarajućih vještina i zapošljivosti;

               (c) poboljšanja usklađivanja postojećih i traženih vještina radi poticanja konkurentnosti i inovacija na lokalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini;

               (d) planiranja s obzirom na razvoj potreba u pogledu zapošljavanja te obrazovnih i

               društvenih potreba i

               (e) doprinosa razvoju politika na nacionalnoj razini i na razini Unije;

               Financiranje

               6.
                     osiguraju održivost inicijativa za praćenje osoba s diplomom dodjelom dostatnih i višegodišnjih sredstava iz nacionalnih ili europskih izvora financiranja, kao što su Erasmus+ ili europski strukturni i investicijski fondovi, ako je to potrebno i u skladu s njihovim postojećim sredstvima, pravnom osnovom i prioritetima utvrđenima za razdoblje 2014. – 2020., ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru;

               Izvješćivanje i evaluacija

               7.
                     u roku od dvije godine od donošenja ove Preporuke te svake godine nakon toga izvješćuju Komisiju o provedbi i evaluaciji ove Preporuke;

               PREPORUČUJE KOMISIJI DA:

               8.
                     razvije pilot-fazu europske ankete o osobama sa završenim tercijarnim obrazovanjem kojom bi se poboljšala dostupnost usporedivih informacija o zaposlenosti i socijalnim ishodima osoba s diplomom i koja se temelji na rezultatima studije izvedivosti Eurograduate
                  16
               ;

               9.
                     prema potrebi podupre izgradnju kapaciteta u području strukovnog obrazovanja i osposobljavanja za uspostavu sustava za praćenje osoba s diplomom, i to na temelju dobre prakse utvrđene sveobuhvatnim evidentiranjem u državama članicama, te olakša suradnju nadležnih tijela, ustanova strukovnog obrazovanja i osposobljavanja i službi za profesionalno usmjeravanje pri upotrebi podataka prikupljenih praćenjem osoba s diplomom;

               10.
                     promiče uzajamno učenje i jača suradnju uspostavom i podupiranjem mreže stručnjaka;

               11.
                     osigura da su prikupljeni podaci i povezane analize dostupni za upotrebu državama članicama i dionicima, među ostalim putem postojećih internetskih alata EU-a;

               12.
                     podupre upotrebu europskih izvora financiranja, kao što su Erasmus+ ili europski strukturni i investicijski fondovi, ako je to primjereno i u skladu njihovim financijskim kapacitetom, pravnom osnovom i prioritetima za razdoblje 2014. – 2020., ne dovodeći u pitanje pregovore o sljedećem višegodišnjem financijskom okviru;

               13.
                     Vijeću podnese izvješće o provedbi ove Preporuke u roku od pet godina od njezina donošenja.

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik/Predsjednica

                     (1)
                  Vidjeti Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2016.:

                     http://ec.europa.eu/education/policy/strategic-framework/et-monitor_hr

                     (2)
                  COM(2015) 0690 final.

                     (3)
                  Odluka Vijeća (EU) 2015/1848 od 5. listopada 2015. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica za 2015. (SL L 268, 15.10.2015., str. 28).

                     (4)
                  ISBN 952-5539-04-0

                     (5)
                  Preporuka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o uspostavi Europskog referentnog okvira za osiguranje kvalitete u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SL C 155, 8.7.2009., str. 1).

                     (6)
                  O utjecaju spola i migrantskog podrijetla na prelazak iz škole na tržište rada vidjeti OECD/Europska unija (2015.), Indicators of Immigration Integration 2015 – Settling In, poglavlje 13.

                     (7)
                  COM(2016) 381 final.

                     (8)
                  SL C 417, 15.12.2015., str. 25.

                     (9)
                  Nacrt rezolucije Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o promicanju socioekonomskog razvoja i uključivosti u EU-u putem obrazovanja: doprinos obrazovanja i osposobljavanja europskom semestru 2016., 5685/1/16 REV 1.

                     (10)
                  SL C 17, 20.1.2015., str. 2–7.

                     (11)
                  SL C 168, 14.6.2013., str. 2.

                     (12)
                  SL C 169/04, str. 11.

                     (13)
                  SWD/2016/0195 final.

                     (14)
                  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31).

                     (15)
                  Za potrebe ove Preporuke Vijeća „osoba s diplomom” znači osoba koja je završila bilo koju razinu visokog obrazovanja ili strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Napominje se, međutim, da u nekim državama članicama postoje i inicijative za praćenje osoba koje su napustile školovanje.

                     (16)
                  Studija izvedivosti Eurograduate obuhvaća samo visoko obrazovanje.


				|

		52013PC0857

			Prijedlog PREPORUKE VIJEĆA o kvalitativnom okviru za pripravništvo /* COM/2013/0857 final - 2013/0431 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
U posljednja dva
desetljeća, mladim je ljudima ulazak na tržište bitno olakšan
pripravničkim stažom. Poticanje zapošljivosti i produktivnosti kod mladih
ključno je za njihov ulazak na tržišta rada. Iako su oni standardna pojava
na tržištima rada, češće upošljavanje pripravnika popraćeno je
zabrinutošću povezanom s obrazovnim sadržajem i radnim uvjetima koji se u
okviru pripravničkog staža pružaju. Kako bi se učinkovito olakšao
pristup zapošljavanju, pripravnički staž bi morao pružati kvalitetan
obrazovni sadržaj, primjerene uvjete rada i ne bi trebao biti zamjena
regularnom obliku zapošljavanja, samo uz manje troškove.
Nakon nekoliko poziva
Europskog parlamenta[1]
i Europskog Vijeća[2],
Komisija je u prosincu 2012. predstavila paket mjera za zapošljavanje mladih[3] te
započela drugu fazu savjetovanja sa socijalnim partnerima u pogledu
kvalitativnog okvira za pripravništvo[4]
(Quality Framework for Traineeships - QFT). Savjetovanja
Komisije[5]
o tom pitanju uz druge su studije i ankete otkrila spektar problema koji se
trenutačno tiču pripravništva u Europskoj uniji. Problemi se najviše
odnose na dva područja:
·
nedostatan obrazovni sadržaj (tj. pripravnicima se
dodjeljuju manje zahtjevni zadaci) i
·
nezadovoljavajući uvjeti rada (dugo radno
vrijeme, nezadovoljavajuća pokrivenost zdravstvenog osiguranja vezano za
zdravstvene i sigurnosne rizike, mala ili nikakva naknada troškova ili dohodak,
nejasan pravni položaj, produljeno trajanje pripravništva itd.).
Osim ta dva problema, zainteresirane strane
naglasile su i činjenicu da veliki broj pripravnika nije plaćen ili
je premalo plaćen‑ što može stvoriti problem jednakog pristupa[6] i vodi prema trendu
zamjene plaćenih radnika pripravnicima[7].
Pripravnicima se uz to ponekad i ne govori jasno da li će primati
plaću ili naknadu troškova, ili im se ne daju informacije o ključnim
radnim uvjetima poput zdravstvenog osiguranja i osiguranja od nesreće na
radnom mjestu ili prava na dopust.
Što je veća transparentnost s obzirom na
obrazovni sadržaj i radne uvjete pripravništva, tržište rada će biti
učinkovitije. Iz ankete Eurobarometra o pripravništvu provedenoj u 2013.
vidljivo je da bi se transparentnost s obzirom na radne uvijete u obavijestima
o slobodnim mjestima i oglasima za pripravnički staž mogla poboljšati.
Regulatorni okviri država članica, a
posebno strogost njihovih propisa uvelike se razlikuju u pojedinim državama
članicama kao i vrste pripravničkog staža. U nekim državama
članicama ne postoji pravna definicija pripravničkog staža. Iako je
trenutačna neusklađenost propisa i nepostojanje kriterija kvalitete u
općoj uporabi znatna, zajedničko shvaćanje pripravništva i
njegovih minimalnih standarda mogu pridonijeti oblikovanju politika i
regulatornih pristupa u državama članicama. Konačno, dokazi pokazuju
da je broj transnacionalnih pripravništva vrlo nizak[8], usprkos vrlo
visokim stopama mobilnosti među studentima, primjerice u programu Erasmus.
Čini se da je to važna propuštena prilika za smanjenje nezaposlenosti
mladih putem mobilnosti: transnacionalna pripravništva mogla bi biti
ključni čimbenik za pomoć zapošljavanju mladih ljudi u drugoj
državi članici. Kvalitativni okvir za pripravništvo mogao bi na razini
EU-a pomoći pri rješavanju problema malog broja transnacionalnih
pripravništva. Njime bi se omogućilo zaobići ključnu prepreku
prekogranične mobilnosti, a to je nedostatak informacija u području
velike neusklađenosti propisa. Razvoj kvalitativnog okvira za
pripravništvo neophodan je za širenje EURES-a na pripravništva, kako je
zatražilo Europsko vijeće u svojim zaključcima[9] iz lipnja 2012.
Komisija je, kao odgovor na vrlo visoku stopu
nezaposlenosti mladih u više država članica i slijedom ranijih obaveza,
predložila Prijedlog za uspostavu Jamstva za mlade[10], koje je Vijeće
donijelo 22. travnja 2013.[11].
Jamstvom se poziva države članice da se pobrinu da svi mladi do 25
godina dobiju kvalitetno zaposlenje, nastavak obrazovanja i naukovanje ili
pripravnički staž najviše četiri mjeseca od početka
nezaposlenosti ili napuštanja formalnog obrazovanja. Uvjeti za kvalitetan
pripravnički staž ključni su za učinkovitu provedbu Preporuke.
U tom kontekstu, ovim prijedlogom Preporuke
Vijeća zahtjeva se da se izobrazbom olakša prijelaz od obrazovanja na
radno mjesto i tako osigura više prilika za zapošljavanje mladih. Prijedlogom
se utvrđuju smjernice kojima se može osigurati visoka kvaliteta obrazovnog
sadržaja i primjereni uvjeti rada. U prijedlogu se opisuje i na koji način
će Komisija podržati djelovanje država članica putem okvira za
financiranje Europske unije, razmjenom dobre prakse i nadzorom. Njime se
pokrivaju takozvana pripravništva „otvorenog tržišta”, tj. pripravništva
dogovorena između pripravnika i pružatelja pripravništva (poduzeće,
neprofitna organizacija ili vlada) bez uplitanja treće strane, koja se u
pravilu odrađuju nakon završetka studija i/ili u sklopu potrage za
zaposlenjem. Predložena preporuka ne odnosi se na pripravništva koja čine
dio akademskog ili strukovnog kurikuluma, ni na ona koja čine dio
obvezatnog pripravničkog staža (npr. u području medicine, arhitekture
itd.)
Prijedlog je popraćen ocjenom učinka
koja sadrži ishod konzultacija zainteresiranih strana, detaljnu analizu
problema u vezi s izobrazbom, raspravu o pravnim pitanjima i supsidijarnosti te
analizu mogućih načina rješavanja predmetnog problema.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA S
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
Javno savjetovanje
Komisija se savjetovala s nizom
zainteresiranih strana o problemima povezanim s pripravničkim stažom i
mogućim rješenjima.
Sindikati, nevladine organizacije,
organizacije mladih, obrazovne institucije i većina ispitanih pojedinaca
uglavnom su podržali inicijativu Komisije kao odgovor na javno savjetovanje
između travnja i srpnja 2012. Iako uglavnom podržavaju inicijativu, udruge
poslodavaca, gospodarske komore i države članice često su ukazivale
na potrebu da se održi dostatna prilagodljivost okvira uzimajući u obzir
raznolikost nacionalnih praksi.
Većina se ispitanika složila s analizom
Komisije (pisani sporazum o pripravničkom stažu, jasni ciljevi i obrazovni
sadržaj[12],
ograničeno trajanje, primjerena pokrivenost socijalnim osiguranjem itd.).
Poduzeća i neke udruge poslodavaca smatraju da pitanja naknade i socijalne
zaštite ne spadaju pod nadležnost EU-a.
Savjetovanje s socijalnim partnerima
Savjetovanje sa socijalnim partnerima u dvije
etape o inicijativi QFT-a održalo se između listopada 2012. i veljače
2013. Socijalni partneri ponovo su naglasili stavove koje su zauzeli na javnom
savjetovanja, dok su sindikati zagovarali jaču inicijativu, a poslodavci
bili zabrinuti zbog fleksibilnosti i opterećenja poslovanja. Međutim,
nisu pokrenuli pregovore o mogućem sporazumu prema članku 154.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
Dana 11. lipnja 2013., ETUC, BUSINESSEUROPE,
UEAPME i CEEP predstavili su Okvir djelovanja za zapošljavanje mladih (FoA),
koji nastao kao posljedica pregovora o socijalnom dijalogu uzimajući u
obzir namjeru Komisije da predloži Preporuku Vijeća za europski
kvalitativni okvir za pripravništvo. Socijalni partneri predviđaju
poduzimanje daljnjih zajedničkih aktivnosti prema Vijeću i Europskom
parlamentu temeljem nadolazećeg prijedloga Komisije za Preporuku
Vijeća o europskom QFT-u.
Mala i srednja poduzeća (MSP-i)
Između ožujka i lipnja 2013., provedena
je anketa za MSP-ove kako bi iz perspektive poslodavca istražila kvaliteta
pripravništva koje osiguravaju MSP-ovi i kako bi se ocijenila usklađenost
troškova mogućih mjera u QFT-u. Ukupno 914 MSP-ova odgovorilo je na
anketu. Anketom je istaknuta važnost pripravništva u stvaranju radnih mjesta u
MSP-ovima, budući da većina ispitanika (71,9 %) vide pripravništvo
kao način biranja budućih zaposlenika. Anketa je potvrdila i da
velika većina MSP-ova (9 od 10) nema problema s predloženim elementima
kvalitete.
Anketa Eurobarometera o pripravništvu
Anketa Eurobarometera provedena je u 27 država
EU-a i Hrvatskoj u svibnju 2013 kako bi se zabrinutost oko kvalitete
pripravništva izrazila u brojkama. Rezultati ove prve ikad ankete diljem
čitavog EU-a na temu uključuju:
·
potvrdu o raširenosti pripravništva: 46 %
anketiranih osoba od 18 do 35 godina pohađalo je najmanje jedno
pripravništvo;
·
jedno od tri pripravništva smatra se
nezadovoljavajućim, u smislu ili radnih uvjeta (25 % svih
pripravnika), obrazovnog sadržaja (18 %) ili oboje;
·
ključni čimbenik rijetkih
transnacionalnih pripravništva (9 % svih pripravništva) je nedostatak
informacija: 38 % onih koji se nisu odlučili na pripravništvo u inozemstvu
rekli su da je razlog manjak informacija o pravilima pripravništva u drugim
državama članicama.
Ekonometričkom analizom temeljenom na
rezultatima Eurobarometra ustanovljena je značajna korelacija između
kvalitete pripravništva i „ishoda zapošljavanja“.  Drugim riječima, oni
koji su pohađali pripravništvo niže kvalitete imaju znatno manju
mogućnost pronalaska zaposlenja nakon završetka pripravničkog staža.
Ocjena učinka
Sljedeća faza savjetovanja sa socijalnim
partnerima popraćena je analitičkim dokumentom[13] o problemima u vezi s
kvalitetom pripravništva u kojem su utvrđene mogućnosti politika koje
se mogu primijeniti kao rješenje.
Ovaj dokument je prethodno proširen u 2013.
godini kako bi činio punopravnu ocjenu učinka (IA)[14] s prethodno neobjavljenim podacima o broju i kvaliteti pripravništva, i
novim dokazom o povezanosti između kvalitete i izgleda za zapošljavanje.
Ocjenom učinka određuju se i analiziraju mogućnosti politika za
povećanje udjela kvalitetnih pripravništva, naročito izdavanjem
standarda „najbolje prakse“ i poticanjem poslodavaca da ne nude pripravništva
koje ne zadovoljavaju standarde kvalitete. U ocjeni se analiziraju i nove
prijedlozi o transparentnosti kako bi se mladima olakšala provjera kvalitete
pripravništva.
U ocjeni se ispituju
četiri različite mogućnosti uz osnovni scenarij:
·
postavljanje web stranice s informacijama;
·
dobrovoljno uspostavljanje kvalitete;
·
prijedlog Preporuke Vijeća; i
·
prijedlog Direktive.
U ocjeni se
zaključuje da je najučinkovitija i najusklađenija mogućnost
da se prijedlog Komisije za Preporuku Vijeća o QFT-u prenese na nacionalnu
praksu i/ili nacionalni pravni sustav od strane država članica.
Ocjenom se preporučuje državama
članicama da se pobrinu da je zaključak pisanog sporazuma o
pripravničkom stažu obavezan. Sporazum bi
uključivao informacije o obrazovnim ciljevima pripravničkog staža,
radnim uvjetima, plaći ili naknadi ili izostanku obje, pravima i obavezama
prema primjenjivom zakonodavstvu EU-a i nacionalnom zakonodavstvu, kao i
trajanju pripravništva.
Dodatnim zahtjevima za transparentnost
poticala bi se kvalitetna pripravništva i/ili obeshrabrivala pripravništva koje
ne zadovoljava standarde kvalitete.
Oglasi za radna mjesta za pripravništva morali
bi, prema najboljoj mogućnosti, pružati informacije o tome je li
pripravništvo plaćeno ili ne, i ako jest, o kojem se iznosu naknade troškova/dohotka
radi. Nadalje, pružatelje pripravništva traži se da otkriju koliko je
pripravnika dobilo ponudu za zaposlenje nakon završetka njihovog
pripravničkog staža.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna osnova
Pravna osnova ovu inicijativu su članci
su 153., 166. i 292. UFEU-a. Prema članku 292. UFEU-a Vijeće može
donijeti preporuke na temelju prijedloga Komisije u područjima nadležnosti
EU.
U skladu s člankom 153. UFEU-a, Unija
podržava i nadopunjava aktivnosti država članica u području,
između ostalog, uvjeta rada, socijalne sigurnosti i zaštite radnika kao i
uključivanje osoba isključenih iz tržišta rada koje se bore sa
socijalnom izolacijom. U skladu sa sudskom praksom Suda pripravništva koja se
plaćaju obuhvaćena su člankom 153.
Kako bi bila obuhvaćena i pripravništva
koja se ne plaćaju, dodan je članak 166. UFEU-a kao dodatna pravna
osnova. Sukladnoj toj odredbi, Unija provodi politiku
strukovnog osposobljavanja koja podržava i nadopunjava aktivnost države
članice, istovremeno u potpunosti poštujući odgovornost države
članice za sadržaj i organizaciju strukovnog osposobljavanja.
Stoga, ovisno o tome
plaća li se pripravništvo ili ne, primjenjivat će se članak 153.,
odnosno članak 166. UFEU-a.
Odredbe članka 153. UFEU-a ne primjenjuju
se na dohodak, prema članku 153., stavku 5. UFEU-a. Međutim,
posljednja provedba ne sprječava rješavanje problema u vezi
transparentnosti plaćanja, preporukom da pisani sporazum o
pripravničkom stažu jasno navodi hoće li ili pripravnik biti
plaćen ili ne.
Može se napraviti usporedba s drugim
instrumentima EU-a poput Direktive 91/533/EEZ, o obavezi poslodavca da
obavijesti zaposlenika o uvjetima primjenjivim na ugovor ili radni odnos. U
članku 2. te Direktive utvrđeno je da:
1. Poslodavac je obavezan je obavijestiti zaposlenika...o
ključnim aspektima ugovora ili radnog odnosa.
2. Podaci iz...obuhvaćaju u najmanju
ruku sljedeće:
(h) početni osnovni iznos, druge
sastavne elemente i učestalost plaćanja dohotka na koji zaposlenik
ima pravo…'[15]
Slično tome, prijedlog Direktive o
uvjetima ulaska i boravka državljana trećih zemalja u okviru transfera
unutar korporacije[16]
obraća se problemu plaćanja kao dijelu pisma zaduženja od poslodavca
ili dijelu ugovora.
Izobrazba je središnji
cilj politike zapošljavanja i obrazovanja EU-a. Ona je i važan dio slobode
kretanja osoba prema članku 45. UFEU-a - temeljne slobode zaštićene
Ugovorom. S obzirom na transnacionalno obilježje pripravništva, zasebnim
djelovanjem pojedinačnih država članica ne postižu se ciljevi
predložene inicijative - sveobuhvatno poboljšanje kvalitete pripravništva koje
se provode u EU-u.
Konačno, Povelja o
temeljnim pravima Europske unije sadrži i brojna prava i slobode koja mogu biti
relevantne za buduće mjere koje se tiču pripravništva, posebno
članak 21. (nediskriminacija), članak 29. (pravo pristupa službama za
zapošljavanje), članak 31. (pravedni radni uvjeti) i članak 32.
(zabrana dječjeg rada i zaštita mladih na radnom mjestu).
Supsidijarnost
Načelo supsidijarnosti primjenjuje se ako prijedlog ne ulazi pod
isključivu nadležnost Unije.
U slučaju
pripravništva, rješenje koje se primjenjuje na čitavi EU pruža nekoliko
prednosti:
(1)
Smjernice o kvaliteti koje su donijela ili
predložila različita tijela u različitim državama članicama
općenito ukazuju na slične elemente koji bi trebali biti presudni za
poboljšanje kvalitete pripravništva. To pokazuje da presudni standardi
kvalitete za pripravništva ne trebaju biti temeljno različiti s obzirom na
nacionalne prakse i lokalne uvjete.
(2)
Rješenje koje bi se primjenjivalo na čitavi EU
bilo bi korisno s obzirom na mobilnost pripravnika. Mladi ljudi lakše bi
prihvatili pripravništvo u drugoj državi ukoliko bi standardi ili pravila
davali jasnu sliku onoga što ih očekuje.
(3)
Iskustvo je pokazalo kako bi se, vezano za probleme
koordinacije, definicija međunarodno prihvaćenih standarda kvalitete
stvorila lakše kad bi nadnacionalne institucije prihvatile koordinacijsku ulogu
i uloga pružanja podrške
Države članice mogu pojedinačno
donijeti mjere za poboljšanje kvalitete pripravništva, međutim više su
puta pozivali Komisiju da donese QFT (vidjeti zaključke triju nedavno
održanih sjednica Europskoga vijeća: prosinac 2012., veljača 2013. i
lipanj 2013.).
U situaciji u kojoj se regulatorni okviri
razilaze, bilo bi korisno odrediti zajedničke stavove u pogledu definicije
pripravničkog staža i njegovih minimalnih standarda. Time bi se lakše
oblikovali regulatorni pristupi država članica jer se predloženi standardi
moraju provesti putem posebnog regulatornog pristupa. Na taj bi način EU mogao
pružiti konkretnu potporu državama članicama u provedbi smjernice za
zapošljavanje br. 8 iz strategije Europa 2020., a posebice „donošenjem
planova pomoći mladima, posebno onima koji nisu zaposleni te nisu u fazi
obrazovanja ili osposobljavanja kako bi pronašli prvi posao, stekli radno
iskustvo ili se dalje obrazovali i osposobljavali, postali naučnici, te
brzim intervencijama kod nezaposlenosti mladih“. Time bi se apostrofirala jedna
ključna prepreka prekograničnoj mobilnosti – manjak informacija u području
velike regulatorne rascjepkanosti – a Preporuka bi pomogla u potpori kroz
Easmus+[17]
i daljnji razvoj EURES-a[18].
Proporcionalnost
Preporuka Vijeća
omogućava strogo poštivanje načela proporcionalnosti:  Države
članice koje su u svoje zakonodavstvo ili nacionalne prakse već uvele
predložena osiguranja i elemente kvalitete ne trebaju djelovati. Države
članice slobodne su procijeniti je li razborito izaći izvan granica
predloženog QFT-a, uglavnom kako bi zaobišle pitanje minimalnog dohotka, o
kojem se u QFT-u ne govori.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Nije značajno.
5.           ELEMENTI MOGUĆNOSTI
Nije značajno.
2013/0431 (NLE)
Prijedlog
PREPORUKE VIJEĆA
o kvalitativnom okviru za pripravništvo
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 153., 166., i 292.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Krizom su naročito
pogođeni mladi. Stope nezaposlenosti mladih dosegle su povijesne vrhunce
posljednjih godina u nekoliko država članica, bez ikakvog pokazatelja
skorog smanjenja. Poticanje mogućnosti zapošljavanja i produktivnosti
mladih ljudi ključno je za njihov ulazak na tržište rada.
(2)       Olakšavanje prijelaza iz
obrazovanja u zapošljavanje ključno je za poboljšanje prilika za
zapošljavanje za mlade na tržištu rada. Nužno je poboljšati obrazovanje mladih
i olakšati njihovo zapošljavanje kako bi se postigao glavni cilj strategije
Europa 2020. od 75 % zaposlenih u dobnoj skupini 20 – 64 godina. U
smjernici br. 8. politika zapošljavanja država članica države članice
poziva se da donesu „planove pomoći mladima, posebno onima koji nisu
zaposleni te nisu u fazi obrazovanja ili osposobljavanja kako bi pronašli prvi
posao, stekli radno iskustvo ili se dalje obrazovali i osposobljavali, postali
naučnici, te brzim intervencijama kod nezaposlenosti mladih“[19].

(3)       Tijekom posljednja dva
desetljeća, mladima je ulazak na tržište bitno olakšan pripravničkim
stažem.
(4)       Socioekonomski troškovi
nastaju ako pripravništva, posebno ona koja se ponavljaju, zamjene regularno
zaposlenje, naročito na početnim pozicijama koje se obično nude
mladim osobama. Štoviše, pripravništva loše kvalitete, posebno ona s malo
obrazovnog sadržaja, ne vode do značajnih pojačanja produktivnosti
niti donose pozitivne učinke. Društveni troškovi odnose se i na
neplaćena pripravništva koja mogu ograničiti mogućnosti
zapošljavanja osoba u nepovoljnom položaju.
(5)       Postoji dokaz da su kvaliteta
pripravništva i ishod zapošljavanja povezani. Važnost pripravništva u
olakšavanju prijelaza na zapošljavanje ovisi o njihovoj kvaliteti u smislu
sadržaja obrazovanja i radnih uvjeta. Kvalitetna pripravništva izravno
povećavaju produktivnost, olakšavaju usklađivanje za izobrazbe i
promiču mobilnost, uključuju troškove usklađivanja za legitimne
izobrazbe i traženje izobrazba, za poduzeća i za mlade osobe.
(6)       Preporuka Vijeća o
uspostavljanju Jamstva za mlade[20]
poziva države članice da se pobrinu da svi mladi do 25 godina prime
kvalitetno zaposlenje, nastavak obrazovanja i naukovanje ili pripravnički
staž najviše četiri mjeseca od početka nezaposlenosti ili napuštanja
formalnog obrazovanja.
(7)       Očito je iz raznih
studija i anketa da problemi kvalitete utječu na značajni dio
pripravništva, najaviše kada nijedna ustanova za obrazovanje i pripravništvo
nije odgovorna za obrazovni sadržaj i radne uvijete pripravništva (tzv.
pripravništva „otvorenog tržišta“).
(8)       Dokazi pokazuju da se
značajnom dijelu pripravnika daju manje zahtjevi zadaci bez
zadovoljavajućeg obrazovnog sadržaja. Kvalitetnom pripravništva mora se
pružiti solidan i značajan obrazovni sadržaj, posebno određivanjem
specifičnih vještina koje se stječu, nadgledanjem pripravništva i
mentorstvom pripravnika kao i praćenjem njegovog/njezinog napretka.
(9)       Postoje problemi i u odnosu
na uvjete rada, odnosno dugi radni dan, socijalno osiguranje od zdravstvenih
rizika i nesreće na radnom mjestu, niski dohodak i/ili mala naknada
troškova ili njihov izostanak, nejasnoće u pravnim sustavima i produljeno
trajanje pripravništva.
(10)     Pripravništvo je diljem Unije
trenutno regulirana na vrlo različite načine. Kada se primjenjuje
regulacija, ona pruža različite elemente kvalitete ili različite
provedbe prakse, dok u nekim državama članicama i sektorima pripravništva
i dalje nisu regulirana. Značajni dio pružatelja pripravništva koriste
pripravnike za neplaćeni rad ili rad uz manje troškove, što je često
uzrokovano nedostatkom regulacijskog okvira ili instrumenta, ili manjkom
transparentnosti s obzirom na radne uvjete pripravništva i njihove obrazovne
sadržaje.
(11)     Kvalitativnim okvirom za
pripravništvo podržava se poboljšanje radnih uvjeta i obrazovnog sadržaja
pripravništva. Zaključak pisanog sporazuma o pripravničkom stažu koji
utvrđuje obrazovne ciljeve, primjerene radne uvjete, prava i obaveze i
razumno trajanje pripravništva sačinjava glavni element kvalitativnog
okvira za pripravništvo.
(12)     Nedostatak informacija jedan
je od uzroka loše kvalitete pripravništva i puno je rašireniji problem u vezi s
pripravništvom nego s stvarnim zapošljavanjem. Zahtjevi za povećanom
transparentnosti oglasa ili obavijesti slobodnih mjesta za pripravnički
staž pomogli bi poboljšati radne uvjete i potaknuti prekograničnu
mobilnost.
(13)     Socijalni partneri igraju
ključnu ulogu u izradi, provedbi i nadzoru politike i programa izobrazbe.
Suradnja između socijalnih partnera i odgovarajućih vlasti može
pružiti mladima ciljane informacije o raspoloživim prilikama za zapošljavanje i
vještinama potrebnim na tržištu rada, kao i o pravima i odgovornostima
pripravnika. Uz to, socijalni partneri mogu imati ulogu u olakšavanju provedbe
QFT-a, naročito objašnjavanjem i davanjem na raspolaganje jednostavnog i
sažetog modela sporazuma o pripravničkom stažu, osobito za upotrebu od
strane mikro poduzeća koji je skrojen prema njihovim potrebama. U njihovom
Okviru djelovanja za zapošljavanje mladih od srpnja 2013. europski su socijalni
partneri primili na znanje namjeru Komisije da predloži Preporuku Vijeća o
europskom kvalitativnom okviru za pripravništvo te su najavili kako će
podržati države članice u njihovim naporima da poboljšaju kvalitetu
pripravništva.
(14)     Jedan od izazova je
povećanje prekogranične mobilnosti pripravnika u Uniji kako bi se
potaklo stvaranje pravog europskog tržišta rada. Postojeće razlike u
uređenju predstavljaju prepreku razvoju prekogranične mobilnosti
pripravnika. Štoviše, u nekim slučajevima, administracijske i pravne
prepreke prekograničnoj mobilnosti pripravnika utječu na nekoliko
država članica koje primaju pripravnike. Kvalitativnim okvirom za
pripravništvo olakšava se pristup transnacionalnim preporukama.
(15)     Razvojem kvalitativnog okvira
za pripravništvo doprinosi se transparentnosti. Osim toga, podržava se širenje
EURES-a na pripravništva i na taj način olakšava mobilnost i pomaže
poduprijeti mobilnost pripravnika koju pruža Erasmus+.
(16)     Programi koji nude i
promiču pripravništva za mlade mogu tražiti financijsku potporu Europskih
fondova. Uz to, Inicijativom za zapošljavanje mladih podržava se pripravništvo
u kontekstu Jamstva za mlade, ciljajući na mlade iz područja Unije
koja su najviše pogođena nezaposlenošću mladih i koju sufinancira
Europski socijalni fond (ESF) 2014-20. Inicijativa za zapošljavanje mladih i
ESF mogu se iskoristiti kako bi se povećao broj i kvaliteta planova za
pripravništva država članica. To uključuje moguće povećanje
troška pripravništva uključujući, pod određenim uvjetima, i
povećanje dijela naknade. Nadalje, u okviru njih mogu se izdvojiti
sredstva za druge oblike izobrazbi za mlade osim pripravništva, primjerice za
jezične tečajeve.
(17)     Komisija je pokrenula posebno
Program tehničke pomoći ESF-a kojim se pomaže državama članicama
da uspostave planove za pripravništvo uz podršku ESF-a. Ovaj Programom
tehničke pomoći ESF-a pružaju se strateški i operativni savjeti i
savjeti o politikama nacionalnim i regionalnim vlastima uzimajući u obzir
uspostavu novih planova za pripravništvo ili modernizaciju postojećih
planova.
(18)     Vijeće je u svojoj
Rezoluciji o strukturiranom dijalogu o zapošljavanju mladih u svibnju 2011.
izjavilo da „je kvalitativni okvir za pripravništvo potreban kako bi se
osigurala obrazovna vrijednost takvog iskustva”.
(19)     Zaključci Vijeća iz
lipnja 2011. o „Promicanju zapošljavanja mladih u svrhu postizanja ciljeva
strategije Europa 2020.“ pozivaju Komisiju da „pruži smjernice o uvjetima
visoke kvalitete pripravništva u kvalitativnom okviru za pripravništvo“[21].
(20)     Europski parlament je u lipnju
2012., u svojoj „Rezoluciji o oporavku s visokim stupnjem zaposlenosti“[22]  pozvao Komisiju da
predstavi što je prije moguće „prijedlog za Preporuku Vijeća o
kvalitativnom okviru za pripravništvo“ i da definira „minimalne standarde za
potporu i prihvaćanje prijedloga o pripravništvu visoke kvalitete“.
(21)     Europsko Vijeće je na
sjednici od lipnja 2012. pozvalo Komisiju da ispita mogućnost širenja
portala EURES na pripravništva.[23]
(22)     U skladu s zaključcima
Europskog Vijeća iz prosinca 2012. poziva se Komisija da „ubrzano
završi kvalitativni okvir za pripravništvo“
(23)     U paketu mjera za
zapošljavanje mladih od prosinca 2012. Komisija je pokrenula konzultacije
QFT-u. Socijalni partneri EU-a su u svom odgovoru obavijestili Komisiju da nisu
htjeli pokrenuti pregovore za autonomni sporazum prema članku 154. UFEU-a[24].
(24)     U lipnju 2013. Europsko
Vijeće je ponovno potvrdilo da bi  „kvalitativni okvir za pripravništvo
trebao biti uspostavljen početkom 2014.“
(25)     Kvalitativni okvir važna je
referentna točka za određivanje ponude pripravništva dobre kvalitete
prema Preporuci Komisije o uspostavljanju Jamstva za mlade.
(26)     Sukladno Godišnjem pregledu
rasta iz 2014.[25]
„potrebno je olakšati prijelaz iz škole na posao, vodeći posebno
računa o tome da se poveća dostupnost kvalitetnijih pripravništva i
naukovanja.”
(27)     U svrhu ove Preporuke,
pripravništva su shvaćena kao ograničeno razdoblje radne prakse,
dogovoreno između pripravnika i pružatelja pripravništva bez
uključivanja treće strane, a koje uključuje element učenja
s ciljem stjecanja praktičnog iskustva prije prelaska na pravo radno
mjesto (pripravništva „otvorenog tržišta”).
(28)     Ovom bi se Preporukom trebala
obuhvatiti sva pripravništva „otvorenog tržišta” bez obzira plaćaju li se
ili ne.
(29)     Ovom se Preporukom ne
obuhvaćaju stručne radne prakse koje su dio akademskog kurikuluma,
formalnog obrazovanja ili tečaja osposobljavanja. Pripravništva čiji
je sadržaj reguliran nacionalnim zakonom i čije je pohađanje uvjet za
stjecanje sveučilišne diplome ili za pristup određenoj profesiji
(npr. u okviru studija medicine, arhitekture) nisu obuhvaćene ovom
Preporukom.
OVIME PREPORUČUJE DRŽAVAMA
ČLANICAMA DA:
(1)
poboljšaju kvalitetu pripravništva „otvorenog
tržišta”, posebno s obzirom na obrazovni sadržaj i radne uvjete, s ciljem
olakšavanja prijelaza mladih osoba s obrazovanja na posao donošenjem unutar
svojeg zakonodavstva ili nacionalne prakse slijedeća načela za
kvalitativni okvir za pripravništvo:
Zaključak o pisanom sporazumu o
pripravničkom stažu
(2)
zahtijevaju da se pripravnički staž temelji na
pisanom sporazumu zaključenom prije pripravništva između pripravnika
i pružatelja pripravništva;
(3)
osiguraju da sporazumi o pripravničkom stažu
ukazuju na obrazovne ciljeve, radne uvjete, pitanje osiguravanja dohotka ili
naknade pripravniku od strane pružatelja pripravništva, prava i obaveze
uključenih strana prema primjenjivom zakonodavstvu Unije i nacionalnom
zakonodavstvu, kao i na trajanje pripravništva, kako je navedeno u preporukama 4
– 12;

Ciljevi učenja
(4)
promiču najbolju praksu s obzirom na ciljeve
učenja kako bi se pomoglo mladima da steknu praktično iskustvo i
primjerene vještine; zadaci koji se dodjeljuju pripravnicima trebali bi
omogućiti postizanje ovih ciljeva;
(5)
ohrabriti pružatelje pripravništva da odrede
mentora za svakog pripravnika koji će ga voditi kroz dodijeljene zadatke i
nadzirati njezin/njegov napredak;

Radni uvjeti
(6)
osiguraju poštivanje prava pripravnika u skladu s
primjenjivim  zakonodavstvom Unije i nacionalnom zakonodavstvu, kao i njihovi
radni uvjeti, uključujući primjenjiva ograničenja za
najveći broj tjednih radnih sati, najmanja dnevna i tjedna razdoblja
odmora i najmanji broj dana za odmor.
(7)
zahtijevaju od pružatelja pripravništva da razjasne
pokrivenost zdravstvenog osiguranja i osiguranja od nesreće na radnom
mjestu te bolovanja;
(8)
osiguraju da sporazum o pripravničkom stažu
jasno ukazuje da li je određivanje dohotka i/ili naknade troškova
primjenjivo, i ako jest, koji je njihov iznos.

Prava i obaveze
(9)
osiguraju da sporazum o pripravničkom stažu
propisuje prava i obaveze pripravnika i pružatelja pripravništva,
uključujući prema potrebi pravilo o povjerljivosti i pravo na
intelektualno vlasništvo pružatelja pripravništva

Razumno trajanje
(10)
ograniče razumno trajanje pripravništva koje u
pravilu ne prelazi šest mjeseci, osim u slučajevima kada je produljenje
opravdano, primjerice kod programa obuke za zapošljavanje unutar organizacije,
ili kada se radi o pripravništvu koja se pohađa u drugoj državi
članici;
(11)
razjasne okolnosti i uvjete prema kojima
pripravništvo može biti produljeno ili obnovljeno nakon što je prvotni sporazum
o pripravničkom stažu istekao;
(12)
potiču praksu navođenja u sporazumu o
pripravničkom stažu da i pripravnik i pružatelj pripravništva mogu
okončati pripravnički staž pisanom obavijesti dva tjedna unaprijed;

Pravilno priznanje pripravništva
(13)
potiču pružatelje pripravništva da potvrdom ili
pismom preporuke potvrde znanje, vještine i sposobnosti stečene tijekom
pripravničkog staža;

Zahtjevi transparentnosti
(14)
osiguraju da pružatelji pripravništva navode u
svojim obavijestima i oglasima za slobodna mjesta informacije o uvjetima
pripravništva, posebno primjenjuje li se određivanje dohotka i/ili naknade
troškova i socijalna pokrivenost, i osiguraju da službe za zapošljavanje
primjenjuju zahtjeve transparentnosti i pružaju odgovarajuće profesionalno
usmjerenje;

Socijalni partneri
(15)
promiču aktivno sudjelovanje socijalnih
partnera u provedbi kvalitativnog okvira za pripravništvo
Prekogranična pripravništva
(16)
olakšaju prekograničnu mobilnost pripravnika u
Europskoj uniji inter alia, pojašnjavanjem nacionalnog pravnog okvira za
pripravništva otvorenog tržišta i uspostavljanje jasnih pravila o primanju
pripravnika iz, i slanja pripravnika u, druge države članice i smanjenjem
administrativnih formalnosti;
(17)
promiču upotrebu proširene EURES mreže i
razmjene informacija o pripravništvu putem EURES portala i poticati službe za
zapošljavanje da postave informacije o slobodnim mjestima za pripravnički
staž na portalu EURES-a;

Upotreba Europskih strukturnih i investicijskih fondova
(18)
iskoriste Europske strukturne i investicijske
fondove, tj. Europski socijalni fond i Europski fond za regionalni razvoj u
sljedećem programskom razdoblju 2014. - 2020. te prema potrebi Inicijativu
zapošljavanja mladih u svrhu povećanja broja i kvalitete pripravništva,
uključujući putem učinkovitih partnerstava sa svim
odgovarajućim zainteresiranim stranama;

Provedba kvalitativnog okvira za pripravništvo
(19)
provedu kvalitativni okvir za pripravništvo što je
prije moguće, najkasnije do kraja 2014.;
(20)
odrede javnu vlast koja vodi provedbu i komunicira
Komisiji na koji se način QFT-i provode;
(21)
promiču aktivno sudjelovanje službi za
zapošljavanje, obrazovnih institucija i pružatelja pripravništva u provedbi
kvalitativnog okvira za pripravništvo;

NAPOMINJE DA KOMISIJA NAMJERAVA:

(22)
održavati blisku suradnju s državama
članicama, socijalnim partnerima i drugim zainteresiranim stranama s
obzirom na brzu provedbu ove Preporuke;
(23)
nadzirati provedbu kvalitativnog okvira za
pripravništvo slijedom ove Preporuke i analizirati utjecaj politika na snazi;
(24)
izvješćivati o napretku u provedbi Preporuke
na temelju informacija iz država članica;
(25)
surađivati s državama članicama,
socijalnim partnerima, službama za zapošljavanje i organizacijama mladih i
pripravnika u svrhu promicanja ove Preporuke;
(26)
poticati i podržavati države članice,
uključujući promicanje razmjene najboljih praksi između njih,
iskoristiti Europski socijalni fond i Europski regionalni razvojni fond i druge
europske fondove za programsko razdoblje 2014. - 2020. u svrhu povećanje
broja i kvalitete pripravništva;
(27)
nastaviti s naporima da se poveća broj ponuda
za transnacionalna pripravništva pod programom Erasmus+;
(28)
raditi zajedno s državama članicama prema
uključenju pripravništva u EURES i postaviti web-stranicu o
nacionalnim pravnim okvirima za pripravništva.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               COM(2012) 727 završna verzija, 5.12.2012.
[2]               COM(2012) 728 završna verzija, 5.12.2012.
[3]               EP 2009/2221(INI), 6.7.2010. i Rezolucija 2012/2647(RSP).
[4]               Zaključci Europskog vijeća od prosinca 2012.,
veljače 2013. I lipnja 2013.
[5]               SWD(2012) 407 završna verzija, 5.12.2012.
[6]               Prema izvješću o Minimalnim nacionalnim dohocima (2011)
Komisije za niska primanja Ujedinjene Kraljevine, pripravništvo sve
češće navodi se kao preduvjet za zapošljavanje.
[7]               Komisija za niska primanja Ujedinjene Kraljevine u izvješću
iz 2013. navodi “široko raširenu praksu neplaćanja minimuma za položaje
koji djeluju kao zaposlenje”.
[8]               Anketa Eurobarometra provedena 2013. pokazuje da je samo
9 % pripravništva održano u inozemstvu.
[9]               www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/ec/131388.pdf
[10]             COM(2012) 729 završna verzija, 5.12.2012.
[11]             Preporuka Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade; 2013/C
120/01; 22.4.2013.
[12]             Obrazovni sadržaj, između ostalog, može obuhvatiti
početnu izobrazbu, jasno objašnjenje/opis rada organizacije i glavnih
problema u tom sektoru i dodjeljivanje mentora da prati rad pripravnika i
usmjeri ga.
[13]             SWD(2012) 407 završna verzija, 5.12.2012.
[14]             SWD(2013) 495 završna verzija, 4.12.2013.
[15]             Člankom 3. iste Direktive zahtjeva se da su
informacije na raspolaganju zaposlenicima u pisanom obliku, ne kasnije od 2
mjeseca od zapošljavanja.
[16]             COM(2010) 378 završna verzija, 13.7.2010.
[17]             Od 1. siječnja 2014. Erasmus+ postat će novi
program EU-a za financiranje u području obrazovanja, osposobljavanja,
mladih i sporta. imat će novu, moderniziranu strukturu koja će
obuhvaćati trenutačne programe financiranja u sektoru,
uključujući program cjeloživotnog učenja (programi Comenius,
Leonardo, Erasmus, Grundtvig i Transversal), program Mladi na djelu, Jean
Monnet, Tempus i Erasmus Mundus.
[18]             EURES je mreža za suradnju između Europske komisije i
javnih službi za zapošljavanje u državama članicama. Portalom EURES-a
pruža radnicima, zaposlenicima, a uskoro i pripravnicima i pružateljima
pripravništva informacije o poslovima, pripravništvima i mogućnostima
učenja u čitavoj Europi.
[19]             Odluka Vijeća o Smjernicama
politika zapošljavanja država članica; 2010/707/EU; 21.10.2010.
[20]             Preporuka Vijeća o uspostavi Jamstva za mlade; 2013/C
120/01; 22.4.2013.
[21]             Zaključci Vijeća 11838/11 ‘Promicanje
zapošljavanja mladih u svrhu postizanja ciljeva strategije Europa 2020.’ od 17.6.2011.
[22]             Rezolucija 2012/2647(RSP).
[23]             EUCO 76/12 od 28/29. lipnja 2012.
[24]             COM(2012) 727 završna verzija, 11.12.2012.
[25]             COM(2013) 800 završna verzija, 13.11.2013.