               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.9.2015.
            COM(2015) 447 final
            2015/0204(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom

               OBRAZLOŽENJE

               1.
                     KONTEKST PRIJEDLOGA

               Vijeće i Komisija usuglasili su se oko zajedničke izjave priložene Zapisniku Vijeća od 26. svibnja 2014. kad je donesen zakonodavni paket o vlastitim sredstvima, koji se sastoji od Odluke 335/2014 o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (Odluka o vlastitim sredstvima), Uredbe br. 608/2014 o utvrđivanju provedbenih mjera i Uredbe br. 609/2014 o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom.

               Odluka o vlastitim sredstvima ključni je pravni instrument za utvrđivanje glavnih elemenata sustava kao što je popis vlastitih sredstava i gornjih granica odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i plaćanja (iz čega proizlazi visina proračuna Unije). Provedbene mjere za sustav vlastitih sredstava proizlaze iz dvaju članaka Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU):

               –Novouvedena Uredba br. 608/2014 o utvrđivanju provedbenih mjera temelji se na članku 311. stavku 4. UFEU-a (uvedenom Ugovorom iz Lisabona) te trenutačno sadržava pravila o izračunu i izradi godišnjeg salda te mjerama kontrole i nadzora.

               –Uredba br. 609/2014, preinaka Uredbe br. 1150/2000, temelji se na članku 322. stavku 2. UFEU-a koji se odnosi na pravila o stavljanju vlastitih sredstava na raspolaganje i mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom. Sadržava praktične postupke u pogledu utvrđivanja tradicionalnih vlastitih sredstava, čuvanja popratnih dokumenata, upravne suradnje, primjenjive stope za vlastita sredstva koja se temelje na BND-u, računa koje je potrebno voditi za vlastita sredstva, vremena stavljanja vlastitih sredstava na raspolaganje i njihova usklađivanja te odredbe u pogledu upravljanja gotovinom i nenaplativim iznosima.

               Obje Uredbe stupit će na snagu istog dana kao i Odluka 335/2014 nakon što tu Odluku odobre sve države članice u skladu sa svojim odgovarajućim ustavnim zahtjevima. Taj će se paket primjenjivati retroaktivno od 1. siječnja 2014.

               U prethodno navedenoj zajedničkoj izjavi od 26. svibnja 2014. Komisija se obvezala podnijeti prijedlog članka 12. Uredbe 609/2014 kako bi se omogućila revizija postupka za izračun kamata na iznose stavljene na raspolaganje sa zakašnjenjem. U izjavi se dalje navodi da se kamatnim stopama poštuje načelo proporcionalnosti te istovremeno osigurava nesmetano funkcioniranje sustava kako bi se zadovoljile potrebe za gotovinom.

               Osim na pravila o kamatnim stopama, taj prijedlog temeljen na članku 322. stavku 2. UFEU-a usmjeren je i na postupak godišnjeg usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u jer se najnovija izmjena, uvedena u kontekstu iznosa usklađenja iz 2014. koji predstavljaju presedan s obzirom na visinu tih iznosa, više neće primjenjivati nakon što Uredba br. 609/2014 stupi na snagu.

               Osim toga, predlažu se neka druga pojašnjenja i poboljšanja postojećih postupaka, uglavnom tehničke prirode. U njima se odražavaju najnovija iskustva i stečena znanja u pogledu računa za vlastita sredstava, upravljanja Komisijinim sredstvima pri državnim riznicama u prvom semestru, Komisijine (Eurostatove) procjene podataka o BND-u, utjecaja kaznenih istraga na određivanje i stavljanja na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava te izvješćivanja o nenaplativim iznosima tradicionalnih vlastitih sredstava.

               Razlozi za izmjene koje je Komisija predložila predstavljeni su u nastavku.

               2.
                     SADRŽAJ PRIJEDLOGA

               1. Računi Komisije za vlastita sredstva (članak 9. Uredbe br. 609/2014)

               (a) Određivanje subjekata nadležnih za otvaranje i vođenje računa:

               U skladu s člankom 9. Uredbe br. 609/2014 države članice trebaju voditi račun za vlastita sredstva na ime Komisije pri svojim državnim riznicama ili imenovati tijelo u tu svrhu. U praksi, sve države članice koje se nisu odlučile za državnu riznicu imenovale su nacionalnu središnju banku. Člankom 9. trebala bi se odražavati ta praksa tako da se njime odredi da je moguće imenovati samo središnje banke. Osim toga, time će se spriječiti izloženost proračuna EU-a potencijalnim financijskim rizicima povezanima s Komisijinim držanjem vlastitih sredstava na računima otvorenima u poslovnim bankama; tu je situacija potrebno izbjeći s obzirom na to da su ovom Uredbom Komisiji ograničene mogućnosti služenja sredstvima s računa za vlastita sredstva. Kako bi se osigurala dosljednost, ta se izmjena umeće i u članak 6. Uredbe br. 609/2014 koji se odnosi na knjiženje i izvještavanje te u članak 15. koji se odnosi na izvršenje platnih naloga.

               (b) Osigurati da se na račune za vlastita sredstva ne plaćaju naknade i negativne kamate:

               Navedene račune, koje su države članice otvorile na ime Komisije u skladu s člankom 9. Uredbe 609/2014 za potrebe polaganja vlastitih sredstava EU-a, potrebno je osloboditi ne samo plaćanja naknada, već i kamata (pozitivnih ili negativnih) sve dok ih Komisija ne bude trebala za plaćanje. Svrha je te odredbe spriječiti gubitke na štetu proračuna EU-a.

               S obzirom na odredbe članka 14. stavka 1. Uredbe br. 609/2014 kojima se ograničava mogućnost Komisije da se služi sredstvima u mjeri u kojoj je to potrebno za izvršenje proračuna, svaka naknada primijenjena na te račune bila bi jednaka smanjenju sredstava raspoloživih za proračun EU-a. U tom je smislu potrebno izbjegavati i negativne kamate jer imaju isti negativni učinak kao i naknade. Primjena naknada ili negativnih kamata na neke od računa Komisije isto bi tako imala za posljedicu nejednako postupanje prema državama članicama jer bi, u skladu s načelima solidarnosti i zajedničkog financiranja proračuna EU-a, druge države članice morale nadoknaditi taj gubitak sredstvima koja se temelje na BND-u. Stoga se predlaže da bi država članica na koju se to odnosi trebala u proračunu EU-a nadoknaditi sve naknade ili negativne kamate primijenjene na račun za vlastita sredstva koji je otvorila na ime Komisije u skladu s člankom 9. Uredbe 609/2014.

               Tom se izmjenom nadalje osigurava da na proračun EU-a ne utječe negativno Odluka 2014/337/EU (ESB/2014/23) Europske središnje banke od 5. lipnja 2014.
                  1
                kojom se određuju negativna kamatna stopa koja predstavlja obvezu plaćanja imatelja depozita relevantnoj nacionalnoj središnjoj banci (NSB), uključujući pravo tog NSB-a da na odgovarajući način tereti relevantni državni depozit ili slične odluke drugih središnjih banaka EU-a prema kojima se vlastita sredstva EU-a moraju čuvati u skladu s člankom 9. Uredbe br. 609/2014. Obvezom kompenzacije potrebno je osigurati da trošak svih negativnih kamata koje su već primijenjene na račune za vlastita sredstva u skladu s tom Odlukom ESB-a ne snosi proračun EU-a, to jest, da ga ne snose sve države članice. U tom je kontekst potrebno podsjetiti da Komisija do sad nije zatražila od država članica da remuneriraju račune za vlastita sredstva u slučaju pozitivnih stopa depozita ESB-a.

               (c) Dodatno pojašnjenje:

               Radi pravne sigurnosti potrebno je pojasniti da se računi za vlastita sredstva Komisije iz članka 9. mogu teretiti samo u skladu s uputama Komisije u slučajevima u kojima je neto iznos vlastitih sredstava koji dospijeva određenog datuma negativan (to jest, u slučajevima u kojima država članica treba primiti sredstva). Sva knjiženja na taj račun izvršavaju se u skladu s prethodnim načelom. To je izričito pojašnjenje već postojećih zahtjeva.

               2. Knjiženje mjesečnih dvanaestina vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u unaprijed (članak 10. stavak 3. Uredbe br. 609/2014)

               U skladu s člankom 10. stavkom 3. Uredbe 609/2014, ovisno o stanju gotovine u Uniji, za posebne potrebe plaćanja iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP), države članice mogu biti pozvane da do jednog ili dva mjeseca u prvom tromjesečju godine unaprijed knjiže mjesečne dvanaestine vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u.

               Zbog visokih mjesečnih plaćanja za Europski fond za jamstva u poljoprivredi (EFJP) i europske strukturne i investicijske fondove (ESIF) u prvim mjesecima godine, Komisija je posljednjih godina bila opetovano suočena s teškoćama u pravovremenom izvršenju svih plaćanja zbog privremenih manjaka sredstava iz državnih riznica u iznosu od najviše 6 milijardi EUR tijekom prvog semestra godine. Stoga bi u slučaju potrebe trebalo omogućiti knjiženje još jedne dvanaestine unaprijed u prvih šest mjeseci godine, uključujući i za plaćanje rashoda europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF). Tom bi se ograničenom dodatnom fleksibilnosti pomoglo Komisiji u ispunjenju regulatornih zahtjeva za plaćanja.

               3. Racionalizacija godišnjih usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u (članak 10. stavci 4. do 7. Uredbe br. 609/2014)

               U skladu s člankom 10. Uredbe br. 1150/2000 usklađenje vlastitih sredstva koja se temelje na PDV-u i BND-u provodi se svake godine prvog radnog dana u prosincu.

               Ta se usklađenja razlikuju svake godine te mogu biti pozitivna (od država članica zahtijevaju se dodatna plaćanja) ili negativna (iznosi se vraćaju državama članicama). U iznimnim okolnostima iznosi tih usklađenja mogu biti vrlo visoki. Obveza stavljanja na raspolaganje tih visokih iznosa može državama članicama predstavljati veliko financijsko opterećenje koje može prouzročiti snažan fiskalni pritisak, posebno krajem godine. Slično tome, s obzirom na to da je Komisija obvezna vratiti visoke iznose ako je ukupan iznos usklađenja negativan, to može dovesti do teške situacije u riznici u tom razdoblju godine.

               Kako je vidljivo iz podataka primljenih u rujnu/listopadu 2014., usklađenja mogu biti izuzetno visoka za vlastita sredstva koja se temelje na BND-u zbog većih revizija podataka o BND-u koje su države članice provele za prethodne godine.

               Vijeće je stoga na prijedlog Komisije 18. prosinca 2014. donijelo Uredbu 1377/2014 o izmjeni Uredbe 1150/2000
                  2
                kojom se državama članicama dopušta da retroaktivno od 30. studenoga 2014. u iznimnim okolnostima stave na raspolaganje usklađenja do prvog radnog dana u rujnu sljedeće godine.

               Uredba 1150/2000, kako je izmijenjena Uredbom 1377/2014, bit će stavljena izvan snage kad Uredba br. 609/2014 stupi na snagu, to jest, istog dana kad i Odluka o vlastitim sredstvima br. 335/2014 nakon što tu Odluku odobre sve države članice u skladu sa svojim odgovarajućim ustavnim zahtjevima. Stoga je ovom izmjenom potrebno riješiti i pitanje usklađenja za PDV i BND.

               Iako se predloženom izmjenom zadržava metoda izračuna, mijenja se vrijeme priopćavanja te datum dospijeća do kojeg usklađenja moraju biti stavljena na raspolaganje. Osim toga, rješava se pitanje visokih negativnih usklađenja.

               Države članice moraju Komisiji tijekom godine n dostaviti podatke o PDV-u i BND-u za godinu n - 1 i prethodne godine u skladu s člankom 7. stavkom 1. Uredbe br. 1553/89 i člankom 2. stavkom 2. Uredbe br. 1287/2003. Na temelju navedenog Komisija će izračunati usklađenja, a točni konačni iznosi bit će službeno priopćeni državama članicama u siječnju godine n + 1.

               Komisija bi istovremeno dostavila izračun prema kojem bi se ukupan iznos usklađenja preraspodijelio među državama članicama prema njihovom odnosnom udjelu u BND-u svih država članica („ključ BND-a”) proračuna za godinu n + 1
                  3
               . U tom pogledu neće biti daljnjih izmjena proračuna jer će se usklađenja preraspodijeliti automatski i bez odgode. To je veliko pojednostavnjenje postojećeg sustava.

               Razlika između pojedinačnog iznosa usklađenja PDV-a i BND-a za određenu državu članicu i rezultata preraspodjele za tu državu članicu knjiži se na račune za vlastita sredstva u skladu s člankom 9. prvog radnog dana u lipnju godine n + 1. Budući da će prema predloženom postupku države članice biti obaviještene dovoljno unaprijed, posebna pravila za iznose koji su izuzetno visoki ne bi više trebala biti potrebna. Novo vrijeme usklađenja PDV-a i BND-a više se neće podudarati s usklađenjem zbog nesudjelovanja u skladu s člankom 11. Uredbe br. 609/2014 za države članice koje ne sudjeluju u financiranju određenog djelovanja ili politike Unije. Za usklađenje zbog nesudjelovanja, čiji je financijski učinak ograničen
                  4
               , zadržava se postojeći datum dospijeća, to jest prvi radni dan u prosincu.

               Nacionalna računovodstvena pravila EU-a navedena su u Europskom sustava računa (ESA 2010.). U tim se pravilima na bilježenje ekonomskih tokova primjenjuje obračunsko načelo – „kada se stvori, pretvori ili izgubi ekonomska vrijednost ili kada se jave, pretvore ili ukinu potraživanja i obveze.” U skladu s ESA-om 2010. proračunski doprinosi koji se temelje na PDV-u i BND-u država članica bilježe se kao rashodi opće države, kao još jedan tekući transfer u okviru posebne kategorije D.76 koji utječu na državni deficit. Doprinosi vraćeni državama članicama EU-a prebijaju se s tim tekućim transferima. Bilježenje utjecaja usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u na rashode države potrebno je provesti u trenutku kad ti iznosi nepovratno utvrde i stoga postanu dospjeli. S obzirom na to da se predlaže da se ti iznosi nepovratno utvrđuju i da dospijevaju u godini n + 1, ta godina trebala bi biti relevantna za vođenje statistike usklađenja, kao i za potrebe Pakta o stabilnosti i rastu.

               4. Odgoda vremenskog ograničavanja podataka o BND-u u četvrtoj godini nakon određene financijske godine (članak 10. stavak 7. Uredbe br. 609/2014)

               Prema trenutačnim odredbama države članice trebale bi Komisiji dostaviti podatke o ukupnom BND-u i njegovim sastavnim dijelovima do 22. rujna svake godine (članak 2. stavak 2. Uredbe br. 1287/2003) dok se promjene BND-a mogu uzeti u obzir samo do 30. rujna četvrte godine nakon određene financijske godine. Stoga je razdoblje za procjenu svih promjena prenesenih u godini n + 4 u usporedbi s godinom n vrlo kratko. Kako bi se osiguralo da Odbor za BND još uvijek može provjeriti i potvrditi podatke o BND-u za godinu n, razdoblje ograničenja u skladu s člankom 10. stavkom 7. Uredbe br. 609/2014 potrebno je produžiti s 30. rujna na 30. studenoga godine n + 4.

               U skladu s tim minimalno razdoblje u skladu s člankom 3. Uredbe br. 609/2014 za čuvanje popratnih dokumenata koji se odnose na statističke postupke i osnovice iz članka 3. Uredbe br. 1287/2003 isto je tako potrebno produžiti s 30. rujna na 30. studenoga godine n + 4.

               5. Racionalizacija strukture članka 10. Uredbe br. 609/2014

               Članak 10. Uredbe br. 609/2014 trenutačno sadržava devet stavaka i više od 20 podstavaka. Kako bi se poboljšala čitljivost, potrebno ga je podijeliti na tri zasebna članka, svakom je potrebno dati naslov, a stavke je potrebno numerirati kako je prikladno.

               6. Kamatna stopa (članak 12. Uredbe br. 609/2014)

               Kamatnom stopom iz članka 12. trenutačno su predviđeni osnovna stopa (glavna stopa ESB-a ili nacionalne središnje banke izvan europodručja za refinanciranje), fiksno godišnje uvećanje od 2 postotna boda i varijabilno uvećanje od 0,25 postotnih bodova za svaki mjesec kašnjenja. Stopa se primjenjuje na cijelo razdoblje kašnjenja.

               Budući da Komisija u tijeku uobičajenog izvršenja proračuna ne može prekoračiti dopušteni iznos na svojim računima, ključna je pravovremena uplata vlastitih sredstava. Postojeći sustav bio je ključan u osiguravanju da se vlastita sredstva potrebna za izvršenje proračuna stave na raspolaganje pravovremeno i u potpunosti
                  5
               . U revidiranim pravilima o kamatama potrebno je zadržati taj poticaj. Osim toga, potrebno je zadržati i jedinstvena pravila radi jasnoće i pravne sigurnosti.

               Kako bi se ojačalo nesmetano funkcioniranje sustava, odnosno uplaćivanje vlastitih sredstava pravovremeno i u potpunosti, fiksno uvećanje potrebno je povećati na 3,5 postotnih bodova (to je, među ostalim, stopa koja se primjenjuje na iznose koje je potrebno naplatiti u skladu s člankom 83. stavkom 2. točkom (b) Pravila za primjenu Financijske uredbe ako se obveza ne temelji na ugovoru o javnoj nabavi roba ili usluga). Time bi se trebalo osigurati da se plaćanja vlastitih sredstava ne uskraćuju ako su troškovi refinanciranja na tržištima novca niži od naplative kamate. Prijedlogom bi se osobito trebala spriječiti (kraća) kašnjenja u stavljanju na raspolaganje mjesečnih dvanaestina vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u koja trenutačno čine više od 80 % proračunskih prihoda EU-a.

               S druge strane, budući da bi postojeća pravila mogla dovesti do vrlo visokih kamatnih stopa za duga razdoblja kašnjenja, maksimalno godišnje uvećanje osnovne stope potrebno je ograničiti na 20 postotnih bodova pri čemu bi se uvećana stopa primjenjivala na cijelo razdoblje kašnjenja. Tim se ograničenjem osigurava proporcionalnost jer se nakon 5,5 godina kašnjenja kamatna stopa više neće uvećavati. Tom bi se izmjenom trebao riješiti najveći problem nekih država članica u pogledu pojedinačnih slučajeva vrlo visokih kamatnih stopa zbog dugih kašnjenja u području tradicionalnih vlastitih sredstava. Na temelju podataka o iznosima naplaćenih kamata u posljednjih pet godina, ograničenje na 20 postotnih bodova  de facto  bi rezultiralo smanjenjem kamata koje države članice duguju za više od 30 %.

               Nova pravila primjenjuju se na iznose vlastitih sredstava koji dospijevaju nakon stupanja na snagu predložene Uredbe. Međutim, kako bi se osigurao nesmetani prijelaz, ograničavanje kamatne stope primjenjuje se i u slučajevima kad Komisija ili države članice saznaju iznos vlastitih sredstava tek nakon stupanja na snagu predložene Uredbe. Na primjer, u slučaju u kojem je vlastita sredstva bilo potrebno staviti na raspolaganje 2010., ali su postala poznata tek nakon stupanja na snagu predložene Uredbe (npr. 2018.), primijenila bi se kamatna stopa u skladu s postojećim pravilima; međutim, uvećanje godišnje kamatne stope podlijegalo bi ograničenju na 20 postotnih bodova.

               Kako bi se izbjegle zabune, Komisija će pri slanju dopisa u kojima se traži plaćanje kamata nakon stupanja na snagu predložene Uredbe jasno navesti pravila o primjenjivim kamatama.

               7. Mogućnost oslobađanja države članice od financijske odgovornosti u slučajevima odgođenih knjiženja na račune ili odgođenog obavješćivanja o carinskom dugu kako se kaznene istrage ne bi dovele u pitanje (članak 13. stavak 2. Uredbe br. 609/2014)

               U skladu s člankom 13. stavkom 2. Uredbe br. 609/2014 države članice oslobađaju se obveze stavljanja na raspolaganje Komisiji iznosa koji su jednaki utvrđenim pravima koja se odnose na tradicionalna vlastita sredstva koja se pokažu nenaplativima i. zbog razloga više sile ili ii. zbog drugih razloga koji se ne mogu pripisati državama članicama.

               Novim Carinskim zakonikom Unije
                  6
                (CZU) koji stupa na snagu 1. svibnja 2016. omogućava se državama članicama da odgode obavješćivanje i knjiženje carinskog duga na račune sve do trenutka kad se time više ne dovode u pitanje kaznene istrage
                  7
               . Promptno obavješćivanje dužnika koje se sumnjiči za kaznena djela zaista može otežati borbu protiv prijevara i razbijanje mreža kriminala. Nadalje, u skladu s člankom 325. UFEU-a države članice obvezne su pri suzbijanju prijevara koje utječu na financijske interese Unije poduzeti iste mjere kao i za svoje financijske interese. Prikrivene istrage učinkovite su i potrebne mjere za zaštitu financijskih interesa EU-a i država članica.

               Međutim, u zakonodavstvu o vlastitim sredstvima ne postoji izričito pravilo o tome može li se odustati od tradicionalnih vlastitih sredstava koja se ne mogu naplatiti zbog tako kasnog obavješćivanja. CZU-om je uređen odnos između uvoznika i nacionalnih carinskih tijela, dok se zakonodavstvo o vlastitim sredstvima bavi odnosom između država članica i Komisije.

               Kako bi se potakla učinkovita zaštita financijskih interesa Unije te kako bi se u obzir uzele novouvedene odredbe CZU-a, predlaže se uvođenje izričite odredbe kojom bi se omogućilo oslobađanje – pod određenim uvjetima kojih bi se moralo strogo pridržavati – država članica od njihove financijske odgovornosti za iznose tradicionalnih vlastitih sredstava za koje se može ispostaviti da su nenaplativi zbog odgođenog obavješćivanja o carinskim dugovima kako se kaznene istrage i borba protiv prijevara ne bi dovele u pitanje. Kako bi potvrdila da su u tim slučajevima iznosi nenaplativi „zbog razloga koji se ne mogu pripisati” dotičnim državama članicama (prag za izvješćivanje tema je točke u nastavku), Komisija će posebno provjeriti:

               –jesu li kaznene istrage bile opravdane za zaštitu financijskih interesa EU-a i države članice te jesu li profesionalno provedene,

               –je li do gubitka vlastitih sredstava došlo isključivo zbog zakašnjelog obavješćivanja ili knjiženja na račune obuhvaćene kaznenim istragama, te

               –jesu li nacionalna davanja i porezi imali povlašteniji tretman od tradicionalnih vlastitih sredstava.

               8. Podizanje praga za nenaplative iznose o kojima je potrebno podnijeti izvješće (članak 13. stavak 3. Uredbe br. 609/2014)

               Prag prema kojem države članice izvješćuju Komisiju o slučajevima u kojima su tradicionalna vlastita sredstva proglašena ili se smatraju nenaplativima u skladu s člankom 13. stavkom 3. Uredbe br. 609/20014 potrebno je povećati s 50 000 EUR na 100 000 EUR kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za države članice i Komisiju. Tom se izmjenom ne mijenja definicija „slučaja” o kojem se izvješćuje, odnosno prema kojoj su izvješćem obuhvaćena sva prava utvrđena na temelju nalaza iste kontrole tijekom ili nakon carinjenja za istog operatora te koja se odnose na istu nepravilnost ili na istu vrstu robe pri čemu, bez obzira na pojedinačnu vrijednost, ukupan iznos tih prava koja su proglašena ili se smatraju nenaplativima premašuje 100 000 EUR.

               Budući da obveza država članica da u skladu s člankom 5. Uredbe br. 608/2014 slučajeve prijevara i nepravilnosti iznad 10 000 EUR prijavljuju u bazu podataka OWNRES ostaje na snazi, te slučajeve Komisija još uvijek može ispitati što kasnije može rezultirati uplatama u proračun EU-a.

               9. Pojašnjenje iznimnog upravljanja gotovinskim sredstvima isključivo u slučajevima nepodmirivanja obveza po zajmovima (članak 14. stavak 3. Uredbe br. 609/2014)

               U skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe 609/2014 samo u slučaju nepodmirivanja obveza po zajmu koji je ugovoren ili osiguran jamstvom u skladu s uredbama i odlukama Vijeća, Komisija smije, ako nema drugih instrumenata predviđenih financijskim mehanizmima koji se odnose na te zajmove, iskoristiti više od ukupnog iznosa svojih sredstava kako bi se podmirili dugovi Unije, neovisno o uvjetima iz stavka 2. tog članka.

               Stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona, ovisno o nadležnosti prema kojoj su odobrena jamstva ili zajmovi, neke od uredbi i odluka koje je prethodno donosilo Vijeće sada donose Europski parlament i Vijeće. To se, na primjer, odnosi na odluke Europske investicijske banke (EIB) o operacijama financiranja EIB-a provedenima u okviru vanjskog mandata uz jamstvo EU-a ili za makrofinancijsku pomoć trećim zemljama (koje su, međutim, prvenstveno obuhvaćene Jamstvenim fondom za vanjska djelovanja). Iako se područje primjene ove odredbe neće proširivati, potrebno je samo pojasniti da su njime obuhvaćeni isti pravni akti koji su izvorno bili obuhvaćeni.

               2015/0204 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 322. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  8
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog revizorskog suda
                  9
               ,

               budući da:

               (1)Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000
                  10
                preinačena je Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014
                  11
               . Uredba (EU, Euratom) br. 609/2014 stupa na snagu na dan stupanja na snagu Odluke Vijeća 2014/335/EU, Euratom
                  12
               . Ta Odluka još nije stupila na snagu jer je trebaju odobriti sve države članice.

               (2)Kako bi se temeljito razmotrilo vrijeme davanja mišljenja o podacima o bruto nacionalnom dohotku (BND) Odbora za BND te kako bi se dalo dovoljno vremena Komisiji (Eurostatu) za procjenu relevantnih podataka, sve promjene BND-a prethodnih financijskih godina trebale bi biti moguće do 30. studenoga četvrte godine nakon određene financijske godine. U skladu s tim razdoblje za čuvanja popratnih dokumenata koji se odnose na vlastita sredstva koja se temelje na porezu na dodanu vrijednosti (PDV) i BND-u potrebno je isto tako produžiti s 30. rujna na 30. studenoga četvrte godine nakon financijske godine na koju se odnose.

               (3)Račune Komisije za potrebe vlastitih sredstava koje će otvoriti države članice u skladu s člankom 9. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 potrebno je voditi pri državnoj riznici države članice ili središnjoj banci države članice te ih je potrebno osloboditi naknada i kamata. Svim takvim naknadama ili negativnim kamatama smanjio bi se proračun Unije te bi one dovele do nejednakog postupanja prema državama članicama. Stoga bi države članice koje primjenjuju te naknade ili negativne kamate na račune Komisije za vlastita sredstva trebale to nadoknaditi u proračunu Unije.

               (4)Potrebno je pojasniti da se računi za vlastita sredstva Komisije koje su države članice otvorile u skladu s člankom 9. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 mogu teretiti samo u skladu s uputama Komisije.

               (5)Radi jasnoće i čitljivosti članak 10. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 potrebno je podijeliti na više članaka.

               (6)Potrebno je osigurati da Komisija u svakom trenutku ima dostupna dostatna gotovinska sredstva kako bi zadovoljila regulatorne zahtjeve za plaćanja koji nastaju izvršavanjem proračuna koji su posebno učestali u prvih šest mjeseci godine, osobito za posebne potrebe plaćanja izdataka Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) u skladu s Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  13
                i europskih strukturnih i investicijskih fondova u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  14
               . Kako bi se smanjili rizici od kašnjenja u plaćanju do kojih je došlo u prethodnim godinama zbog privremenih manjaka sredstava iz državnih riznica, Komisiji je potrebno dopustiti da unaprijed knjiži do jedne dvanaestine više, u mjeri u kojoj je to opravdano potrebama za gotovinom.

               (7)U skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 1150/2000 Komisija treba izračunati i pravovremeno obavijestiti države članice o usklađenjima vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u kako bi one mogle knjižiti ta usklađenja na račune Komisije prvog radnog dana u prosincu.

               (8)Iznosi usklađenja koje je bilo potrebno staviti na raspolaganje prvog radnog dana u prosincu 2014. predstavljaju presedan s obzirom na visinu tih iznosa. Kako bi se spriječila nerazmjerno teška proračunska ograničenja za države članice neposredno pred kraj godine, Uredbom Vijeća (EU, Euratom) br. 1377/2014
                  15
                izmijenjena je Uredba (EZ, Euratom) br. 1150/2000 tako što je u određenim iznimnim okolnostima dopuštena odgoda knjiženja tih usklađenja na račune Komisije.

               (9)Uredba (EZ, Euratom) br. 1150/2000 kako je izmijenjena Uredbom (EU, Euratom) br. 1377/2014 više se neće primjenjivati nakon stupanja na snagu Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014.

               (10)Radi pojednostavnjenja te kako bi se ograničio fiskalni pritisak na države članice i Komisiju, osobito krajem godine, potrebno je racionalizirati postupak usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u. U skladu s tim potrebno je omogućiti više vremena između službene obavijest državama članicama o iznosima te datuma njihova knjiženja na račun Komisije za vlastita sredstva. Obavijest i datum dospijeća knjiženja na račune trebali bi biti unutar iste godine te će ta godina biti relevantna i za bilježenje utjecaja na državne račune te za potrebe Pakta o stabilnosti i rastu. Nadalje, ukupan iznos usklađenja među državama članicama potrebno je odmah preraspodijeliti prema njihovim odnosnim udjelima u vlastitim sredstvima koja se temelje na BND-u. S obzirom na to da će utjecaj usklađenja biti poznat dovoljno unaprijed te da će se automatski preraspodijeliti među državama članicama, više neće biti potrebe za odstupanjima kao što su odstupanja uvedena Uredbom (EU, Euratom) br. 1377/2014.

               (11)Postupkom izračuna kamate potrebno je osobito osigurati da se vlastita sredstva stave na raspolaganje pravovremeno i u potpunosti, što je ključno za ostvarivanje ciljeva i provođenje politika Unije.

               (12)Stopa određena člankom 12. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 sadržava fiksno uvećanje osnovne stope od 2 postotna boda i progresivno uvećanje od 0,25 postotnih bodova za svaki mjesec kašnjenja, pri čemu se uvećana stopa primjenjuje na cijelo razdoblje kašnjenja. Ta odredba preuzeta iz članka 11. Uredbe (EU, Euratom) br. 1150/2000 bila je ključna u osiguravanju da se vlastita sredstva stave na raspolaganje pravovremeno i u potpunosti. Glavne elemente postojećeg sustava potrebno je stoga zadržati i prema potrebi uskladiti.

               (13)Ipak, postojeća pravila kojima je predviđena stalno rastuća stopa dovela su do plaćanja vrlo visokih kamata u iznimnim slučajevima u području tradicionalnih vlastitih sredstava koja ponekad uključuju višegodišnja kašnjenja. Kako bi se osigurala proporcionalnost sustava i istovremeno zadržao učinak odvraćanja, maksimalno godišnje uvećanje osnovne stope potrebno je ograničiti na 20 postotnih bodova.

               (14)S druge strane, fiksno uvećanje za dva postotna boda u skladu s člankom 12. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014, posebno za kraća razdoblja kašnjenja, moglo bi za posljedicu imati odvraćanje od pravovremenog stavljanja vlastitih sredstava na raspolaganja ako su troškovi refinanciranja na tržištu novca niži od kamatnih rashoda. Stoga, kako bi se dodatno ojačalo nesmetano funkcioniranje sustava, fiksnu stopu uvećanja potrebno je uvećati na 3,5 postotnih bodova. Time bi se osobito trebalo spriječiti kašnjenja u stavljanju na raspolaganje mjesečnih dvanaestina vlastitih sredstava koja se temelja na PDV-u i BND-u, koja trenutačno čine više od 80 % proračunskih prihoda Unije.

               (15)Kako bi se potakla učinkovita zaštita financijskih interesa Unije te kako bi se u obzir uzele novouvedene odredbe Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  16
               , potrebno je u određenim uvjetima, kojih se je potrebno strogo pridržavati, izričito predvidjeti mogućnost oslobađanja država članica od njihove odgovornosti za iznose tradicionalnih vlastitih sredstava koji se pokažu nenaplativima zbog odgođenog obavješćivanja o carinskim dugovima kako se kaznene istrage ne bi dovele u pitanje.

               (16)Prag prema kojem države članice izvješćuju Komisiju o slučajevima u kojima su tradicionalna vlastita sredstva proglašena ili se smatraju nenaplativima potrebno je uvećati kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za države članice i Komisiju.

               (17)Potrebno je pojasniti da mogućnost Komisije da u skladu s člankom 14. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 iskoristi više od ukupnog iznosa svojih sredstava kako bi se osiguralo ispunjenja obveza Unije samo u slučaju nepodmirivanja obveza po zajmu koji je ugovoren ili osiguran jamstvom u skladu s uredbama i odlukama Vijeća uključuje i uredbe i odluke koje, nakon stupanja Ugovora iz Lisabona na snagu, donosi ne samo Vijeće, nego i Europski parlament i Vijeće u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije.

               (18)Uredbu (EU, Euratom) br. 609/2014 potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (19)Radi dosljednosti ova Uredba trebala bi stupiti na snagu danom stupanja na snagu Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 te bi se trebala početi primjenjivati danom primjene te Uredbe. Iako se Uredba (EU. Euratom) br. 609/2014 primjenjuje od 1. siječnja 2014., neke odredbe ove Uredbe potrebno je primjenjivati tek nakon što ova Uredba stupi na snagu. Izmjenu članka 12. Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014 potrebno je primijeniti ako datum dospijeća za vlastite sredstva nastupa nakon stupanja ove Uredbe na snagu. Međutim, države članice trebale bi imati koristi od ograničavanja ukupnog uvećanja kamatne stope i u slučajevima u kojima su vlastita sredstva postala poznata nakon stupanja ove Uredbe na snagu,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EU, Euratom) br. 609/2014 mijenja se kako slijedi:

               1.
                     U članku 3. drugi stavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Države članice čuvaju popratne dokumente koji se odnose na statističke postupke i osnovice iz članka 3. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1287/2003 do 30. studenoga četvrte godine nakon dotične financijske godine. Popratni dokumenti u vezi s osnovicom vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u čuvaju se tijekom istog razdoblja.”

               2.
                     Članak 6. mijenja se kako slijedi:

               (a)
                     Stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

               „1. Računi za vlastita sredstva vode se pri državnoj riznici svake države članice, odnosno pri nacionalnoj središnjoj banci svake države članice, i to raščlanjeni prema vrsti sredstava.

               (b)
                     U stavku 3. treći podstavak mijenja se kako slijedi:

               i.
                     U prvoj alineji upućivanje na „članak 10. stavak 3.” zamjenjuje se upućivanjem na „članak 10.a stavak 1.”;

               ii.
                     Druga alineja zamjenjuje se sljedećim:

               „– rezultat izračuna iz članka 10.b stavka 5. prvog podstavka evidentira se jedanput godišnje s iznimkom posebnih usklađenja iz prve alineje članka 10. stavka 2. točke (b) koja se evidentiraju na računima prvog radnog dana u mjesecu koji slijedi nakon što je postignut dogovor između dotične države članice i Komisije.”

               3.
                     Članak 9. mijenja se kako slijedi:

               (a)
                     Stavak 1. mijenja se kako slijedi:

               i.
                     Prvi i drugi podstavak zamjenjuju se sljedećim:

               „U skladu s postupkom iz članaka 10., 10.a i 10.b svaka država članica odobrava iznos vlastitih sredstava na račun otvoren na ime Komisije pri svojoj državnoj riznici ili nacionalnoj središnjoj banci. Taj se račun može teretiti samo u skladu s uputama Komisije.

               Taj se račun vodi u nacionalnoj valuti te bez naknada i kamata.”

               ii.
                     Dodaje se sljedeći treći podstavak:

               „Svaka država članica nadoknadit će Komisiji sve naknade ili negativne kamate primijenjene na taj račun prvog radnog dana u drugom mjesecu nakon primjene tih naknada ili negativnih kamata.”

               (b)
                     Stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Države članice ili njihove nacionalne središnje banke Komisiji elektroničkim putem dostavljaju sljedeće:

               (a)
                     na radni dan kada se vlastita sredstva odobravaju na račun Komisije, izvještaj o stanju na računu ili potvrdu o knjiženju vlastitih sredstava;

               (b)
                     ne dovodeći u pitanje točku (a), najkasnije drugog radnog dana od dana odobravanja računa, izvještaj o stanju na računu iz kojeg je vidljivo knjiženje vlastitih sredstava.”

               4.
                     Članak 10. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 10.

               Stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava

               1.
                     Nakon odbitka troškova naplate u skladu s člankom 2. stavkom 3. i člankom 10. stavkom 3. Odluke 2014/335/EU, Euratom, knjiženje tradicionalnih vlastitih sredstava iz članka 2. stavka 1. točke (a) te Odluke obavlja se najkasnije prvog radnog dana nakon devetnaestog dana drugog mjeseca od mjeseca u kojem je utvrđeno pravo u skladu s člankom 2. ove Uredbe.

               Međutim, knjiženje prava koja se iskazuju na posebnim računima u skladu s drugim podstavkom članka 6. stavka 3. mora se obaviti najkasnije prvog radnog dana nakon devetnaestog dana drugog mjeseca od mjeseca u kojem su ta prava naplaćena.

               2.
                     Ako je potrebno, Komisija može pozvati države članice da sredstva, osim vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u, knjiže mjesec dana unaprijed na temelju informacija koje su im dostupne petnaestog dana istog mjeseca.

               Svako knjiženje unaprijed usklađuje se sljedećeg mjeseca prilikom knjiženja iz stavka 1. To usklađenje podrazumijeva knjiženje negativnog iznosa koji je jednak onomu koji je knjižen unaprijed.

               Članak 10.a

               Stavljanje na raspolaganje vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u

               1.
                     Vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i vlastita sredstva koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir utjecaj korekcije proračunskih neravnoteža odobrene Ujedinjenoj Kraljevini i bruto smanjenja odobrena Danskoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj na ta sredstva, knjiže se prvog radnog dana svakog mjeseca u iznosima koji predstavljaju jednu dvanaestinu odgovarajućih ukupnih iznosa u proračunu, preračunano u nacionalne valute prema deviznom tečaju važećem posljednjeg dana kotacije u kalendarskoj godini koja prethodi financijskoj godini, kako je objavljeno u Službenom listu Europske unije, seriji C.

               2.
                     Za posebne potrebe plaćanja izdataka EFJP-a u skladu s Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća* i europskih strukturnih i investicijskih fondova u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlament i Vijeća** i ovisno o stanju gotovine u Uniji, Komisija može pozvati države članice da do tri mjeseca u prvih šest mjeseci financijske godine unaprijed knjiže jednu dvanaestinu ili dio jedne dvanaestine iznosa predviđenih u proračunu za vlastita sredstva koja se temelje na PDV-u i za vlastita sredstva koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir učinak koji na ta sredstva imaju korekcija proračunskih neravnoteža odobrena Ujedinjenoj Kraljevini i bruto smanjenje odobreno Danskoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj.

               Nakon prvih šest mjeseci iznos zahtijevanih mjesečnih knjiženja ne smije biti veći od jedne dvanaestine iznosa vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u, pri čemu ona moraju ostati u okvirima granica proračunskih iznosa za tu svrhu.

               Komisija o tome unaprijed obavješćuje države članice, a najkasnije dva tjedna prije traženog knjiženja.

               Na ta ranija knjiženja primjenjuju se stavak 4. koji se odnosi na iznos koji se knjiži u siječnju svake godine i stavak 5. koji se primjenjuje u slučaju kada proračun nije konačno donesen prije početka financijske godine.

               3.
                     Svaka promjena jedinstvene stope vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u, stope vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u, korekcije proračunskih neravnoteža odobrene Ujedinjenoj Kraljevini i njezina financiranja iz članaka 4. i 5. Odluke 2014/335/EU, Euratom te financiranja bruto smanjenja odobrenog Danskoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj zahtijeva konačno donošenje izmjene proračuna i iziskuje ponovna usklađenja iznosa dvanaestina koji su knjiženi od početka financijske godine.

               Navedena ponovna usklađenja obavljaju se prilikom prvog knjiženja nakon konačnog donošenja izmjene proračuna ako je on donesen prije šesnaestog dana u mjesecu. U suprotnom se obavljaju prilikom drugog knjiženja nakon konačnog donošenja izmjene proračuna. Odstupajući od članka 11. Financijske uredbe, ta se ponovna usklađenja knjiže na računima za onu financijsku godinu na koju se odnosi dotična izmjena proračuna.

               4.
                     Izračun dvanaestina za siječanj svake financijske godine temelji se na iznosima utvrđenima nacrtom proračuna iz članka 314. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i preračunanima u nacionalne valute po tečaju koji vrijedi prvog dana kotacije nakon 15. prosinca kalendarske godine koja prethodi proračunskoj godini; usklađenja se obavljaju u knjiženju za sljedeći mjesec.

               5.
                     Ako proračun nije konačno donesen najkasnije dva tjedna prije knjiženja za siječanj sljedeće financijske godine, države članice prvog radnog dana svakog mjeseca, uključujući siječanj, knjiže jednu dvanaestinu iznosa vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i vlastitih sredstava koja se temelje na BND-u, uzimajući u obzir učinak koji na ta sredstva imaju korekcija proračunskih neravnoteža odobrena Ujedinjenoj Kraljevini i bruto smanjenje odobreno Danskoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj, iz posljednjeg konačno donesenog proračuna; usklađenje se obavlja prvog datuma dospijeća nakon konačnog donošenja proračuna ako je proračun donesen prije 16. dana u mjesecu. U suprotnom se usklađenje obavlja drugog dana dospijeća nakon konačnog donošenja proračuna.

               6.
                     Nema naknadne revizije financiranja bruto smanjenja odobrenih Danskoj, Nizozemskoj, Austriji i Švedskoj u slučaju promjena podataka o BND-u u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1287/2003.

               Članak 10.b

               Usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u prethodnih financijskih godina

               1.
                     Svaka država članica tereti se, na temelju godišnjeg izvješća o osnovici za izračun vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u iz članka 7. stavka 1. Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89, u godini nakon dostavljanja tog izvješća za iznos izračunan na temelju podataka sadržanih u tom izvješću po jedinstvenoj stopi određenoj za financijsku godinu na koju se to izvješće odnosi, dok se u njezinu korist knjiži 12 iznosa plaćanja koja su obavljena za tu financijsku godinu. Međutim, osnovica svake države članice za izračun vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u na koju se primjenjuje ta stopa ne smije premašiti postotak njezina BND-a iz članka 2. stavka 1. točke (b) Odluke 2014/335/EU, Euratom, kako je navedeno u prvom podstavku članka 2. stavka 7. te Odluke.

               2.
                     U slučaju korekcije osnovice za izračun vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u na temelju članka 9. stavka 1. Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89, za svaku dotičnu državu članicu čija osnovica, uzimajući u obzir te korekcije, ne prelazi postotke iz članka 2. stavka 1. točke (b) i članka 10. stavka 2. Odluke 2014/335/EU, Euratom dolazi do sljedećih usklađenja iznosa salda iz stavka 1. ovog članka:

               (a)
                     korekcije na temelju prvog podstavka članka 9. stavka 1. Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 obavljene prije 31. srpnja imaju za posljedicu opće usklađenje u sljedećoj godini;

               (b)
                     ako mjere koje Komisija poduzima na temelju drugog podstavka članka 9. stavka 1. Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89 kako bi ispravila iznos osnovice imaju za posljedicu određeno usklađenje knjiženja na račun iz članka 9. stavka 1. ove Uredbe, takvo usklađenje provodi se na datum koji odredi Komisija u skladu s navedenim mjerama. Međutim, određeno usklađenje može se knjižiti u bilo kojem trenutku ako su to dogovorile dotična država članica i Komisija u skladu s prvim podstavkom članka 9. stavka 1. Uredbe (EEZ, Euratom) br. 1553/89.

               Promjene BND-a iz stavka 4. također imaju za posljedicu usklađivanje salda svake države članice čija je osnovica za izračun vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u, uzimajući u obzir ispravke iz prvog podstavka ovog stavka, ograničena u postocima iz članka 2. stavka 1. točke (b) i članka 10. stavka 2. Odluke 2014/335/EU, Euratom.

               3.
                     Na temelju podataka o ukupnom BND-u po tržišnim cijenama i njegovim komponentama iz prethodne godine, koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1287/2003, svaka država članica tereti se u godini nakon godine u kojoj su dostavljeni podaci za iznos izračunan primjenom stope usvojene za godinu koja prethodi godini u kojoj su dostavljeni podaci na njezin BND, a u njezinu korist knjiže se plaćanja izvršena tijekom te godine.

               4.
                     Svaka promjena BND-a iz prethodnih financijskih godina u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1287/2003 pridržavajući se članka 5. te Uredbe podrazumijeva za svaku dotičnu državu članicu provođenje usklađenja salda utvrđenog u skladu sa stavkom 3. ovog članka. Nakon 30. studenoga četvrte godine nakon određene financijske godine promjene BND-a više se ne uzimaju u obzir, osim u vezi s pitanjima o kojima je Komisija ili država članica dala obavijest u tom roku.

               5.
                     Za svaku državu članicu Komisija izračunava razliku između iznosa koji proizlazi iz usklađenje iz stavaka 1. do 4., s iznimkom usklađenja u skladu sa stavkom 2. točkom (b), te umnoška ukupnog iznosa usklađenja i postotka koji BND te države članice ima u BND-u svih država članica, koji se primjenjuje na dan 15. siječnja na proračun na snazi za godinu nakon godine u kojoj su dostavljeni podaci za usklađenja.

               Radi tog izračuna preračunavaju se iznosi između nacionalne valute i eura prema važećem tečaju posljednjeg dana kotacije u kalendarskoj godini koja prethodi godini knjiženja na račune, kako je objavljeno u Službenom listu Europske unije, seriji C.

               Komisija obavješćuje države članice o iznosima koji proizlaze iz tog izračuna do 1. veljače u godini nakon godine u kojoj su dostavljeni podaci za usklađenja. Svaka država članica knjiži neto iznos na račun iz članka 9. prvog radnog dana u lipnju te iste godine.

               6.
                     Postupci iz stavaka 1. do 5. ovog članka predstavljaju promjene u prihodima za financijsku godinu u kojoj ih je potrebno knjižiti na račun iz članka 9.

               ______________________________________________

               *Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

               **Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

               5.
                     U članku 11. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Komisija izračunava usklađenje tijekom godine koja slijedi dotičnu financijsku godinu.

               Izračun se obavlja na temelju sljedećih iznosa koji se odnose na relevantnu financijsku godinu:

               (a)
                     ukupan BND po tržišnim cijenama i njegovi sastavni dijelovi koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 2. stavkom 2. Uredbe (EZ, Euratom) br. 1287/2003;

               (b)
                     realizacija proračuna rashoda poslovanja koji odgovaraju dotičnoj mjeri ili politici.

               Usklađenje je jednako umnošku ukupnog iznosa dotičnih rashoda, s iznimkom onoga koji financiraju treće zemlje sudionice, u postotku BND-a države članice koja ima pravo na usklađenje u BND-u svih država članica. Usklađenje se financira sredstvima država članica sudionica u visini koja se utvrđuje podjelom njihovih BND-ova s BND-om svih država članica sudionica. Radi izračuna tog usklađenja preračunavaju se iznosi između nacionalne valute i eura prema važećem tečaju posljednjeg dana kotacije u kalendarskoj godini koja prethodi dotičnoj proračunskoj godini.

               To usklađenje za svaku relevantnu godinu obavlja se samo jedanput i konačno je u slučaju naknadne izmjene iznosa BND-a.”

               6.
                     U članku 12., stavci 2. i 3. zamjenjuju se sljedećim:

               „2. U slučaju država članica koje pripadaju Ekonomskoj i monetarnoj uniji kamatna stopa jednaka je stopi objavljenoj u Službenom listu Europske unije, serija C, koju je Europska središnja banka primijenila na svoje glavne operacije refinanciranja, prvog dana mjeseca u kojem iznos dospijeva, uvećanoj za 3,5 postotnih bodova.

               Ta se stopa uvećava za 0,25 postotnih bodova za svaki mjesec kašnjenja.

               Ukupno uvećanje u skladu s prvim i drugim podstavkom ne prelazi 20 postotnih bodova. Uvećana stopa primjenjuje se za cijelo razdoblje kašnjenja.

               3. U slučaju država članica koje ne pripadaju Ekonomskoj i monetarnoj uniji ta je stopa jednaka stopi koju su središnje banke primijenile prvog dana u dotičnom mjesecu za svoje glavne operacije refinanciranja, uvećanoj za 3,5 postotnih bodova, a u slučaju država članica kod kojih stopa središnje banke nije dostupna primjenjuje se najbliža ekvivalentna stopa primijenjena na tržištu novca te države članice prvog dana dotičnog mjeseca, uvećana za 3,5 postotnih bodova.

               Ta se stopa uvećava za 0,25 postotnih bodova za svaki mjesec kašnjenja.

               Ukupno uvećanje u skladu s prvim i drugim podstavkom ne prelazi 20 postotnih bodova. Uvećana stopa primjenjuje se za cijelo razdoblje kašnjenja.”

               7.
                     Članak 13. mijenja se kako slijedi:

               (a)
                     U stavku 2. umeće se sljedeći drugi podstavak:

               „Države članice oslobađaju se obveze iz prvog podstavka i u slučaju da se knjiženje na račune ili obavješćivanje o carinskom dugu u skladu s carinskim propisima odgađa kako se kaznena istraga ne bi dovela u pitanje i u slučaju da se za utvrđena prava ispostavi da su nenaplativa isključivo zbog te odgode te ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

               (a)
                     kaznene istrage opravdane su za zaštitu financijskih interesa Unije;

               (b)
                     kaznene istrage provedene su profesionalno;

               (c)
                     nacionalna davanja i porezi ne podliježu povlaštenijem tretmanu od nenaplativih prava.”

               (b)
                     U stavku 3. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „U roku od tri mjeseca od upravne odluke iz stavka 2. ovog članka ili u skladu s rokovima iz tog stavka države članice podnose Komisiji izvješće o slučajevima primjene stavka 2. ovog članka pod uvjetom da dotična utvrđena prava premašuju iznos od 100 000 EUR.”

               8.
                     U članku 14. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „3. Samo u slučaju nepodmirivanja obveza po zajmu koji je ugovoren ili osiguran jamstvom u skladu s uredbama i odlukama Vijeća ili Europskog parlamenta i Vijeća, a u slučajevima kada Komisija ne može na vrijeme aktivirati druge instrumente predviđene financijskim mehanizmima koji se odnose na te zajmove, kako bi se osiguralo da Unija ispuni svoje pravne obveze prema vjerovnicima, mogu se privremeno primijeniti stavci 2. i 4., neovisno o uvjetima iz stavka 2., kako bi se podmirili dugovi Unije.”

               9.
                     Članak 15. zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 15.

               Izvršenje platnih naloga

               1.
                     Države članice ili nacionalne središnje banke izvršavaju platne naloge Komisije u skladu s uputama Komisije u roku od najviše tri radna dana od primitka. Međutim, u slučaju transakcija koje uključuju prijenos gotovinskih sredstava, države članice izvršavaju naloge u roku koji zahtijeva Komisija.

               2.
                     Države članice ili nacionalne središnje banke najkasnije drugog radnog dana nakon okončanja svake transakcije elektroničkim putem dostavljaju Komisiji izvještaj o stanju na računu iz kojeg su vidljiva kretanja u vezi s dotičnim transakcijama.”

               Članak 2.

               1.
                     Ova Uredba stupa na snagu na datum stupanja na snagu Uredbe (EU, Euratom) br. 609/2014.

               U skladu sa stavcima 2. i 3. primjenjuje se od 1. siječnja 2014.

               2.
                     Točka 1., točka 2.(b), točka 3.(a)(ii.), točke 4. i 7. članka 1. primjenjuju se od datuma stupanja ove Uredbe na snagu.

               Drugi stavak članka 3., treći podstavak članka 6. stavka 3., članak 10. i stavci 2. i 3. članka 13. Uredbe br. 609/2014 u verziji prije datuma stupanja ove Uredbe na snage primjenjuju se na razdoblje od 1. siječnja 2014. do datume stupanja ove Uredbe na snagu.

               3.
                     Članak 1. stavak 6. ove Uredbe primjenjuje se na izračun kamata za zakašnjela plaćanja vlastitih sredstava koja dospijevaju nakon datume stupanja ove Uredbe na snagu. Međutim, ograničenje ukupnog uvećanja kamatne stope primjenjuje se i na izračun kamata za zakašnjela plaćanja vlastitih sredstava koja su dospjela prije datuma stupanja ove Uredbe na snagu te koja su Komisiji ili dotičnoj državi članici postala poznata tek nakon datuma stupanja ove Uredbe na snagu.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               NAZIV PRIJEDLOGA:

               Izmjena Uredbe 609/2014

               1.PRORAČUNSKE LINIJE:

               Poglavlja 31., 32. i članak 700.

               2.FINANCIJSKI UČINAK

               ◻
                     Prijedlog nema financijski učinak

               ◻
                     Prijedlog nema financijski učinak na rashode, ali ima sljedeći financijski učinak na prihode:

               (u milijunima EUR, do 1 decimalnog mjesta)

                        Proračunska linija

                        Prihodi
                           17

                        Dvanaestomjesečno razdoblje, počevši od dd/mm/gggg

                        [godina n]

                        članak

                        Učinak na vlastita sredstva

                        članak

                        Učinak na vlastita sredstva

                        Stanje nakon djelovanja

                        [n + 1]

                        [n + 2]

                        [n + 3]

                        [n + 4]

                        [n + 5]

                        članak

                        članak

               3.MJERE ZA SPRJEČAVANJE PRIJEVARA

               Neće se primjenjivati nikakve mjere.

               4.OSTALE NAPOMENE

               Pojašnjenjem da su računi Komisije u skladu s člankom 9. Uredbe 609/2014 oslobođeni svih naknada ili kamata sprječava se smanjenje proračunskih prihoda Unije zbog tih naknada i/ili kamata.

               Usklađenja vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u: Budući da iznosi, koji mogu biti pozitivni ili negativni, nisu poznati, u glavi 3. (poglavlja 31. i 32.) proračuna navedeno je samo p.m. U godini nakon stupanja na snagu neće biti dospjelih iznosa zbog predložene odgode. Proračunski učinak predloženog „saldiranja” ukupnih iznosa država članica proračunski je neutralan za Komisiju.

               Kamate na vlastita sredstva koja su stavljena na raspolaganje sa zakašnjenjem: Kamate su u prirodi transakcija za koje se od Europske komisije ili Proračunskog tijela ne može očekivati da ih razmatraju uz bilo kakav stupanj predvidljivosti ili točnosti pri pripremanju i donošenju proračuna. Bez obzira na to, simboličan iznos od 5 milijuna EUR knjiži se na prihodovnu stranu proračuna svake godine u proračunsku liniju 7000 kako bi se omogućio ispravan proračunski tretman svih iznosa uplaćenih zbog kamata. Godišnji računi predstavljaju stvarno uplaćene iznose.

                     (1)
                  2014/337/EU: Odluka Europske središnje banke od 5. lipnja 2014. o remuneraciji depozita, stanja i držanja viška pričuva (ESB/2014/23), SL L 168, 7.6.2014., str. 115.

                     (2)
                  SL L 367, 23.12.2014.! , str. 14.

                     (3)
                  Postojeći sustav koristi se i najnovijim ključem BND-a raspoloživim za potrebe izmjene proračuna za preraspodjelu usklađenja (ako ga Komisija predloži te ako ga Europski parlament i Vijeće usvoje).

                     (4)
                  U posljednjih pet godina ukupan prosjek iznosio je 49 milijuna EUR.

                     (5)
                  To je nedavno potvrđeno u Prvom izvješću o procjeni Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva od 17. prosinca 2014.: prvi stavak na stranici 13. glasi: „Visoke kamate za zakašnjela plaćanja predviđene proračunskim pravilima EU-a pokazale su se učinkovitim mehanizmom za osiguranje pravovremenih uplata država članica.”

                     (6)
                  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije, SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

                     (7)
                  Članak 102. stavak 3. i članak 105. stavak 6. CZU-a.

                     (8)
                  SL C […], […], str. […].

                     (9)
                  Mišljenje br. […] od […] (SL C […], […], str. […]).

                     (10)
                  Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 1150/2000 od 22. svibnja 2000. o provedbi Odluke br. 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 130, 31.5.2000., str. 1.).

                     (11)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 609/2014 od 26. svibnja 2014. o metodama i postupku za stavljanje na raspolaganje tradicionalnih vlastitih sredstava i vlastitih sredstava koja se temelje na PDV-u i BND-u te o mjerama za zadovoljavanje potreba za gotovinom (SL L 168, 7.6.2014., str. 39.).

                     (12)
                  Odluka Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (SL L 168, 7.6.2014., str. 105.).

                     (13)
                  Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).

                     (14)
                  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).

                     (15)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1377/2014 od 18. prosinca 2014. o izmjeni Uredbe (EZ, Euratom) br. 1150/2000 o provedbi Odluke 2007/436/EZ, Euratom o sustavu vlastitih sredstava Europskih zajednica (SL L 367, 23.12.2014., str. 14.).

                     (16)
                  Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269, 10.10.2013., str. 1).

                     (17)
                  U slučaju tradicionalnih vlastitih sredstava (poljoprivredne pristojbe, pristojbe na šećer, carine) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, odnosno bruto iznosi umanjeni za 25 %  na ime troškova naplate.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 9.3.2016.
            COM(2016) 142 final
            2016/0075(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani su izuzeti od tog zahtjeva
            (Gruzija)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               U lipnju 2012. pokrenut je dijalog o liberalizaciji viznog režima između EU-a i Gruzije. U veljači 2013. Europska komisija predstavila je gruzijskoj vladi akcijski plan za liberalizaciju viznog režima (VLAP). Komisija se obvezala predložiti da se državljanima Gruzije koji imaju biometrijsku putovnicu odobri putovanje u Uniju bez vize za kratkotrajni boravak čim gruzijska vlada zadovolji sva mjerila iz VLAP-a.

               Prije početka dijaloga o liberalizaciji viznog režima, EU i Gruzija istovremeno su sklopili sporazum o pojednostavnjenju izdavanja viza te sporazum o ponovnom prihvatu, koji su stupili na snagu 1. ožujka 2011. Njihova potpuna i učinkovita provedba temeljni je uvjet za pokretanje i nastavak dijaloga o vizama.

               VLAP se sastoji od četiri „bloka”: sigurnosti isprava, uključujući biometrijske podatke (I. blok), migracija i integriranog upravljanja granicama, uključujući azil (II. blok), javnog reda i sigurnosti (III. blok) te vanjskih odnosa i temeljnih prava (IV. blok). U VLAP-u se utvrđuje niz preciznih mjerila za svaki od tih četiriju „blokova” u pogledu tehnički relevantnih pitanja u cilju donošenja zakonodavstva, politika i institucijskih okvira (1. faza) te osiguravanja njegove održive provedbe (2. faza).

               Od pokretanja dijaloga o liberalizaciji viznog režima između EU-a i Gruzije Komisija izvješćuje Europski parlament i Vijeće o napretku Gruzije prema zadovoljavanju mjerila utvrđenih u okviru četiriju blokova iz prve i druge faze VLAP-a. Napredak se ocjenjuje na temelju evaluacija na licu mjesta koje vrše države članice EU-u te detaljnih informacija koje dostavlja Gruzija.

               Komisija je 15. studenoga 2013. donijela svoje prvo izvješće o napretku
                  1
                o provedbi VLAP-a u Gruziji te je dala nekoliko preporuka za dovršenje prve faze (zakonodavstvo i planiranje).

               U Komisijinom drugom izvješću o napretku
                  2
                od 29. listopada 2014. zaključeno je da je Gruzija zadovoljila mjerila iz prve faze VLAP-a te je spremna za ocjenjivanje mjerila iz druge faze. U svojim zaključcima od 17. studenoga 2014., Vijeće se složilo s ocjenom Komisije. Izvješće je popraćeno ocjenom mogućih migracijskih i sigurnosnih učinaka buduće liberalizacije viznog režima za građane Gruzije koji putuju u EU.

               Komisija je 8. svibnja 2015. donijela treće izvješće o napretku
                  3
                u provedbi VLAP-a u Gruziji. U tom je izvješću potvrđeno da je Gruzija općenito u skladu sa svim mjerilima utvrđenima u četiri bloka VLAP-a te su navedene mjere čijim bi se poduzimanjem osiguralo da Gruzija zadovolji mjerila za drugu fazu VLAP-a.

               U četvrtom i konačnom izvješću o napretku
                  4
               , donesenom 18. prosinca 2015. Komisija je zaključila da je Gruzija ostvarila potreban napredak i poduzela sve potrebne reforme kako bi osigurala učinkovito i održivo zadovoljavanje preostalih mjerila. Na temelju te ocjene i s obzirom na rezultate trajnog praćenja i izvješćivanja koje se provodi od pokretanja dijaloga o liberalizaciji viznog režima između EU-a i Gruzije, Komisija je potvrdila da je Gruzija zadovoljila sva mjerila utvrđena za svaki od četiri bloka druge faze VLAP-a te da će početkom 2016. dati zakonodavni prijedlog za izmjenu Uredbe (EZ) br. 539/2001 tako da se Gruzija prebaci na popis zemalja čijim državljanima nisu potrebne vize (Prilog II.).

               Uz izvješćivanje o VLAP-u, Komisija je i dalje nadzirala provedbu sporazuma o pojednostavnjenju izdavanja viza i sporazuma o ponovnom prihvatu, posebno u okviru zajedničkih odbora uspostavljenih na temelju tih sporazuma. Posljednji sastanak obaju odbora održan je u Bruxellesu 13. listopada 2015. U tom je kontekstu Komisija napomenula da je provedba spomenutih dvaju sporazuma općenito bila vrlo zadovoljavajuća.

               •Usklađenost s postojećim propisima u tom području politike i drugim politikama Unije

               U Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001
                  5
                navode se treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica i zemlje čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva. Uredba (EZ) br. 539/2001 primjenjuje se u svim državama članicama, osim Irske i Ujedinjene Kraljevine, kao i u Islandu, Lihtenštajnu, Norveškoj i Švicarskoj. Ta je Uredba dio zajedničke vizne politike EU-a za kratak boravak od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               Gruzija je trenutačno navedena u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 539/2001, tj. među zemljama čiji državljani moraju imati vizu pri putovanju na područje država članica EU-a.

               Uredba (EEZ) br. 539/2001 zadnje je izmijenjena Uredbom (EU) br. 259/2014
                  6
                kad je Moldova nakon provedbe svojeg VLAP-a prebačena na popis zemalja čijim državljanima nisu potrebne vize, te Uredbom (EU) br. 509/2014
                  7
                kad su pet karipskih
                  8
                i jedanaest pacifičkih država
                  9
                te Kolumbija, Peru i Ujedinjeni Arapski Emirati izuzeti od obveze posjedovanja vize, podložno sklapanju sporazuma o ukidanju viza između EU-a i tih trećih zemalja, nakon redovitog preispitivanja viznih popisa.

               Kriteriji koje bi trebalo uzeti u obzir pri utvrđivanju – na temelju pojedinačne ocjene – trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu ili su izuzeti od tog zahtjeva utvrđeni su u članku 1. Uredbe (EZ) br. 539/2001 (kako je uvedeno Uredbom (EU) br. 509/2014). Ti se kriteriji odnose na „nezakonitu imigraciju, javni poredak i sigurnost, ekonomske pogodnosti, posebno u vidu turizma i vanjske trgovine te na vanjske odnose Unije s predmetnim trećim zemljama, posebno uključujući pitanja ljudskih prava i temeljnih sloboda kao i posljedice regionalne usklađenosti i uzajamnosti”
                  10
               . Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti sigurnosti putnih isprava koje izdaju dotične treće zemlje.

               Budući da je Gruzija već izuzela sve građane EU-a od obveze posjedovanja vize za boravak od 90 dana (u razdoblju od 180 dana), nema razloga da se provedba izuzeća od obveze posjedovanja vize za državljane Gruzije uvjetuje sklapanjem sporazuma o ukidanju viza s EU-om. Ako se ta odluka opozove ili se bezvizni režim zlouporabi, postojeći mehanizmi uzajamnosti i suspenzije iz Uredbe (EZ) br. 539/2001 bili bi dostatna pravna sredstva.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Budući da će se ovim prijedlogom izmijeniti zajednička vizna politika EU-a, pravna je osnova prijedloga članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Predložena će Uredba predstavljati razvoj schengenske pravne stečevine.

               •Supsidijarnost

                  Budući da je Uredba (EZ) br. 539/2001 pravni akt EU-a, može se izmijeniti samo jednakovrijednim pravnim aktom. Države članice ne mogu djelovati pojedinačno.

               •Proporcionalnost

                  Vidjeti gore – nisu dostupne druge mogućnosti za postizanje cilja politike.

               •Odabir instrumenta

                  Vidjeti gore.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Održane su redovite rasprave s državama članicama u Radnoj skupini Vijeća za istočnu Europu i srednju Aziju (COEST) i nekoliko prezentacija postupka liberalizacije viznog režima Europskom parlamentu.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Komisija je prikupila sveobuhvatne podatke o primjeni svih mjerila iz VLAP-a u Gruziji. Kao što je to bio slučaj i s prethodna dva izvješća, konačno izvješće Komisije o napretku u Gruziji popraćeno je radnim dokumentom službi Komisije
                  11
                u kojem su navedene detaljnije popratne informacije o napretku u okviru svakog mjerila.

               •Procjena učinka

                  U prilogu u radnom dokumentu službi Komisija je predstavila ažuriranu činjeničnu analizu i informacije temeljene na statističkim podacima o mogućim migracijskim i sigurnosnim učincima liberalizacije viznog režima za državljane Gruzije koji putuju u EU, na temelju informacija dobivenih od relevantnih agencija EU-a i dionika. Nije potrebna daljnja procjena učinka.

               •Primjerenost propisa i pojednostavnjenje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Prijedlogom se ne utječe negativno na zaštitu temeljnih prava.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Nije primjenjivo.

               5.OSTALI ASPEKTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Izmijenjena Uredba izravno će se primjenjivati od svojeg stupanja na snagu i države članice odmah će je početi primjenjivati. Nije potreban plan provedbe.

                  Komisija će i dalje aktivno pratiti trajnu provedbu svih mjerila iz četiri bloka VLAP-a u Gruziji putem postojećih struktura i dijaloga za pridruživanje te, prema potrebi, putem ad hoc mehanizama praćenja.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Izmijenit će se Uredba (EZ) br. 539/2001 tako da se Gruzija prebaci iz Priloga I. (Popis zemalja čijim su državljanima potrebne vize) u Prilog II. (Popis zemalja čijim državljanima nisu potrebne vize). Dodat će se bilješka u kojoj će se navesti da je ukidanje viza ograničeno na građane koji imaju biometrijsku putovnicu izdanu u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO).

               2016/0075 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani su izuzeti od tog zahtjeva

               (Gruzija)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)U Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001
                  12
                navode se treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica i zemlje čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva. Sadržaj popisa trećih zemalja iz Priloga I. i II. treba biti i ostati dosljedan kriterijima utvrđenima u toj Uredbi. Upućivanja na treće zemlje za koje se promijenila situacija u pogledu tih kriterija treba prenijeti iz jednog priloga u drugi, prema potrebi.

               (2)Komisija smatra da je Gruzija zadovoljila sva mjerila utvrđena u akcijskom planu liberalizacije viznog režima predstavljenom gruzijskoj vladi u veljači 2013. i stoga ispunjava odgovarajuće kriterije za izuzimanje njezinih državljana od obveze pribavljanja vize kad putuju na područje država članica EU-a.

               (3)Gruziju bi stoga trebalo prebaciti iz Priloga I. Uredbi (EZ) br. 539/2001 u njezin Prilog II. Ukidanje viza trebalo bi se primjenjivati samo na građane koji imaju biometrijsku putovnicu izdanu u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO).

               (4)Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ
                  13
               . Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (5)Ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine, u kojoj Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ
                  14
               ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (6)U pogledu Islanda i Norveške, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke B Odluke Vijeća 1999/437/EZ
                  15
               .

               (7)U pogledu Švicarske, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. točke B Odluke 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ
                  16
               .

               (8)U pogledu Lihtenštajna, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba Schengenske pravne stečevine u smislu Protokola potpisanog između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju Schengenske pravne stečevine, što spada u područje iz članka 1. točke B Odluke Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU
                  17
               .

                  DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EZ) br. 539/2001 mijenja se kako slijedi:

               (a)u Prilogu I. dijelu 1. („DRŽAVE”), briše se upućivanje na Gruziju.

               (b)u Prilogu II. dijelu 1. („DRŽAVE”) umeće se sljedeće upućivanje:

               „Gruzija”*

               ______________

               *
                     Ukidanje viza ograničeno je na građane koji imaju biometrijsku putovnicu izdanu u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo (ICAO).

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  COM(2013) 808 završna verzija

                     (2)
                  COM(2014) 681 završna verzija

                     (3)
                  COM(2015) 199 završna verzija

                     (4)
                  COM(2015) 684 završna verzija

                     (5)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

                     (6)
                  Uredba (EU) br. 259/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 105, 8.4.2014., str. 9.

                     (7)
                  Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.

                     (8)
                  Dominika, Grenada, Sveta Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Trinidad i Tobago,

                     (9)
                  Kiribati, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Nauru, Palau, Samoa, Salomonovi Otoci, Istočni Timor, Tonga, Tuvalu, Vanuatu.

                     (10)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva

                     (11)
                  SWD(2015) 299 završna verzija

                     (12)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.).

                     (13)
                  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.)

                     (14)
                  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

                     (15)
                  Odluka Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim aranžmanima za primjenu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih dviju država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 176, 10.7.1999., str. 31.).

                     (16)
                  Odluka Vijeća 2008/146/EZ od 28. siječnja 2008. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine (SL L 53, 27.2.2008., str. 1.).

                     (17)
                  Odluka Vijeća 2011/350/EU od 7. ožujka 2011. o sklapanju Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine, u vezi s ukidanjem kontrola na unutarnjim granicama i kretanju osoba, u ime Europske unije (SL L 160, 18.6.2011., str. 19.).


				|

		52015PC0038

			Prijedlog UREDBE VIJEĆA o suspenziji carina koje se primjenjuju na uvoz određenih teških ulja i drugih sličnih proizvoda /* COM/2015/038 final - 2015/0024 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Svrha ovog prijedloga Uredbe Vijeća jest
suspenzija autonomnih carina zajedničke carinske tarife na određenu
robu navedenu u poglavlju 27. (teška ulja), trenutačno razvrstanu u oznaku
KN 2707 99 99.
U skladu s napomenom 2. u poglavlju 27. ulja u
kojima je masa nearomatskih sastojaka veća od mase aromatskih sastojaka
razvrstana su u tarifni broj 2710, te se stoga proizvodi izuzimaju od
plaćanja carine ako su za podvrgavanje specifičnim procesima. Međutim,
ulja u kojima je masa aromatskih sastojaka veća od mase nearomatskih
sastojaka moraju se od travnja 2013. razvrstavati u tarifni broj 2707
(KN 2707 99 9) i time podliježu stopi carine od 1,7 %.
Tehničke karakteristike predmetnih
proizvoda navedene su u napomenama s objašnjenjem kombinirane nomenklature[1] tarifnih podbrojeva
2707 99 91 i 2707 99 99; te su napomene izmijenjene u travnju 2013. kako bi se
odredilo područje primjene proizvoda obuhvaćenih tarifnim brojem 2710
i uklonila proturječnost između napomena s objašnjenjem kombinirane
nomenklature i napomene 2. u poglavlju 27. Stoga su ta ulja zbog udjela
aromatskih sastojaka koje sadržavaju razvrstana u različite tarifne
podbrojeve i u skladu s time se na njih primjenjuje različito tarifno
postupanje. Zbog toga ta ulja od travnja 2013. podliježu pristojbi od
1,7 %.
Međutim, u interesu gospodarskih
subjekata ta bi ulja, neovisno o udjelu aromatskih sastojaka, ako su
namijenjena za podvrgavanje „specifičnim procesima” kako je definirano u
dodatnoj napomeni 5. u poglavlju 27. (destilacija u vakuumu, krekiranje,
reformiranje itd.) i podliježu postupku za uporabu u posebne svrhe
utvrđenom u Uredbi Komisije (EEZ) br. 2454/93[2], trebalo potpuno
izuzeti od plaćanja carine pod uvjetom da je postupak proveden.
Također se mora napomenuti da je od 1. srpnja 2014. Uredbom Vijeća
(EU) br. 1387/2013 od 17. prosinca 2013[3]
za te proizvode odobrena privremena suspenzija autonomnih carina
zajedničke carinske tarife.
Stoga se ovim nacrtom predlaže isto tarifno
postupanje za iste kategorije proizvoda, neovisno o njihovoj razvrstanosti na
dan objave prethodno navedenih napomena s objašnjenjem kombinirane
nomenklature, kako bi se svi gospodarski subjekti tretirali jednako i izbjegli
propusti u bescarinskom tretmanu tih proizvoda koji se na njih primjenjuje od
1968.
Priloženi prijedlog smatra se uravnoteženim
pristupom kojim se uzima u obzir pravni kontekst i interesi različitih
dionika s obzirom na to da godinama bez prekida osigurava isto tarifno
postupanje.
Prijedlog je u skladu s politikama Unije u
području vanjske trgovine i industrije.
U tom se svjetlu predlaže da se Uredba
Vijeća (EEZ) br. 2658/87 na odgovarajući način izmijeni.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UTJECAJA
Savjetovanja s Odsjekom za tarifnu i
statističku nomenklaturu Odbora za Carinski zakonik Komisije (sektor KN)
održana su 23. svibnja 2014. te 17. i 18. srpnja 2014.
Savjetovanje s Odsjekom za tarifnu i
statističku nomenklaturu Odbora za Carinski zakonik Komisije
(poljoprivredni/kemijski sektor) održano je od 4. do 6. lipnja 2014.
Savjetovanja sa Skupinom za gospodarska
tarifna pitanja održana su od 19. do 21. svibnja 2014., 18. lipnja 2014. te 14.
i 15. srpnja 2014.
Dionici su već tražili suspenziju
autonomnih carina zajedničke carinske tarife za te proizvode koja je odobrena
Uredbom Vijeća (EU) br. 722/2014. Cilj je ove Uredbe omogućiti
povrat carina plaćenih između travnja 2013. i lipnja 2014.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna osnova prijedloga je
članak 31. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se
jer prijedlog potpada pod isključivu nadležnost Unije.
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti s obzirom na to da se njime, kako je predviđeno
Ugovorom, promiče trgovina između država članica i trećih
zemalja i uravnotežuju trgovački interesi gospodarskih subjekata bez
mijenjanja popisa WTO-a za EU.
Na temelju članka 31. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije, autonomnu carinsku stopu utvrđuje
Vijeće kvalificiranom većinom na temelju prijedloga Komisije.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Teško je procijeniti gubitak uključenih
vlastitih sredstava zbog nedostatka detaljnih statističkih podataka o
uvozu tih proizvoda tijekom razdoblja u kojem nisu bili izuzeti od
plaćanja carine. Gubitak prihoda u tradicionalnim vlastitim sredstvima procjenjuje
se na 29,4 milijuna EUR godišnje (na temelju statističkih podataka o uvozu
za predmetnu oznaku TARIC tijekom srpnja i kolovoza 2014.). U razdoblju od
15 mjeseci (između 4. travnja 2013. i 31. lipnja 2014.), taj se iznos
procjenjuje na 36,7 milijuna EUR pri čemu se mora uzeti u obzir da do 4.
travnja 2013. te od 1. srpnja 2014. nisu plaćane carine.
2015/0024 (NLE)
Prijedlog
UREDBE VIJEĆA
o suspenziji carina koje se primjenjuju na
uvoz određenih teških ulja i drugih sličnih proizvoda
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 31.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       U kombiniranoj nomenklaturi
utvrđenoj u Prilogu I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87[4], pod tarifnim brojem
2710, carinske pristojbe autonomno su suspendirane za određena ulja u
kojima je masa nearomatskih sastojaka veća od mase aromatskih sastojaka,
ako su ta ulja namijenjena za podvrgavanje specifičnim procesima, pod
uvjetom da ti proizvodi podliježu postupku za uporabu u posebne svrhe
utvrđenom u Uredbi Komisije (EEZ) br. 2454/93[5].
(2)       Određena ulja i drugi
proizvodi u kojima je masa aromatskih sastojaka veća od mase nearomatskih
sastojaka, bili su također do travnja 2013. razvrstani u tarifni broj 2710
te se stoga na njih primjenjivao bescarinski tretman na neodređeno
vrijeme.
(3)       Međutim, od 4. travnja
2013. ta ulja i drugi proizvodi razvrstani su u tarifni broj 2707 bez
bescarinskog tretmana.  S učinkom od 1. srpnja 2014. Uredbom Vijeća
(EU) br. 1387/2013[6]
za te je proizvode odobrena privremena autonomna suspenzija carina.
(4)       Budući da u Uniji nema
opskrbe takvim uljima i proizvodima u kojima je masa aromatskih sastojaka
veća od mase nearomatskih sastojaka, to povoljnije tarifno postupanje
trebalo se bez prekida primjenjivati tako dugo dok su ti proizvodi bili
namijenjeni za podvrgavanje specifičnim procesima i dok su se poštovali
postupci za uporabu u posebne svrhe.
(5)       Stoga, kako bi se prikladno
osigurala povlastica suspenzije carina za te proizvode razvrstane u oznaku KN
2707 99 99, suspenzija bi se trebala primjenjivati retroaktivno s učinkom
od 4. travnja 2013. do 30. lipnja 2014.,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
Od 4. travnja 2013. do 30. lipnja 2014. carine
na robu razvrstanu u oznaku KN 2707 99 99 namijenjenu za uporabu kao
rafinerijska sirovina koja se podvrgava nekom od specifičnih procesa
opisanih u dodatnoj napomeni 5. u poglavlju 27. drugog dijela kombinirane
nomenklature utvrđene u Prilogu I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87,
autonomno se suspendiraju pod uvjetom da se poštuju postupci za uporabu u
posebne svrhe utvrđeni u člancima 291. do 300. Uredbe (EEZ)
br. 2454/93.
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana
nakon dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Vrsta prijedloga/inicijative
              1.3.    Ciljevi
              1.4.    Osnova prijedloga/inicijative
              1.5.    Trajanje i financijski utjecaj
              1.6.    Predviđene metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Uredba
Vijeća o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87
o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj
tarifi.
1.2.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na  novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja[7]
x Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
1.3.        Ciljevi
1.3.1.     Višegodišnji strateški ciljevi
Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Na
autonomnoj osnovi osigurati bescarinski tretman za određena ulja u kojima masa
nearomatskih sastojaka nije veća od mase aromatskih sastojaka i koja su
namijenjena za podvrgavanje specifičnim procesima.
1.3.2.     Očekivani rezultati i
utjecaj
Navesti učinke
koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
Autonomna suspenzija carina za određene proizvode
(teška ulja) razvrstane u oznaku KN 2707 99 99 Priloga I. Uredbi Vijeća
(EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj
nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi kako se primjenjivala do 4.
travnja 2013.
1.4.        Osnova prijedloga/inicijative

1.4.1.     Zahtjevi koje je potrebno
kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Suspenzija
carina za ulja neovisno o udjelu aromatskih sastojaka pod uvjetom da su ti
proizvodi bili namijenjeni za podvrgavanje specifičnim procesima i da su
se poštovali postupci za uporabu u posebne svrhe.
1.4.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Pravna
osnova prijedloga je članak 31. Ugovora o funkcioniranju Europske
unije.
Načelo
supsidijarnosti ne primjenjuje se jer prijedlog potpada pod isključivu
nadležnost Unije.
1.4.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Razvrstavanje
teških ulja prema masi aromatskih sastojaka ne bi trebalo utjecati na tarifno
postupanje.
1.5.        Trajanje i financijski
utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
X  Prijedlog/inicijativa na snazi od 4. travnja
2013. do 30. lipnja 2014.
–
¨  Financijski utjecaj od GGGG do GGGG
¨ Prijedlog/inicijativa
neograničenog trajanja
–
Provedba s razdobljem uspostave od 2013.
–
nakon čega slijedi redovna provedba.
1.6.        Predviđene metode
upravljanja[8]
¨ Izravno upravljanje Komisije
–
¨ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u
delegacijama Unije;
–
¨  koje obavljaju izvršne agencije
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe:
–
¨ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;
–
¨ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
–
¨ EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
–
¨ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209.
Financijske uredbe;
–
¨ tijelima javnog prava;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u
mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je
povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća
financijska jamstva;
–
¨ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u
skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom
aktu.
–       Ako je označeno više načina
upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
Napomene
Carinska
tijela država članica primjenom odredbi Carinskog zakonika (postupak
„uporabe u posebne svrhe”).
2.           MJERE UPRAVLJANJA
Mjere
koje podliježu carinskom nadzoru („uporaba u posebne svrhe”)
(čl. 291. do 300. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 (SL
L 253, 11.10.1993.)).
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
¨  Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
–
x   Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski
utjecaj:
–
x           na vlastita sredstva
–
¨         na razne prihode
u
milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[9]
 Godina N
 Članak 120. ||   || 29,396 milijuna EUR
Navesti metodu
izračuna utjecaja na prihode.
Izračun
gubitka prihoda u tradicionalnim vlastitim sredstvima temelji se na vrijednosti
uvoza u EU proizvoda u oznaci TARIC 2707 99 99 10 tijekom
razdoblja od 2 mjeseca od 1. srpnja 2014.
Potrebno
je naglasiti da za proizvode koji su predmet ovog nacrta nisu naplaćivane
carine do objave Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature (SL C96/23 od
4.4.2013.).
Kao
što je rečeno, suspenzija carina na snazi je od 1. srpnja 2014. Uvoz robe
iz predmetne oznake TARIC iznosi 192 128 522, 445 EUR u jednom
mjesecu ne uzimajući u obzir carinske povlastice.
Stoga
bi se procijenjeni ukupni gubitak prihoda u tradicionalnim vlastitim sredstvima
na godišnjoj razini trebao izračunavati kako slijedi:
192 128 522,
445 EUR × 12 = 2 305 542 269,46 EUR;
2 305 542 269,46
EUR × 1,7 % = 39 194 248,58082 EUR;
39 194 248,58082
EUR × 75 % = 29 395 663,935615 EUR;
[1]               Napomene
s objašnjenjem kombinirane nomenklature (SL C 96, 4.4.2013.,
str. 23.).
[2]               Uredba
Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba
za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o
Carinskom zakoniku Zajednice (SL
L 253, 11.10.1993., str. 1.).
[3]               Uredba
Vijeća (EU) br. 1387/2013 od 17. prosinca 2013. o suspenziji
autonomnih carina zajedničke carinske tarife za određene
poljoprivredne i industrijske proizvode (SL L 354, 28.12.2013.,
str. 201.).
[4]               Uredba
Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i
statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL
L 256, 7.9.1987., str. 1.).
[5]               Uredba
Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba
za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o
Carinskom zakoniku Zajednice (SL
L 253, 11.10.1993., str. 1.).
[6]               Uredba
Vijeća (EU) br. 1387/2013 od 17. prosinca 2013. o suspenziji
autonomnih carina zajedničke carinske tarife za određene
poljoprivredne i industrijske proizvode (SL L 354, 28.12.2013.,
str. 201.).
[7]               Kako
je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a)
ili (b) Financijske uredbe.
[8]               Informacije
o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su
na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[9]               Kad
je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na
šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi
umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.