				|

		52013PC0613

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju stajališta Europske unije u okviru Vijeća ministara Energetske zajednice (Beograd, 24. listopada 2013.) /* COM/2013/0613 final - 2013/0301 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Jedanaesti sastanak Vijeća ministara
Energetske zajednice održat će se 24. listopada 2013. u Beogradu (Srbija).
Na temelju članka 218. stavka 9. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije i u skladu s odredbama Odluke Vijeća 2006/500/EZ
od 29. svibnja 2006. o sklapanju Ugovora o Energetskoj zajednici od strane
Europske zajednice (dalje u tekstu: Ugovor) potrebno je utvrditi stajalište
Europske unije o odlukama koje su na dnevnom redu tog sastanka.
U skladu s člankom 6. Odluke 2006/500/EZ
stajalište Europske unije izražava predstavnik Europske komisije u Vijeću
ministara.
Tim prijedlogom Odluke Vijeća obuhvaćene su
sve točke dnevnog reda o kojima će odlučivati Vijeće ministara ili o kojima EU
mora donijeti svoje stajalište. Komisija smatra da ostale točke na dnevnom redu
Vijeća ministara ne zahtijevaju smjernice za pripremu izjave Europske unije
navedene u radnim metodama za pripremu sastanaka Vijeća ministara Energetske
zajednice koje su dogovorile službe Komisije i Vijeća (14623/07).
2.           NACRT DNEVNOG REDA S
KOMENTARIMA
2.1.        Proračunska pitanja (pod
točkama A, bez rasprave)
Odobravanje financijskog upravljanja za
2012. Komisija odobrava financijsku razrješnicu
direktora za 2012. na temelju revizorskog izvješća od 31. prosinca 2012.,
izvješća Odbora za proračun o reviziji za 2012. i izvješća direktora o
izvršenju proračuna.
Odobravanje proračuna i financijskih
doprinosa za razdoblje 2014. – 2015. Komisija odobrava
proračun za razdoblje 2014. – 2015., za koji proračunsko tijelo mora odobriti
odgovarajuća proračunska sredstva za obje godine. Taj je proračun u skladu s
prijedlogom Komisije koji je donesen Odlukom Komisije od 29. svibnja 2013.
(SEC(2013.) 3061 završna verzija).
Ukupan proračun ne prelazi 3 448 810
EUR za 2014. i 3 517 786 EUR za 2015. godinu. Ti iznosi predstavljaju
povećanje (3,2 % i 5,2 %) u usporedbi s proračunom odobrenim za 2013.
Proračunske pretpostavke iz nacrta proračuna koji je pripremilo Tajništvo
opravdavaju povećanje proračuna pozivanjem na, npr. povećane aktivnosti
Energetske zajednice i povećanje nadležnosti njezinih tijela, posebice
Tajništva.
Europska komisija suglasna je i s izmjenama
Priloga IV. Ugovoru o Energetskoj zajednici u kojima se detaljno navode
proračunski doprinosi Europske unije i svake ugovorne stranke. Nakon
pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji, njezin financijski doprinos
proračunu Energetske zajednice (0,40 %) pokriva Europska unija.
2.2.      Donošenje Programa rada
Energetske zajednice za 2014. – 2015. (pod točkama A, bez rasprave)
Europska komisija odobrava Program rada
Energetske zajednice za 2014. – 2015., koji je predložilo Tajništvo i kojeg je
19. lipnja 2013. odobrila stalna skupina na visokoj razini.
Taj Program rada predstavlja nastavak
proteklog rada i obuhvaća sva područja aktivnosti.
2.3.        Provedba Direktive o
energetskoj učinkovitosti
Pravna stečevina Energetske zajednice dosad
obuhvaća Direktivu 2006/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj
učinkovitosti u krajnjoj potrošnji i energetskim uslugama, Direktivu 2010/31/EU
Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj učinkovitosti zgrada i Direktivu
2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća o označivanju potrošnje energije i
ostalih resursa proizvoda povezanih s energijom uz pomoć oznaka i
standardiziranih informacija o proizvodu te osam provedbenih uredbi.
Direktivom 2012/27/EU Europskog parlamenta i
Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti među ostalim se
izmjenjuje Direktiva 2010/30/EU i stavlja izvan snage Direktiva 2006/32/EZ. O
razvoju zakonodavstva EU-a o energetskoj učinkovitosti raspravljalo se u
prethodnoj radnoj skupini za energetsku učinkovitost i njezinom nasljedniku,
koordinacijskoj skupini za energetsku učinkovitost koja se složila da je
poželjno da ugovorne stranke u ranoj fazi počnu primjenjivati Direktivu
2012/27/EU.
Nacrt preporuke o dnevnom redu Vijeća
ministara predstavlja prvi korak prema donošenju buduće obvezujuće odluke i
opisuje zadatke koje ugovorne stranke moraju izvršiti. Taj je pristup sličan
onome koji je u prošlosti upotrijebljen za Direktivu 2009/28/EZ o promicanju
uporabe energije iz obnovljivih izvora. U nacrt preporuke uključene su neke
prilagodbe koje je predložilo Tajništvo Energetske zajednice kako bi se
ugovornim strankama omogućilo postupno provođenje zahtjeva te Direktive. Na
sastanku stalne skupine na visokoj razini 19. lipnja 2013. pojašnjeno je da te
prilagodbe ne utječu na sadržaj buduće obvezujuće odluke. U nacrtu preporuke
jasno je navedeno da su razne obveze koje će ugovorne stranke morati ispuniti
jednake onima utvrđenim u Direktivi 2012/27/EU.
Komisija podupire donošenje Direktive. S
obzirom da se preporuka temelji na glavi II. Ugovora, Europska unija ne glasa.
2.4         Direktive
o velikim uređajima za loženje / industrijskim emisijama
U svom izvješću Vijeću ministara prošle godine
u Budvi radna skupina za okoliš istaknula je teškoće s kojima se ugovorne
stranke susreću i potrebu za omogućavanjem određene fleksibilnosti u provedbi
Direktive 2001/80/EZ o ograničenju emisija iz velikih uređaja za loženje koja će
se uskoro staviti izvan snage i zamijeniti Direktivom 2010/75/EU o
industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja).
Komisija je na temelju toga Vijeću ministara podnijela prijedlog Odluke o
provedbi Direktive 2001/80/EZ i o provedbi Poglavlja III. Priloga V. i članka
72. stavka 3. i 4. Direktive 2010/75/EU te o izmjeni članka 16. i Priloga II.
Ugovoru.
O prijedlogu Komisije raspravljalo se na
sastanku stalne skupine na visokoj razini 19. lipnja 2013. na kojem je većina
ugovornih stranaka zatražila promjene prijedloga Komisije kako bi se uvela
mogućnost „izuzeća” nekih uređaja i izmjena nekih datuma povezanih s primjenom
Nacionalnog plana smanjivanja emisija. U pogledu Direktive 2010/75/EU postignut
je opći dogovor da će rok za nove uređaje biti 2018. godine, dok se predloženi
rok do 2022. smatrao preranim za postojeće uređaje.
Radna skupina za okoliš sastat će se početkom
rujna za detaljnu raspravu na temelju rezultata studije koja je u tijeku.
Stalna skupina na visokoj razini suglasila se svoje rasprave o tom pitanju
nastaviti i zaključiti na svom sastanku u listopadu, dan prije sastanka Vijeća
ministara.
Komisija podupire odluke na dnevnom radu, kako
slijedi:
- Direktiva o velikim uređajima za loženje
(prilagodbe Direktive 2001/80/EZ): ova odluka temelji se na glavi II. Ugovora
te u skladu s člankom 80. svaka ugovorna stranka ima jedan glas. Stoga Europska
unija koja nije ugovorna stranka ne glasa, međutim, Europska komisija u skladu
s člankom 79. Ugovora može izmijeniti ili povući svoj prijedlog u bilo koje
vrijeme tijekom postupka koji vodi njegovom usvajanju. Komisija je suglasna s
izmjenama referentnog razdoblja za nacionalni plan smanjivanja emisija (sa
završetkom 2012. umjesto 2010.) i izmjenom definicije „postojeći uređaj” (referentni
datum: 1. siječnja 1993. umjesto 1. srpnja 1987.). Komisija je suglasna i s
jednom od sljedećih opcija, koje su namijenjene osiguravanju određene
fleksibilnosti ugovornih stranaka pri ispunjavanju zahtijevanih ciljeva:
(i) izmjena odredbi povezanih s nacionalnim
programom smanjivanja emisija omogućavanjem linearnog smanjenja gornje granice
koju treba postaviti između 2018. i stupanja na snagu granica iz Direktive o
industrijskim emisijama. Ukupne emisije iz uređaja uključenih u nacionalni
program smanjivanja emisija u 2018. ne smiju za više od 25 % prelaziti
emisije koje su jednake ograničenjima iz Direktive o velikim uređajima za
loženje. U posljednjoj godini nacionalnog programa smanjivanja emisija ukupne
emisije moraju biti jednake onima koje bi bile postignute primjenom ograničenja
iz Direktive o industrijskim emisijama za svaki pojedini uređaj.
(ii) mogućnost „izuzeća” nekih uređaja s
ograničenjem da se ta mogućnost ne primjenjuje na uređaje s rokom zatvaranja
prije 1. siječnja 2018. o kojem su se mjerodavna tijela dogovorila u okviru
njihovih bilateralnih odnosa s Europskom unijom i/ili međunarodnim donatorima.
Komisija zahtijeva uvođenje odredbe u odluku Vijeća ministara u kojoj je
navedeno da Vijeće ministara na temelju obrazloženog zahtjeva ugovorne stranke
odobrava izuzeće odlukom koju odobrava većina njegovih članova, pri čemu ta
većina mora uključivati i pozitivan glas Europske unije.
- Direktiva o industrijskim emisijama
(donošenje Direktive 2010/75/EU): Komisija podupire donošenje te Direktive od
strane Energetske zajednice, pri čemu je rok provedbe za postojeće uređaje
najkasnije 1. siječnja 2024. Komisija je suglasna s izmjenom članka 16. i
Priloga II. Ugovoru, koja se temelji na mandatu za pregovaranje koji je
dd/mm/2013. dodijelilo Vijeće.
2.5.        Provedba
Ugovora
Komisija pozdravlja godišnje izvješće o
provedbi i ocjenu koju je o tome postupaju li ugovorne stranke u skladu s
pravnom stečevinom Energetske zajednice dalo Tajništvo. Od ministara se očekuju
izvješća o nedavnom nacionalnom razvoju, uglavnom sa zakonodavnog stajališta.
Komisija bi trebala usmjeravati raspravu i usredotočiti se na postizanje
glavnog cilja Energetske zajednice – uspostavu otvorenih, transparentnih i
konkurentnih nacionalnih energetskih tržišta koje je moguće regionalno povezati
s ciljem stvaranja paneuropskog energetskog tržišta.
Komisija je u vezi obrazloženog zahtjeva u
slučaju ECS-8/11 protiv Bosne i Hercegovine koji je Tajništvo podnijelo
temeljem članka 90. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice suglasna s odlukom
Vijeća ministara kojom se objavljuje kršenje odgovarajućih odredbi pravne
stečevine Energetske zajednice o plinu („drugi paket”) te ugovorne stranke,
kako je zahtijevalo Tajništvo.
Ako Komisija s obzirom na mišljenje koje će
izdati Savjetodavni odbor za rješavanje sporova smatra da postoje sumnje o
postojanju navodnih kršenja, zatražit će od Vijeća ministara da o tome naknadno
donese odluku pisanim postupkom, u svakom slučaju do 30. studenoga, kako bi se
ostavilo dovoljno vremena za utvrđivanje dogovorenog stajališta EU-a na temelju
temeljite ocjene dokumentacije od strane pravnih službi Europske komisije i
Europskog vijeća.
2.6.      Energetska strategija – projekti
važni za Energetsku zajednicu
Komisija odobrava popis projekata važnih za
Energetsku zajednicu koje je predložila radna skupina za energetsku strategiju
i na sastanku 19. lipnja 2013. podržala stalna skupina na visokoj razini.
Poziva ugovorne stranke da poduzmu sve potrebne mjere za olakšavanje brze
provedbe tih projekata. S tim u vezi pozdravlja regulativne ulagačke
inicijative koje predlaže odbor regulatora Energetske zajednice i podupire
njihovo odobrenje od strane Vijeća ministara, pri čemu naglašava potrebu za
pojačanom suradnjom među nacionalnim regulatorima. Pojašnjava da predložene
inicijative koje treba navesti kao prilog zaključcima Vijeća Ministara nisu
konačne i može ih se preispitati u svjetlu tekućih rasprava u Europskoj uniji.
Komisija prima na znanje činjenicu da su drugi
projekti, predstavljeni kao mogući projekti važni za Energetsku zajednicu, bili
ocijenjeni kao prihvatljivi za ocjenu radne skupine i imaju svoje prednosti iako
nisu uključeni u popis navedenih projekata.
Komisija je suglasna da će od Tajništva
zatražiti da provjeri napredak provedbe svakog projekta važnog za Energetsku
zajednicu i da će pozvati Odbor regulatora Energetske zajednice da provjeri
učinke regulatorne (ne)suradnje pri razvoju projekta. O rezultatima obje mjere
treba izvjestiti Vijeće ministara u listopadu 2014. Ako taj pregled pokaže da
iz razloga koji se mogu pripisati nositelju projekta nema vidljivog napretka u
određenom projektu, Vijeće ministara će razmotriti povlačenje oznake „projekt
važan za Energetsku zajednicu”. Komisija je suglasna da se u slučaju da se
popis tih projekata pokaže kao učinkovit alat za poticanje razvoja projekta,
taj popis ažurira svake 2-3 godine.
2.7.      Ugovor o Energetskoj zajednici
nakon 2016.
Komisija sudjeluje u ministarskoj raspravi u
skladu s Izvješćem Komisije o Energetskoj zajednici[1] iz 2011. i Zaključcima Vijeća
EU-a o jačanju vanjske dimenzije politike EU-a[2].
Na temelju članka 97. Ugovora o Energetskoj
zajednici, Komisija odobrava produljenje njegovog trajanja za dodatnih 10
godina. Tu odluku stranke trebaju donijeti jednoglasno (osam ugovornih stranaka
i Europska unija). Ako se jednoglasna odluka ne donese, Ugovor se može
nastaviti primjenjivati među onim strankama koje su glasale za produljenje, pod
uvjetom da njihov broj iznosi najmanje dvije trećine svih stranaka.
Komisija odobrava uspostavu skupine za
razmatranje na visokoj razini zadužene za ocjenu funkcioniranja Ugovora i
predlaganje mogućih poboljšanja te međunarodne organizacije, uključujući
izmjene Ugovora, ako je potrebno. Skupina redovito izvješćuje stalnu skupinu na
visokoj razini, a svoje će zaključke predstaviti na sastanku Vijeća ministara u
listopadu 2014. u Kijevu.
2.8.      Ostale odluke (pod točkama A, bez
rasprave)
Komisija će odobriti sljedeće odluke:
- Izmjene Proceduralnog akta 2006/01/MC-EnC
(Poslovnik Vijeća ministara) kojima se u skladu s dvogodišnjim proračunom
donosi dvogodišnji program rada.
- Nacrt socijalne strategije na temelju
zaključaka Socijalnog foruma iz 2012. i 2013.
Komisija podupire donošenje Uredbe Komisije
(EU) br. 147/2013 od 13. veljače 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008
Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici s obzirom na provedbu
ažuriranja mjesečne i godišnje energetske statistike u Energetskoj zajednici od
strane Energetske zajednice. S obzirom da se odluka temelji na glavi II.
Ugovora, Europska unija ne glasa.
Komisija će također odobriti zaključke
sastanaka stalne skupine na visokoj razini koji su održani nakon sastanka
Vijeća ministara 2012. godine.
2013/0301 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o utvrđivanju stajališta Europske unije u
okviru Vijeća ministara Energetske zajednice (Beograd, 24. listopada 2013.)
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 194. i članak 218. stavak 9.,
uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/500/EZ od
29. svibnja 2006. o sklapanju Ugovora o Energetskoj zajednici od strane
Europske zajednice[3],
a posebno njezine članke 4. i 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
S obzirom na jedanaesti sastanak Vijeća
ministara Energetske zajednice koji će se održati 24. listopada 2013. u
Beogradu, stajalište Europske unije u pogledu pitanja u okviru područja
primjene članka 218. stavka 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije navedeno
je u Prilogu ovoj Odluci.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
Stajalište Europske unije
1.           Europska unija odobrava:
·
financijsku razrješnicu direktora Tajništva
Energetske zajednice za 2012.;
·
proračun za razdoblje 2014. – 2015., za koji
proračunsko tijelo mora odobriti odgovarajuća proračunska sredstva za obje
godine;
·
program rada Energetske zajednice za razdoblje
2014. – 2015.;
·
izmjene Priloga IV. Ugovora o Energetskoj zajednici
o doprinosima stranaka proračunu Energetske zajednice, posebno povećanje
doprinosa EU-a za 0,40 % što odgovara postojećem doprinosu koji plaća
Hrvatska;
·
izmjene članka 16. i Priloga II. Ugovoru o
Energetskoj zajednici u skladu s Odlukom Vijeća od dd/mm/2013, kojom se
Komisiju ovlašćuje za pregovaranje u ime Europske unije o izmjenama Ugovora o
Energetskoj zajednici;
·
Odluku Vijeća ministara o objavi kršenja odredbi
pravne stečevine Energetske zajednice o plinu od strane Bosne i Hercegovine,
koje je u svom obrazloženom zahtjevu utvrdilo Tajništvo, ukoliko u svom
mišljenju navodno kršenje potvrdi Savjetodavni odbor za rješavanje sporova. U
slučaju odstupanja u stajalištima Europska unija zahtijeva odgodu odluke do
najkasnije 30. studenoga 2013.;
·
popis projekata važnih za Energetsku zajednicu koje
je predložila radna skupina za energetsku strategiju. Ona odobrava regulatorne
ulagačke inicijative koje je predložio odbor regulatora Energetske zajednice i
koje nisu konačne i može ih se preispitati u svjetlu tekućih rasprava u
Europskoj uniji;
·
produljenje trajanja Ugovora o Energetskoj
zajednici za dodatnih 10 godina;
·
uspostavu skupine za razmatranje na visokoj razini
zadužene za ocjenu funkcioniranja Ugovora i predlaganje mogućih poboljšanja te
međunarodne organizacije, uključujući izmjene Ugovora, ako je potrebno;
·
izmjene Proceduralnog akta 2006/01/MC-EnC
(Poslovnik Vijeća ministara) kojima se uvodi donošenje dvogodišnjeg programa
rada;
·
nacrt socijalne strategije.
2.           Europska unija podupire:
·
provedbu Direktive 2012/27/EU Europskog parlamenta
i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti od strane ugovornih
stranaka Energetske zajednice, na temelju preporuke Vijeća ministara kao prvog
koraka u smjeru budućeg donošenja obvezujućeg akta;
·
donošenje prilagodbi Direktive 2001/80/EZ o
smanjenju emisija iz velikih uređaja za loženje, kao i provedbe Poglavlja III.
Priloga V. i članka 72. stavka 3. i 4. Direktive 2010/75/EU o industrijskim
emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) od strane ugovornih
stranaka Energetske zajednice. Na temelju toga Komisija je Vijeću ministara
podnijela prijedlog za Odluku o provedbi Direktive 2001/80/EZ i o provedbi
Direktive 2010/75/EU te izmjeni članka 16. i Priloga II. Ugovoru;
·
donošenje od strane Energetske zajednice Uredbe
Komisije (EU) br. 147/2013 od 13. veljače 2013. o izmjeni Uredbe (EZ) br.
1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici s obzirom na
provedbu ažuriranja mjesečne i godišnje energetske statistike u Energetskoj
zajednici.
[1]               Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću u skladu
s člankom 7. Odluke 2006/500/EZ (Ugovor o energetskoj zajednici) (COM(2011)105
završna verzija)
[2]               3127. sastanak Vijeća za promet, telekomunikacije i
energetiku (točke povezane s energetikom) u Bruxellesu 24. studenoga 2011.
[3]               SL L 198, 20.7.2006., str. 15.


				|

		52015PC0106

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Trinidada i Tobaga o ukidanju viza za kratkotrajni boravak /* COM/2015/0106 final - 2015/0054 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           POLITIČKI I PRAVNI
KONTEKST
U Uredbi
Vijeća (EZ) br. 539/2001[1]
navode se treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku
vanjskih granica država članica i zemlje čiji su državljani izuzeti
od tog zahtjeva. Uredba (EZ) br. 539/2001 primjenjuje se u svim državama
članicama, osim Irske i Ujedinjene Kraljevine.
Uredbom (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća[2] izmijenjena je Uredba
(EZ) br. 539/2001 tako što je 19 zemalja prebačeno u Prilog II. u
kojem se navodi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od
obveze posjedovanja vize. Tih su 19 zemalja sljedeće: Dominika, Grenada,
Kiribati, Kolumbija, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Sveta
Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Samoa, Salomonovi Otoci, Timor-Leste, Tonga,
Trinidad i Tobago, Tuvalu, Ujedinjeni Arapski Emirati i Vanuatu. Uz
upućivanja na svaku od tih zemalja u Prilogu II. navedena je sljedeća
bilješka: „izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana
stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se
treba sklopiti s Europskom unijom”.
Uredba (EU)
br. 509/2014 donesena je 20. svibnja 2014. te je stupila na snagu 9.
lipnja 2014. U srpnju 2014. Komisija je dostavila Vijeću preporuku da je
ovlasti za početak pregovora o sporazumima o ukidanju viza sa svakom od
sljedećih 17 zemalja: Dominikom, Grenadom, Kiribatima, Maršalovim Otocima,
Mikronezijom, Nauruom, Palauom, Svetom Lucijom, Svetim Vincentom i Grenadinima,
Samoom, Salomonovim Otocima, Timor-Lesteom, Tongom, Trinidadom i Tobagom,
Tuvaluom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Vanuatuom[3]. Vijeće je 9.
listopada 2014. dostavilo pregovaračke smjernice Komisiji.
U skladu s uvodnom
izjavom 5. Uredbe (EU) br. 509/2014 i zajedničkom izjavom izdanom u
trenutku donošenja, na Kolumbiju i Peru primjenjuje se poseban postupak kojim
se zahtijeva daljnje ocjenjivanje njihova ispunjavanja odgovarajućih
kriterija, prije nego što Komisija može dostaviti Vijeću preporuke za
odluke o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumima o ukidanju viza s tim
dvjema zemljama. Stoga one nisu uključene u navedenu preporuku
Vijeću.
Pregovori o sporazumu o ukidanju viza s
Trinidadom i Tobagom i četiri druge karipske zemlje započeli su
12. studenoga 2014. u Bruxellesu. Tijekom tog sastanka mogao se revidirati
cijeli tekst nacrta i postignut je dogovor o većini njegovih aspekata.
Predstavnici karipskih zemalja inzistirali su međutim na pojašnjavanju
određenih odredbi u članku 6. stavku 2. točki (c), članku
8. stavku 1. i članku 8. stavku 4. Nakon nekoliko naknadnih neformalnih
razgovora, Komisija je prihvatila manje izmjene tih članaka. Glavni
pregovarači parafirali su sporazum 15. prosinca 2014.
Države članice obaviještene su tijekom
sastanka Radne skupine za vize u okviru Vijeća koji je održan 21. studenoga 2014.
Sa strane Unije, pravna je osnova sporazuma
članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske
unije (UFEU), u vezi s njegovim člankom 218.
[...] potpisao/la
je Sporazum dana [...] u ime Europske unije. U skladu s člankom 218. stavkom
6. drugim podstavkom točkom (a) UFEU-a, Europski parlament dao je svoju
suglasnost za sklapanje Sporazuma dana [...].
2.           ISHOD PREGOVORA
Komisija smatra da
su ciljevi koje je Vijeće postavilo u svojim pregovaračkim
smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o ukidanju viza prihvatljiv za
Uniju.
Njegov
konačan sadržaj može se sažeti kako slijedi:
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Trinidada i Tobaga omogućava boravak bez vize na državnom
području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana.
Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema
svim građanima EU-a, u sporazum je uključena odredba prema kojoj
Trinidad i Tobago može suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u
odnosu na sve države članice Europske unije te da i Unija može
suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države
članice.
Posebni položaj
Ujedinjene Kraljevine i Irske prikazan je u preambuli.
Područje primjene
Ukidanjem viza obuhvaćene su sve
kategorije osoba (nositelji obične, diplomatske, službene i posebne
putovnice) čija svrha putovanja ne uključuje obavljanje plaćene
aktivnosti. Svaka država članica i Trinidad i Tobago mogu za tu kategoriju
uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane druge stranke u skladu s
primjenjivim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osigurala
usklađena provedba, sporazumu je priložena zajednička izjava o
tumačenju kategorije osoba koje putuju u svrhu obavljanja plaćene
aktivnosti.
Trajanje boravka
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Trinidada i Tobaga omogućava boravak bez vize na državnom
području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana. Zajednička izjava o tumačenju tog razdoblja od 90 dana
priložena je sporazumu.
Sporazumom se uzima u obzir položaj država
članica koje još ne primjenjuju u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu. Sve dok nisu dio schengenskog prostora bez unutarnjih granica,
ukidanjem viza državljani Trinidada i Tobaga stječu pravo boravka od 90
dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom području svake od tih
država članica (Bugarske, Hrvatske, Cipra i Rumunjske), neovisno o
razdoblju izračunatom za cijeli schengenski prostor.
Teritorijalna primjena
Sporazum sadržava odredbe o njegovoj
teritorijalnoj primjeni: u slučaju Francuske i Nizozemske, ukidanjem viza
državljani Trinidada i Tobaga imali bi pravo na boravak samo na europskim
područjima tih država članica.
Izjave
Sporazumu su
priložene i druge zajedničke izjave:
– o potpunom
širenju informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o ukidanju viza i
povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska, i
– o pridruživanju
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna provedbi, primjeni i razvoju
schengenske pravne stečevine.
3.           ZAKLJUČCI
Imajući na umu navedene rezultate,
Komisija predlaže Vijeću da, nakon što dobije suglasnost Europskog
parlamenta, odobri Sporazum između Europske unije i Trinidada i Tobaga o
ukidanju viza za kratkotrajni boravak.
2015/0054 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju Sporazuma između Europske
unije i Republike Trinidada i Tobaga o ukidanju viza za kratkotrajni boravak
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u
vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta,
budući da:
(1)       Komisija je u ime Europske
unije pregovarala o Sporazumu s Republikom Trinidadom i Tobagom (dalje u tekstu
„Trinidad i Tobago”) o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (dalje u tekstu
„Sporazum”).
(2)       Sporazum je potpisan, u ime
Europske unije, dana …….2015. i privremeno se primjenjuje od tog datuma,
podložno njegovu mogućem sklapanju na kasniji datum, u skladu s
Odlukom……../……/EU Vijeća od [………….].
(3)       Sporazum bi trebalo odobriti.
(4)       Sporazumom se osniva
Zajednički odbor za upravljanje Sporazumom, koji donosi svoj poslovnik.
Primjereno je osigurati pojednostavnjeni postupak za utvrđivanje
stajališta Unije u tom slučaju.
(5)       U skladu s Protokolom o
stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode,
sigurnosti i pravde i Protokolom o schengenskoj pravnoj stečevini
uključenoj u okvir Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj
uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se
odredbe Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
ODLUČILO JE:
Članak 1.
Sporazum između Europske unije i
Trinidada i Tobaga o ukidanju viza za kratkotrajni boravak odobrava se u ime
Unije.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća dostavlja obavijest
predviđenu člankom 8. stavkom 1. Sporazuma[4].
Članak 3.
Komisija, uz pomoć stručnjaka iz
država članica, predstavlja Uniju u Zajedničkom odboru
stručnjaka koji je uspostavljen člankom 6. Sporazuma.
Članak 4.
Stajalište Unije u Zajedničkom odboru
stručnjaka u pogledu donošenja poslovnika, kako se zahtijeva člankom
6. stavkom 4. Sporazuma, utvrđuje Komisija nakon savjetovanja s posebnim
odborom koji imenuje Vijeće.
Članak 5.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka
2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri
prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog
zahtjeva, SL L 81, 21.3.2001., str. 1.
[2]               Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ)
br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju
imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani
izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.
[3]               COM (2014) 467, 17.7.2014.
[4]               Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum
stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.
PRILOG
Prijedlogu Odluke Vijeća
o sklapanju Sporazuma između
Europske unije i Republike Trinidada i Tobaga o ukidanju viza za kratkotrajni
boravak
SPORAZUM
između Europske unije i Republike Trinidada i
Tobaga o ukidanju viza za kratkotrajni boravak
EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”, i
REPUBLIKA TRINIDAD I TOBAGO, dalje u tekstu
„Trinidad i Tobago”,
dalje u tekstu zajednički „ugovorne
stranke”,
U CILJU daljnjeg razvoja prijateljskih odnosa
između ugovornih stranaka i u želji olakšanja putovanja osiguranjem ulaska
i kratkotrajnog boravka bez viza za svoje građane,
UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU)
br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o
izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja
čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja
čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, među ostalim,
premještanjem 19 trećih zemalja, uključujući Trinidad i Tobago,
na popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze
posjedovanja vize za kratkotrajni boravak u državama članicama Europske
unije (EU),
IMAJUĆI NA UMU da se u članku 1.
Uredbe (EU) br. 509/2014 navodi da se za tih 19 zemalja izuzeće od
obveze posjedovanja vize primjenjuje od dana stupanja na snagu sporazuma o
izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se zaključuje s Europskom
unijom,
ŽELEĆI zaštititi načelo jednakog
postupanja prema svim građanima EU-a,
UZIMAJUĆI U OBZIR da osobe koje putuju u
svrhu obavljanja plaćene aktivnosti tijekom svojeg kratkotrajnog boravka
nisu obuhvaćene ovim Sporazumom pa se stoga na tu kategoriju nastavljaju
primjenjivati mjerodavna pravila prava Unije i nacionalni propisi država
članica te nacionalni propisi Trinidada i Tobaga o obvezi posjedovanja
vize ili o izuzeću od te obveze i o pristupu zapošljavanju,
UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu
Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i
pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir
Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se odredbe ovog
Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
Članak 1.
Svrha
Sporazumom se građanima Europske unije i
državljanima Trinidada i Tobaga omogućava boravak bez vize na državnom
području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju
od 180 dana.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma:
(a) „država članica“ znači svaka
država članica Europske unije, osim Ujedinjene Kraljevine i Irske;
(b) „građanin Europske unije“ znači
državljanin države članice iz točke (a);
(c) „državljanin Trinidada i Tobaga“
znači svaka osoba koja ima državljanstvo Trinidada i Tobaga;
(d) „schengenski prostor“ znači prostor
bez unutarnjih granica koji se sastoji od državnih područja država
članica iz točke (a) koje primjenjuju schengensku pravnu
stečevinu u cijelosti.
Članak 3.
Područje primjene
1. Građani Europske unije koji imaju
valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu od
države članice, mogu bez vize ući na državno područje Trinidada
i Tobaga i na njemu boraviti u razdoblju navedenom u članku 4. stavku 1.
Državljani Trinidada i Tobaga koji imaju
valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu izdanu od
Trinidada i Tobaga, mogu bez vize ući na državno područje država
članica i na njemu boraviti u razdoblju navedenom u članku 4. stavku
2.
2. Stavak 1. ne primjenjuje se na osobe koje
putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.
Za tu kategoriju osoba svaka država članica
može zasebno uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane Trinidada i Tobaga
ili je može ukinuti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ)
br. 539/2001.
Trinidad i Tobago može za tu kategoriju osoba
donijeti odluku o obvezi posjedovanja vize ili o njezinu ukidanju za državljane
svake države članice zasebno u skladu sa svojim nacionalnim pravom.
3. Ukidanje obveze posjedovanja vize koje je
predviđeno ovim Sporazumom primjenjuje se ne dovodeći u pitanje
propise ugovornih stranaka u vezi s uvjetima za ulazak i kratkotrajni boravak.
Države članice i Trinidad i Tobago zadržavaju pravo odbiti ulazak i
kratkotrajni boravak na svojim državnim područjima ako nije ispunjen jedan
od tih uvjeta ili više njih.
4. Ukidanje obveze posjedovanja vize
primjenjuje se bez obzira na vrstu prijevoza kojim se koristi za prelazak
granica ugovornih stranaka.
5. Pitanja koja nisu obuhvaćena ovim
Sporazumom uređena su pravom Unije, nacionalnim propisima država
članica i nacionalnim pravom Trinidada i Tobaga.
Članak 4.
Trajanje boravka
1. Građani Europske unije mogu boraviti
na državnom području Trinidada i Tobaga najviše 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana.
2. Državljani Trinidada i Tobaga mogu boraviti
na državnom području država članica koje u cijelosti primjenjuju
schengensku pravnu stečevinu najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180
dana. To razdoblje izračunava se neovisno o trajanju boravka u državi
članici koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu
stečevinu.
Državljani Trinidada i Tobaga mogu boraviti
najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom području
svake države članice koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku
pravnu stečevinu, neovisno o izračunatom trajanju boravka na državnom
području država članica koje primjenjuju schengensku pravnu
stečevinu u cijelosti.
3. Ovim se Sporazumom ne utječe na
mogućnost Trinidada i Tobaga i država članica da produlje razdoblje
boravka na više od 90 dana u skladu s nacionalnim pravom i pravom Unije.
Članak 5.
Teritorijalna primjena
1. U pogledu Francuske Republike odredbe ovog
Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Francuske Republike.
2. U pogledu Kraljevine Nizozemske odredbe
ovog Sporazuma primjenjuju se samo na europsko područje Kraljevine
Nizozemske.
Članak 6.
Zajednički odbor za upravljanje
Sporazumom
1. Ugovorne stranke osnivaju zajednički
odbor stručnjaka (dalje u tekstu „Odbor”) koji se sastoji od predstavnika
Europske unije i predstavnika Trinidada i Tobaga. Uniju predstavlja Europska
komisija.
2. Odbor, među ostalim, ima sljedeće
zadatke:
(a) nadzor provedbe ovog Sporazuma;
(b) predlaganje izmjena ili dopuna ovom
Sporazumu;
(c) davanje prijedloga za rješavanje sporova
koji proizlaze iz tumačenja ili primjene odredaba ovog Sporazuma.
3. Odbor se, prema potrebi, sastaje na zahtjev
jedne ugovorne stranke.
4. Odbor donosi svoj poslovnik.
Članak 7.
Odnos između ovog Sporazuma i
postojećih bilateralnih sporazuma o ukidanju obveze posjedovanja viza
između država članica i Trinidada i Tobaga
Ovaj Sporazum ima prednost pred odredbama
svakog bilateralnog sporazuma ili dogovora zaključenog između
pojedinih država članica i Trinidada i Tobaga ako se njihovim odredbama
uređuju pitanja koja ulaze u područje primjene ovog Sporazuma.
Članak 8.
Završne odredbe
1. Ugovorne stranke ratificiraju ili
odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim mjerodavnim unutarnjim postupcima i
Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon kasnijeg datuma od dva
datuma na koji su ugovorne stranke priopćile jedna drugoj da su navedeni
postupci okončani.
2. Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno
vrijeme, osim ako se otkaže u skladu sa stavkom 5.
3. Ovaj se Sporazum može izmijeniti pisanim
sporazumom ugovornih stranaka. Izmjene stupaju na snagu nakon što ugovorne
stranke obavijeste jedna drugu o okončanju unutarnjih postupaka potrebnih
u tu svrhu.
4. Svaka ugovorna stranka može suspendirati
provedbu cijelog ili dijela ovog Sporazuma, posebno zbog javnog poretka,
zaštite nacionalne sigurnosti ili zaštite javnog zdravlja, nezakonite
imigracije ili ponovnog uvođenja obveze posjedovanja vize od strane neke
od ugovornih stranaka. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj
stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina stupanja na snagu. Ugovorna
stranka koja je suspendirala primjenu ovog Sporazuma bez odgode
obavješćuje drugu ugovornu stranku o prestanku postojanja razloga za
suspenziju te ukida suspenziju.
5. Svaka ugovorna stranka može otkazati ovaj
Sporazum pisanom obaviješću drugoj ugovornoj stranci. Ovaj Sporazum
prestaje važiti 90 dana od datuma takve obavijesti.
6. Trinidad i Tobago može suspendirati
primjenu ovog Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države
članice.
7. Unija može suspendirati primjenu ovog
Sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.
Sastavljeno u Bruxellesu, u dva primjerka
svaki na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom,
francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom,
malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom,
slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri
čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O ISLANDU, NORVEŠKOJ,
ŠVICARSKOJ I LIHTENŠTAJNU
Ugovorne stranke primaju na znanje bliski
odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna,
posebno na temelju sporazuma od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o
pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne
stečevine.
U takvim je okolnostima poželjno da tijela
Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Trinidada i
Tobaga, s druge strane, bez odlaganja sklope bilateralne sporazume o ukidanju
viza za kratkotrajni boravak koji bi sadržavali odredbe kao u ovom Sporazumu.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
KATEGORIJE OSOBA KOJE PUTUJU U SVRHU OBAVLJANJA PLAĆENE AKTIVNOSTI U
SKLADU S ČLANKOM 3. STAVKOM 2. OVOG SPORAZUMA
Želeći osigurati zajedničko
tumačenje, ugovorne stranke suglasne su da, za potrebe ovog Sporazuma,
kategorija osoba koje obavljaju plaćenu aktivnost obuhvaća osobe koje
ulaze na državno područje druge ugovorne stranke u svrhu obavljanja
plaćenog zanimanja/aktivnosti kao zaposlenik ili pružatelj usluga.
Ta kategorija ne bi trebala obuhvaćati:
— poslovne osobe, tj. osobe koje putuju za
potrebe poslovanja (bez sklapanja radnog odnosa u državi druge ugovorne
stranke),
— sportaše i umjetnike koji obavljaju
aktivnost na ad hoc osnovi,
— novinare koje je uputila medijska kuća
iz njihove matične države, i
— pripravnike u poduzećima.
Provedbu ove izjave nadzire zajednički
odbor prema svojim nadležnostima u skladu s člankom 6. ovog Sporazuma, te
može predložiti izmjene ako to na temelju iskustava ugovornih stranaka smatra
potrebnim.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU
RAZDOBLJA OD 90 DANA U BILO KOJEM RAZDOBLJU OD 180 DANA KAO ŠTO JE NAVEDENO U
ČLANKU 4. OVOG SPORAZUMA
Ugovorne stranke suglasne su da razdoblje od
najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana kako je utvrđeno u
članku 4. ovog Sporazuma znači neprekidni posjet ili nekoliko
uzastopnih posjeta čije ukupno trajanje ne prelazi 90 dana u bilo kojem
razdoblju od 180 dana.
Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu
pomičnog referentnog razdoblja od 180 dana, računajući
retroaktivno svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se
provjerilo poštuje li se i dalje uvjet maksimalno dozvoljenog boravka od 90
dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Među ostalim, to znači da se
u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dozvoljava novi
boravak u trajanju do 90 dana.
ZAJEDNIČKA IZJAVA O INFORMIRANJU
GRAĐANA O SPORAZUMU O UKIDANJU VIZA
Priznajući važnost transparentnosti za
građane Europske unije i Trinidada i Tobaga, ugovorne stranke suglasne su
osigurati potpuno širenje informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o
ukidanju viza i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska.


				|

		52014PC0066

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o sudjelovanju Europske unije u povećanju kapitala Europskog investicijskog fonda /* COM/2014/066 final - 2014/0034 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Europski investicijski fond (EIF) osnovan je
1994. godine kako bi mogao „poticati održivi i uravnoteženi rast unutar
Zajednice”. Članak 2. Statuta EIF-a obvezuje EIF na pružanje potpore
ciljevima politike EU-a. Trenutačne aktivnosti EIF-a obuhvaćaju s
jedne strane ulaganja u rizični kapital i manje sredstava za velika
poduzeća, kao i mezaninska sredstva radi povećanja dostupnosti
rizičnog kapitala za brzorastuće i inovativne MSP-ove. S druge
strane, osigurava jamstva i poboljšanje kreditne kvalitete sekuritizacijom radi
poboljšanja kreditnog kapaciteta financijskih posrednika, a time i dostupnosti
te uvjeta duga za MSP-ove koji se njime koriste. EIF djeluje korištenjem
vlastitih sredstava ili upravljanjem mandatima[1]
uime Europske investicijske banke (EIB), Komisije ili nacionalnih i regionalnih
vlasti.
EIF-ov propisani cilj pružanja potpore
politikama EU-a odražava se u iznimnom rastu vlasničkih ulaganja i
jamstava u razdoblju krize. Očekuje se da će taj trud donijeti ukupno
1,5 milijardi EUR u obvezama u privatnim dioničkim fondovima koje će
se financirati zaduživanjem u iznosu od 6,4 milijardi EUR u 2013. godini. U
pogledu jamstava EIF očekuje obveze u iznosu od 1,9 milijardi EUE u 2013.
godini što će katalizirati zajmove MSP-ovima u iznosu od 7,5 milijardi EUR[2].
Nakon povećanja EIF-ova kapitala 2007. godine
upisani kapital iznosi 3 milijardi EUR i podijeljen je na 3 000 dionica,
svaka nominalne vrijednosti od 1 milijun EUR. EIF-ov uplaćeni kapital
trenutačno iznosi 600 milijuna EUR (odnosno 20 % upisanog kapitala).
Od listopada 2013. EIF se nalazi u vlasništvu EIB-a (62,1 %), Europske
unije (30 %) te 24 javne i privatne financijske institucije (7,9 %).
Europsko vijeće zatražilo je u lipnju
2012. razradu EIF-ovih aktivnosti, osobito onih povezanih s rizičnim
kapitalom, u suradnji s postojećim nacionalnim strukturama. Europsko
vijeće pozvalo je u lipnju 2013. na povećanje EIF-ova kapaciteta za
poboljšanje kreditne kvalitete. To je učinilo u sklopu „Novog
investicijskog plana za Europu” u kojem se stavlja poseban naglasak na
financiranje MSP-ova, osnovnu aktivnost EIF-a. U listopadu je Europsko
vijeće zatražilo nastavak ulaganja svih napora u ponovnu uspostavu
uobičajenog pozajmljivanja gospodarstvu i olakšanog financiranja ulaganja,
osobito u pogledu MSP-ova.
U odgovoru na zaključke Europskog
vijeća EIF je utvrdio niz financijskih rješenja za daljnju potporu
MSP-ovima i ostvarivanje najvećeg utjecaja svojim sredstvima. Predložila
su se dva osnovna kanala za njihovu provedbu:
·
olakšavanje pristupa dužničkom financiranju za
MSP-ove kroz aktivnosti za poboljšanje kreditne kvalitete,
uključujući Inicijativu za MSP-ove; i
·
stvaranje dodatnog kapaciteta ulaganja za privatne
dionice, mezaninski i rizični kapital te kapital za širenje.
Upravo će EIF-ova sredstva biti
ključna u pružanju potpore tim aktivnostima, kao i u osiguravanju
usklađivanja interesa s drugim mandatima, uključujući mandatima
EU-a kao što su Obzor 2020. i COSME, kroz zajednička ulaganja.
Očekuje se da će EIF kao rezultat
tih inicijativa u narednim godinama udvostručiti svoje ukupno jamstvo i
izloženost rizičnom kapitalu. Svaka EIF-ova poslovna linija uključuje
različite rizike koji se odražavaju u određenom stupnju raspodjele
gospodarskog kapitala koji je potrebno odvojiti. Radi upravljanja rizikom
ukupan iznos raspodijeljenog kapitala ne smije premašivati EIF-ova sredstva. S
obzirom na prethodno opisane planove za razvoj, očekuje se brzo smanjenje
trenutačnog tampona. Slijedom toga, potrebno je povećanje dostupnog
EIF-ova kapitala kako bi se zadovoljili obvezni kapitalni zahtjevi i održao
kreditni status AAA, što je ključno za EIF-ovu aktivnost poboljšanja
kreditne kvalitete.
Isprva je EIF predstavio dvije alternative za
poboljšanje svog kapaciteta:
·
prvi scenarij: povećanje uplaćenog dijela
u visini od 20 % do 40 %
·
drugi scenarij: povećanje upisanog kapitala s
uplaćenim udjelom u visini od 20 %
Dok prvi scenarij podrazumijeva obvezno
sudjelovanje svih postojećih dioničara ili prodaju njihovih dionica u
EIF-u s obzirom na to da ne bi bili mogući različiti uplaćeni
omjeri po dionici, drugi scenarij postojećim dioničarima ostavlja
mogućnost odabira žele li, razmjerno sa svojim trenutačnim udjelom u
EIF-ovom kapitalu, upisati nove dionice ili ne.
U rujnu 2013. o mogućnosti povećanja
EIF-ova kapitala neformalno su raspravljali uprava EIF-a i sve financijske
institucije dioničari koji su pružili pozitivne povratne informacije o
povećanju kapitala. Međutim, ideja o obveznom sudjelovanju
dioničara ili gubitku njihova cjelovitog udjela nije se smatrala
prihvatljivom. Usto se postigao opći konsenzus o važnosti zadržavanja
tročlane vlasničke strukture EIF-a. Stoga je u EIF-ovom konačnom
prijedlogu zadržan samo drugi scenarij.
Dana 26. studenoga 2013. Upravno vijeće
EIF-a odobrilo je, s obzirom na njegov razlog, povećanje EIF-ova upisanog
kapitala u iznosu do 1,500 milijuna EUR pri čemu je 20 %
uplaćeno. To podrazumijeva upis dodatnih 450 dionica EU-a. Tehničke
metode i sam postupak bit će pravodobno podneseni Upravnom vijeću. U
skladu sa Statutima EIF-a povećanje kapitala mora se odobriti na glavnoj
skupštini EIF-a na kojoj Komisija ima manjinu koja može spriječiti
donošenje te odluke.[3]

U prosincu 2013. Upravno vijeće EIB-a
odobrilo je povećanje EIF-ova kapitala i njegovo podnošenje Vijeću
guvernera EIB-a.
Europsko vijeće u prosincu je
također pozvalo Komisiju i EIB na daljnje povećanje kapaciteta EIF-a
kroz povećanje njegovog kapitala s ciljem ostvarivanja konačnog
sporazuma do svibnja 2014.
Povećanje kapitala treba se dopuniti
novim EIB-ovim mandatom za poboljšanje rizika (EREM) u iznosu do 2,3 milijardi
EUR za razdoblje 2014. – 2016. Zahvaljujući (i) povećanom kapacitetu
stvorenom povećanjem kapitala i (ii) novom EIB-ovom mandatu, EIF
očekuje da će godišnje izdvojiti između 2 i 3 milijarde EUR za
transakcije poboljšanja kreditne kvalitete (što će katalizirati godišnje
pozajmljivanje MSP-ovima u iznosu između 11 i 20 milijardi EUR),
počevši od 2014. godine i s vrhuncem 2015. godine. Nadalje, izdvojit
će se dodatne obveze za privatne dionice u iznosu od 400 milijuna EUR.
U kontekstu povećanja kapitala
jačanje trenutačne privatno-javne dioničarske strukture pokušat
će se ostvariti potpunim sudjelovanjem financijskih institucija
dioničara. To je također prilika za širenje dioničarske baze
EIF-a privlačenjem sličnih nacionalnih/regionalnih promidžbenih
ustanova u skladu s vanjskom procjenom Komisije i odlukama Europskog
vijeća iz lipnja 2012. godine.
S obzirom na potrebu za pravodobnim odgovorom
na zaključke Europskog vijeća i hitnost u pružanju potpore ciljevima
politike EU-a u području rasta i stvaranja novih radnih mjesta u okruženju
nakon krize, već će se u 2014. godini nastojati povećati
kapacitet koji je stvorilo povećanje EIF-ova kapitala. Zaključak
uobičajenog zakonodavnog postupka potreban je kako bi omogućio EU-ovu
potporu povećanju kapitala na glavnoj skupštini EIF-a u proljeće
2014. godine. U suprotnom bi došlo do odgode do 2015.
godine.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
Kao što je propisano Odlukom Vijeća
2007/247/EZ[4]
kojom se odobrava sudjelovanje EU-a u prethodnom povećanju kapitala EIF-a,
Komisija je 2012. godine provela vanjsku procjenu poslovanja EIF-a iz vlastitih
sredstava. U toj su se procjeni uzeli u obzir stavovi različitih dionika,
od predstavnika država članica, EIB-a, financijskih institucija do
Komisije. Nadalje, procjenitelji su se savjetovali s financijskim institucijama
dioničarima, upraviteljima privatnih dioničkih fondova/fondova za
rizični kapital koji su primili ulaganja iz vlastitih sredstava EIF-a,
pokretačima sekuritizacije uz suradnju EIF-a kao i s predstavnicima
relevantnih tijela industrije. Ta je procjena potvrdila dodanu vrijednost
udjela EU-a na sljedećim osnovama:
·      Udio EU-a omogućuje Europskoj komisiji sudjelovanje na glavnoj
skupštini EIF-a i u Upravnom vijeću EIF-a (s dva od sedam članova),
što omogućuje znatan utjecaj EU-a na postavljanje strateških i operativnih
ciljeva EIF-a. To pomaže u promicanju i učvršćivanju ključnih
ciljeva politike EU-a u poslovanju EIF-a;
·      Udio EU-a stvara okvir za promicanje politika EU-a u radnom odnosu s
EIB-om i drugim financijskim javnim i privatnim dioničarima.
Zajednički rad Vijeća i drugih dioničara, osobito EIB-a,
podupire veće organizacijsko razumijevanje i snažnije radne odnose
između ključnih dioničara u području financiranja MSP-ova;
·      Stabilnost kreditnog statusa: Zajedničko dioničko partnerstvo
EIB-a i EU-a u EIF-u omogućilo je dodjelu kreditnog statusa AAA/Aaa EIF-u.
Snažan kreditni status ključan je za učinkovitost financijskih
instrumenata EIF-a.
Iako poslovanje EIF-a iz vlastitih sredstava
stvara znatnu dodanu vrijednost na financijskim tržištima, što odražava EIF-ov
pristup ostvarivanju utjecaja politike koji je usmjeren na tržište, u procjeni
je utvrđen niz područja na kojima se može poboljšati utjecaj politike
kroz poslovanje EIF-a iz vlastitih sredstava. Nastavno na zaključke
procjene Komisija je pripremila nastavni akcijski plan koji je predstavila
Vijeću i Parlamentu u studenom 2012. godine i koji je trenutačno u
fazi provedbe. Glavni zaključci procjene i odgovarajuće radnje
poduzete na zahtjev Komisije jesu sljedeći:
·
Postoji potreba za većom jasnoćom ciljeva
politike EU-a koje mora postići EIF. U tom smislu željena ravnoteža
financijskih i političkih dobiti kao i željena razina raspodjele dividendi
mora se revidirati. Na zahtjev Komisije EIF je pripremio izvješće za
Vijeće o okviru za dodanu vrijednost EIF-a kao i pregled ex-post procjene
utjecaja koji su dovršeni u travnju 2013. godine. Stoga će se uvesti
izvješće o ex-post procjeni utjecaja koje će sadržavati podatke o
stvarnom utjecaju pojedinačnih transakcija na MSP-ove. Nadalje, Komisija
je zatražila ponovnu procjenu EIF-ove politike o dividendama. Godine 2013.
godišnja glavna skupština EIF-a donijela je odluku o napuštanju
uobičajenog omjera dividendi i neto dobiti u visini od 40 % (od neto dobiti)
i o uvođenju raspodjele 20 % neto dobiti u obliku dividendi. Ta
će se odluka ponovno razmotriti na godišnjoj glavnoj skupštini 2014.
godine.
·
S obzirom na prepoznatljivu i dokazanu vrijednost
svake grupe dioničara u doprinosu potpunoj dodanoj vrijednosti EIF-a,
treba se uložiti trud u zadržavanje tročlane strukture EIF-a. Udio
financijskih institucija trebao bi se u najmanju ruku zadržati, a idealno i
povećati. U odgovoru na ovaj zaključak Komisija je zatražila od
uprave EIF-a da uloži više truda u privlačenje sličnih institucija
kao novih financijskih institucija dioničara. Od uprave EIF-a također
se zahtijevalo da redovito izvješćuje Vijeće o aktivnostima koje je
poduzeo EIF da bi privukao nove financijske institucije dioničare.
·
Zbog ograničene dodane vrijednosti sustavnog
zajedničkog ulaganja isključivo s mandatom o rizičnom kapitalu
koji je EIF-u dodijelio EIB, od EIF-a će se zahtijevati da redovito vrši
zajednička ulaganja s drugim mandatima, uključujući mandatima
EU-a kao što su Obzor 2020. i COSME, radi osiguravanja boljeg usklađivanja
interesa između Komisije i EIF-a.
S obzirom na dostupnost nedavne vanjske
procjene i u skladu s načelom proporcionalnosti i prošlim praksama,
Komisija ne predlaže razvoj formalne procjene utjecaja.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
U članku 3. Odluke Vijeća 94/375/EZ
od 6. lipnja 1994. o o članstvu Zajednice u Europskom investicijskom fondu[5] nalazi se posebna
odredba o povećanju kapitala. Međutim, ta se odredba ne smatra
pravnom osnovom za novu odluku o povećanju EIF-ova kapitala s obzirom na
razvoj prakse Europskog suda povezane sa „sekundarnim pravnim osnovama“.
Umjesto toga trebala bi se predložiti pravna osnova iz primarnog zakonodavstva.

U vidu ciljeva i aktivnosti EIF-a, propisanih
njegovim Statutima i odlukama njegovih upravnih tijela donesenih u skladu sa
Statutima, i u vidu primarnog cilja koji se želi postići povećanjem
kapitala, a to je
–
pružanje odgovora na poziv Europskog vijeća da
se poveća kapacitet EIF-a za poboljšanje kreditne kvalitete, osobito u
korist MSP-ova, te
–
stvaranje dodatnog kapaciteta za vlasnička
ulaganja kao potpore MSP-ovima i istraživanju inovacija te tehnološkom razvoju
poduzeća u državama članicama,
čime se promiče djelovanje za
pružanje potpore industriji Unije, članak 173. stavak 3. UFEU-a smatra se
odgovarajućom pravnom osnovom za predloženo povećanje kapitala.
4.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE

S obzirom na predloženo povećanje
upisanog kapitala u iznosu do 1,5 milijardi EUR, Komisija bi trebala kupiti do
450 novih dionica.
Tablica u nastavku
sažeto prikazuje kako će se razvijati udio EU-a u EIF-ovom kapitalu nakon
predloženog povećanja kapitala. Prikazuje EIF-ov kapital koji je upisao EU
podijeljen na uplaćeni kapital i otkupljivi kapital u razdoblju koje
prethodi trenutačnom povećanju kapitala i slijedi nakon njega.
Udio EU-a u EIF-ovom kapitalu (milijun eura)
 Uplaćeni kapital || Otkupljivi kapital || Ukupno upisanog kapitala nakon povećanja
 Postojeći (prije 2014.) || Predloženo povećanje || Ukupno || Postojeći (prije 2014.) || Predloženo povećanje || Ukupno
 180 || 90 || 270 || 720 || 360 || 1,080 || 1,350
Upis novih dionica EU-a u EIF odvijao bi se
tijekom četverogodišnjeg razdoblja, počevši od 2014. godine. Sredstva
potrebna za kupnju 450 dionica procjenjuju se na otprilike 175 milijuna EUR. Ta
se procjena temelji na EIF-ovim predviđanjima za razvoj cijene dionica
EIF-a tijekom razdoblja upisa od 2014. do 2017. Cijena izdavanja dionica
temeljit će se na dogovorenoj formuli – Poduzeću za cijenu ponovno
kupljenih dionica (RSPU). Uključuje uplaćeni dio dionica, kao i razne
pričuve (npr. zakonske pričuve, zadržanu dobit) te dobit financijske
godine od kojih se oduzimaju isplaćene dividende. Promjene u
pričuvama teško je predvidjeti s obzirom na to da jedna od pričuva
odražava promjene u tržišnim procjenama privatnih dioničkih ulaganja EIF-a
i promjene vrijednosti povezane s riznicom EIF-a. Stvarna cijena dionice za
svako razdoblje upisa temeljit će se na revidiranim financijskim
izvještajima od prethodne godine.
Komisija predlaže da se dividende koje će
EIF isplatiti u razdoblju od 2014. do 2017. koriste za pokrivanje dijela
troškova novih dionica. Pod pretpostavkom da stupanj omjera dividendi i neto
dobiti u visini od 20 % iz 2013. ostane stabilan tijekom sljedećih
četiri godine, dividende koje će biti primljene u tom razdoblju procjenjuju
se na otprilike 11,5 milijuna EUR. Međutim, potrebno je naglasi da EIF
koristi omjer dividendi i neto dobiti u visini od 33 % kao radnu
pretpostavku za svoje izračune u dokumentu u kojem se Upravnom vijeću
predlaže povećanje kapitala EIF-a. S obzirom na to da je riječ o
pretpostavljenom stupnju dividendi, za kupnju 450 dionica bilo bi potrebno
otprilike 172 milijuna EUR, a procijenjene dividende primljene u razdoblju od
2014. do 2017. iznosile bi otprilike 19 milijuna EUR. O dividendama odlučuje
glavna skupština EIF-a na godišnjoj razini.
Stoga se u ovom trenutku ne mogu točno
izračunati cijena izdavanja dionica i stupanj dividendi za cijelo
razdoblje upisa. U svakom se slučaju ne očekuje da cijena koju
će platiti EU za svoj dio povećanja premaši ukupan iznos indikativnih
odobrenih proračunskih sredstava u iznosu od 170 milijuna EUR plus
dividende primljene u razdoblju od 2014. do 2017. Komisija predlaže da se
iskoriste odobrena sredstva koja su već namijenjena financijskim
instrumentima u sklopu programa COSME i Obzor 2020. za povećanje pristupa
financiranju za MSP-ove.
Cilj Uredbe o COSME-u, poput EIF-ovog, jest
poboljšanje pristupa financiranju, osobito za MSP-ove, čime se
promiče poduzetništvo i poduzetnička kultura. U Uredbi o Obzoru 2020.
financijski instrumenti navode se kao glavni izvor financiranja za aktivnosti
povezane s tržištem kojima se pruža potpora u sklopu programa, a EIF će
igrati važnu ulogu u provedbi tih financijskih instrumenata. Stoga se predlaže
da se dio odobrenih sredstava dostupnih za COSME i Obzor 2020. upotrijebi za
predloženo povećanje kapitala EIF-a. Potrebne izmjene proračuna za
2014. zasebno će se predložiti u nacrtu izmjene proračuna.

2014/0034 (COD)
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o sudjelovanju Europske unije u
povećanju kapitala Europskog investicijskog fonda
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 173. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskoga i socijalnoga odbora,
u skladu s redovitim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       U skladu s Odlukom
Vijeća 94/375/EZ od 6. lipnja 1994. o članstvu Zajednice u Europskom
investicijskom fondu[6],
1994. godine osniva se Europski investicijski fond (Fond) kojem je cilj
„poticati održiv i uravnoteženi rast unutar Zajednice”.
(2)       Slijedom povećanja
upisanog kapitala Fonda 2007. godine, odobreni kapital iznosi 3 milijarde EUR,
podijeljen na 3 000 dionica, svaka nominalne vrijednosti od 1 milijun EUR
s visinom uplate od 20 %. Unija, koju zastupa Komisija sudjelovala je u
prethodnom povećanju upisanog kapitala Fonda u skladu s Odlukom
Vijeća 2007/247/EZ od 19. travnja 2007. o sudjelovanju Zajednice u
povećanju kapitala Europskog investicijskog fonda[7].
(3)       Shodno tome Unija koju
zastupa Komisija upisala je ukupno 900 dionica Fonda u nominalnoj vrijednosti
od 900 milijuna EUR, od čega je 180 milijuna EUR uplaćeno.
(4)       Europsko je Vijeće 28. –
29. lipnja 2012. donijelo „Pakt za rast i zapošljavanje” za poticanje pametnog,
održivog, uključivog, resursno učinkovitog rasta koji stvara nova
radna mjesta. U tom smislu, Europsko je vijeće u svojim zaključcima
naglasilo, među daljnjim hitnim mjerama koje su potrebne na razini Unije
za poticanje rasta i zapošljavanja, pojačano financiranje gospodarstva te
povećanje konkurentnosti Europe kao prostora za proizvodnju i ulaganje,
potrebu razvijanja djelovanja Fonda, posebno u pogledu njegove ulagačke
aktivnosti, u suradnji s postojećim nacionalnim strukturama poput
promidžbenih banka i institucija.
(5)       Radi daljnjeg poticanja
ulaganja i dobivanja pristupa kreditima, Europsko vijeće od 28. – 29.
lipnja 2013. pokrenulo je „Novi investicijski plan za Europu” za pružanje
potpore malim i srednjim poduzećima (MSP-ovi) i poticanje financiranja
gospodarstva. U tom smislu, Europsko je vijeće u svojim zaključcima
zatražilo Komisiju i Europsku investicijsku banku (EIB) da provedu
povećanje kapaciteta Fonda u pogledu poboljšanja kreditne kvalitete kao
prioritetno pitanje.
(6)       Podsjećajući da
ponovna uspostava uobičajenog pozajmljivanja gospodarstvu, a posebno
MSP-ovima, ostaje prioritet, Europsko vijeće u prosincu 2013. pozvalo je
Komisiju i EIB na dodatno jačanje kapaciteta Fonda kroz povećanje
njegovog kapitala s ciljem postizanja konačnog sporazuma do svibnja 2014.
(7)       Sadašnja količina
vlastitih sredstava Fonda ne omogućuje znatno povećanje njegove
aktivnosti kao odgovor na poziv Europskog vijeća s obzirom na to da
poslovanje Fonda povezano s jamstvima i rizičnim kapitalom ne smije
prelaziti gornje granice utvrđene člankom 26. Statuta ili na glavnoj
skupštini Fonda. Nadalje, kapacitet Fonda u pogledu poboljšanja kreditne kvalitete
ograničen je veličinom vlastitih sredstava koja su mu na
raspolaganju.
(8)       Stoga je 26. studenog 2013.
Upravno vijeće Fonda pristalo na povećanje upisanog kapitala Fonda za
najviše 1,500 milijuna EUR, čime je omogućeno nužno povećanje
vlastitih sredstava. Tehničke metode i podrobni postupak za povećanje
bit će pravodobno podneseni Upravnom vijeću zahtijevajući
odobrenje za podnošenje prijedloga na glavnoj skupštini Fonda 2014. godine radi
dobivanja pristanka.
(9)       Dioničari Fonda trebali
bi upisati nove dionice prema svojoj prosudbi tijekom četverogodišnjeg
razdoblja koje počinje 2014., a završava 2017. Cijenu novih dionica
trebalo bi odrediti na godišnjoj razini i na temelju formule neto vrijednosti
imovine koju su dogovorili dioničari Fonda.
(10)     Godišnje dividende koje
će se primiti u godinama od 2014. do 2017. za sudjelovanje Unije u Fondu
trebalo bi smatrati vanjskim namjenskim prihodom i koristiti za pokrivanje
dijela troškova povećanja kapitala. To bi trebalo povećati iznos proračunskih
sredstava za povećanje kapitala, čime se podupire cilj održavanja
relativnog udjela Unije u Fondu na njegovoj sadašnjoj razini (30 %).
(11)     Prikladno je da Unija
sudjeluje u povećanju kapitala Fonda radi ostvarivanja ciljeva Unije u
pogledu promicanja okruženja povoljnog za poticanje i razvoj poduzeća
diljem Unije, posebno MSP-ova, te promicanja boljeg iskorištavanja
industrijskog potencijala njezinih politika povezanih s inovacijama,
istraživanjem i tehnološkim razvojem, koje su sadržane u zaključcima
Europskog vijeća od lipnja 2012., lipnja 2013. i prosinca 2013. te
podrobno opisane u „Paktu za rast i zapošljavanje” i „Novom investicijskom
planu za Europu”.
(12)     Da bi se predstavniku Unije na
glavnoj skupštini EIF-a omogućilo da glasuje o povećanju kapitala
čim prije moguće, Odluka bi trebala stupiti na snagu dan nakon
njezine objave.
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Pored svojeg sadašnjeg udjela u Europskom
investicijskom fondu (Fond), Unija upisuje u Fond do 450 dionica, svaka
nominalne vrijednosti od 1 milijun EUR. Upis dionica i godišnje isplate provode
se u skladu s odredbama i uvjetima koje odobrava glavna skupština Fonda.
Članak 2.
Unija kupuje nove dionice u Fondu tijekom
četverogodišnjeg razdoblja, počevši od 2014. godine. U razdoblju od
2014. do 2017. dividende primljene za sudjelovanje Unije u Fondu smatraju se vanjskim
namjenskim prihodima u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU,
Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012.
o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun
Europske unije[8],
za pokrivanje dijela troškova upisa.
Osim toga, ukupan iznos do 170 milijuna EUR
cijelo je vrijeme dostupan u okviru općeg proračuna Europske unije za
pokrivanje preostalih troškova, koristeći odobrena sredstva već predviđena
unutar naslova 1.a višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.
kako bi ukupni dodijeljeni troškovi ostali nepromijenjeni. Proračunske
obveze mogu se razdijeliti u godišnje obroke tijekom četiri godine u
skladu s člankom 85. stavkom 4. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu dan nakon dana
objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta
prijedloga/inicijative
              1.4.    Cilj/ciljevi

              1.5.    Osnova
prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje
i financijski utjecaj
              1.7.    Predviđena
metoda/metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila
nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustav
upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere
za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslov/naslovi
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni
utjecaj na rashode
              3.2.1. Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva administrativne prirode
              3.2.4. Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Sudjelovanje
trećih strana u financiranju
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na
prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Odobravanje povećanja kapitala Europskog
investicijskog fonda i sudjelovanja Unije u povećanju kapitala
1.2.        Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[9]
Glava 01. – Gospodarski i financijski poslovi
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[10]
ý Prijedlog/inicijativa
odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
1.4.        Cilj/ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški
cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Cilj „aktivna suradnja s EIB-om i EIF-om na
ostvarivanju politika EU-a.”
Cilj „nastavak bliske suradnje s EIB-om i EIF-om
na oblikovanju financijskih instrumenata koji podupiru ciljeve strategije
Europa 2020. za sljedeći višegodišnji financijski okvir.”
1.4.2.     Posebni
cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture
ABM-a/ABB-a
Posebni cilj br.
1.
Cilj „promicanje interesa EU-a za upravljačka tijela EIB-a/EIF-a te
jačanje suradnje između EU-a i EIB-a/EIF-a radi osiguranja
usklađenosti pozajmljivanja EIB-a/EIF-a s prioritetima politika EU-a
posebno unutar EU-a”
Odgovarajuća aktivnost (aktivnosti) u okviru strukture ABM/ABB
Naslov
01 04 Financijsko poslovanje i instrumenti
1.4.3.     Očekivani
rezultat/rezultati i utjecaj
Povećani kapital omogućit će EIB-u
da na odgovarajući način odgovori na zaključke Europskog
vijeća putem dva sredstva:
·
Povećani kapital olakšava isporuku
dužničkog financiranja MSP-ovima (što će se omogućiti
poslovanjem povezanim s poboljšanjem kreditne kvalitete i jamstvima).
·
Povećani kapital stvorit će dodatni
kapacitet ulaganja za privatne dionice, mezaninski i rizični kapital te kapital
za širenje.
Osim navedenog, povećanje kapitala
omogućit će EIB-u zajedničko ulaganje vlastitih sredstva s
mandatima Komisije poput programa COSME i Obzor 2020. čime će se
postići bolje usklađivanje interesa Komisije i EIF-a u skladu s
Financijskom uredbom. Konačno, sudjelovanje u tekućem povećanju
kapitala osigurat će da udio EU-a u kapitalu EIF-a ostane u najmanju ruku
nepromjenjiv te da se ne razrijedi.
Poslovanje povezano s poboljšanjem kreditne
kvalitete i jamstvima
Tijekom sljedećeg programskog razdoblja,
očekuje se da EIF znatno poveća svoju aktivnost u pogledu poboljšanja
kreditne kvalitete, osiguravajući godišnje između 2 i 3 milijarde EUR
(da bi godišnje katalizirao između 11 i 20 milijardi EUR pozajmljivanja
MSP-ovima) uz ulaganje posebnog napora 2015. i 2016. godine. Ova dodatna
aktivnost poboljšanja kreditne kvalitete zahtjeva povećanje EIF-ovih
vlastitih sredstava za 400 milijuna EUR, koje nadopunjava mandat EIB-a u iznosu
do 2,3 milijarde EUR za razdoblje 2014.̶2016. Povećanje aktivnosti
trebalo bi rezultirati povećanjem od 50 % u odnosu na broj MSP-ova
koji su obuhvaćeni poslovanjem povezanim s povećanjem kreditne
kvalitete i jamstvima EIF-a.
Poslovanje povezano s privatnim dionicama
Dodatni kapital povećat će
usredotočenost EIF-a na kritičke praznine na tržištima početnog,
rizičnog i kapitala za širenje. Ove ključne inicijative pružit
će potporu politici istraživanja, razvoja i inovacija te politici
zapošljavanja, rasta i socijalne kohezije. Sveukupno, dodatne obveze od 400
milijuna EUR morat će se poduprijeti s 150 – 200 milijuna EUR dodatnih
vlastitih sredstava EIF-a. Povećanje aktivnosti trebalo bi rezultirati
povećanjem od 50 % u odnosu na broj MSP-ova koji imaju koristi od
poslovanja EIF-a povezanog s privatnim dionicama.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Ostvarenje ciljeva mjerit će se brojem
transakcija u pogledu poboljšanja kreditne kvalitete, ostvarenim
katalitičkim učinkom, količinom duga koji je na raspolaganju
MSP-ovima, brojem MSP-ova kojima je pružena pomoć kao i zemljopisnom
raznolikošću. Rezultati će se mjeriti povećanjem broja MSP-ova
obuhvaćenih poslovanjem povezanim s poboljšanjem kreditne kvalitete i
jamstvima EIF-a.
U pogledu poslovanja rizičnim kapitalom,
učinak će se mjeriti brojem transakcija, brojem podržanih
trgovačkih društava, učinkom poluge (tj. ukupnim zajedno uloženim
iznosom) te katalitičkim učinkom (tj. zajedno uloženim iznosom koji
se može izravno pripisati EIF-u), opsegom isplata konačnim korisnicima kao
i zemljopisnom raznolikošću. Rezultati će se mjeriti povećanjem
broja SME-ova koji imaju koristi od poslovanja EIF-a povezanog s privatnim
dionicama.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
EIF koristi vlastita sredstva kao kapitalnu
alokaciju za svoje poslovanje povezano s jamstvima i vlasnička
plaćanja za svoja ulaganja rizičnog kapitala. Sadašnja veličina
vlastitih sredstava EIF-a ograničava njegovu sposobnost da znatno
poveća aktivnost rizičnog kapitala i aktivnost poboljšanja kreditne
kvalitete koje je zahtijevalo Europsko vijeće u lipnju 2012., lipnju 2013.
i prosincu 2013.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Dodatni kapacitet koji je stvorilo povećanje
kapitala EIF-a omogućit će Grupi EIB-a da osigura procijenjenjenih
dodatnih 45 milijardi EUR kroz nove zajmove i najmove u sljedećih sedam
godina. Povećanje kapitala također bi povećalo potencijal EIF-a
za suradnju s njegovim dioničarima (Komisijom, EIB-om i financijskim
institucijama) i trećim stranama pri provedbi poslovanja povezanog s
poboljšanjem kreditne kvalitete.
Dodatni ulagački kapacitet EIF-a također
će se koristiti za europsko tržište rizičnog kapitala, posebno u
području financiranja poduzeća u početnoj fazi i novoosnovanih
poduzeća. Navedeno će pojačati doprinos EIF-a ostvarivanju cilja
pametnog, održivog rasta za stvaranje novih radnih mjesta iz strategije EU
2020., a posebno provedbi sljedećih vodećih inicijativa koje se bave
pristupom financiranju za MSP-ove:
·      „Unija inovacija”;
·      „Industrijska politika u doba globalizacije”;
·      „Akcijski plan za poboljšanje pristupa financiranju za MSP-ove”.
Konačno, predloženo povećanje kapitala
ujedno bi bilo prilika za jačanje uloge financijskih institucija u EIF-u
povećavanjem njihovih udjela.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih sličnih
iskustava
Odluka Vijeća 2007/247/EZ poziva na procjenu
poslovanja Fonda iz vlastitih sredstava do 31. srpnja 2012. Ova procjena
dokazala je dodanu vrijednost poslovanja EIF-a iz vlastitih sredstava u pogledu
omogućavanja financijskog poslovanja MSP-ova (rizični kapital i
dužničko financiranje) uključujući ostvarene opsege ulaganja,
razvoj inovativnih financijskih instrumenata te izgradnju ulagačke
infrastrukture i ekosustava utemeljenih na partnerstvu i dijeljenju znanja. Kako
je utvrđeno u Obrazloženju (odjeljak 2. Rezultati savjetovanja sa
zainteresiranim stranama i procjena utjecaja), procjenom se došlo do
zaključka da udio EU-a u EIF-u i dalje ostaje snažan i valjan.
Ne dovodeći u pitanje vidljivu dodanu
vrijednost, u procjeni je uočen niz područja u kojima bi se utjecaj
politike poslovanja Fonda iz vlastitih sredstava mogao dodatno povećati.
Kao odgovor na zaključke procjene, Komisija je pripremila nastavni
akcijski plan za daljnje poboljšanje dodane vrijednosti udjela EU-a u EIF-u. Nastavni
akcijski plan predstavljen je Vijeću i Parlamentu u studenom 2012. godine
te je trenutačno u fazi provedbe.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
Komisija sustavno promiče blisku suradnju i
zajedničke inicijative Grupe EIB-a. Te su učinkovite mjere sve više i
više potrebne da bi se održao oporavak u krhkom gospodarskom okruženju.
Nadalje, vlastita sredstva EIF-a upotpunjuju
mandate EU-a i EIB-a (poput financijskih instrumenata u okviru programa COSME i
Obzor 2020. te mandata za sredstva rizičnog kapitala koja financira EIB). Vlastita sredstva EIF-a potrebna su za podupiranje fondova EU-a.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
¨  prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
–
x financijski utjecaj od 2014. do 2017.
¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
–
provedba s razdobljem osnivanja od [GGGG do GGGG],
–
nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja[11]
Iz proračuna za 2014.
X Izravno upravljanje od strane Komisije
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Godišnji izvještaj EIF-a i godišnji izvještaj o
radu Revizorskog odbora i dalje će se predavati Vijeću i Europskom
parlamentu kako je predviđeno u Uredbi Vijeća 2007/247/EZ.
Upravno vijeće EIF-a ocjenjuje veliku
većinu pojedinačnog poslovanja EIF-a te nadzire portfelje
rizičnog kapitala i jamstava. Ono također osigurava da se Fondom
upravlja u skladu s njegovim Statutom i posebnim smjernicama koje je donijelo
vijeće. Komisija je imenovala dva direktora i dvije zamjene u Upravnom
vijeću. Nadalje, trostrani sporazum između EIF-a, Revizorskog suda i
Komisije obuhvaća sporazume za dostavljanje dokumenta i informacija
povezanih sa sudjelovanjem EU-a u kapitalu EIF-a sudu.
Konačno, EIF ocjenjuju tri agencije za
procjenu kreditnog statusa: Fitch, Moody's i Standard & Poor's.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole

2.2.1.     Uočeni rizik/rizici
Priroda rizika u pogledu udjela EU-a u EIF-u ne
mijenja se kao posljedica ovog prijedloga. Strukture ulaganja i upravljanja
rizikom EIF-a ostaju nepromijenjene. Funkcije upravljanja rizikom u skladu su s
najboljom tržišnom praksom, primjenjivim normama, pravom i zahtjevima Basela
II.
2.2.2.     Informacije
o uspostavi sustava unutarnje kontrole
Funkcija upravljanja i praćenja rizika (RMM)
EIF-a obuhvaća djelovanje EIF-a, redovno prati rizik na razini
pojedinačnih transakcija i portfelja te ocjenjuje nove i postojeće
transakcije.
Godišnje financijske izvještaje EIF-a revidiraju
vanjski revizori u okviru mandata Revizorskog odbora EIF-a. Te izvještaje
odobravaju dioničari na godišnjoj glavnoj skupštini.
Unutarnja revizija koju za EIF provodi EIB
ispituje i procjenjuje oblik i učinkovitost sustava za unutarnju kontrolu.
Revizorski se odbor redovito sastaje s unutarnjim revizorom te prati provedbu
dogovorenih točaka djelovanja.
2.2.3.     Procjena
troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
Povećanje kapitala odnosi se na udjel u
međunarodnoj financijskoj instituciji. Statuti EIF-a predviđaju
redovite kontrole koje provode vanjski i unutarnji revizori EIF-a.
2.3.        Mjere za sprečavanje
prijevara i nepravilnosti
EIF ima neovisni Odjel za sukladnost i operativni
rizik koji osigurava primjenu najviših normi integriteta u svim aktivnostima
EIF-a u skladu s najboljom međunarodnom praksom.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje
se prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije u 2014.
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
   || Dif./nedif. ([12])   || zemalja EFTA-e[13]   || država kandidatkinja[14]   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1.a || 01.04.01.01.– Europski investicijski fond – Dodjeljivanje uplaćenih dionica upisanog kapitala 01.04.01.02. – Europski investicijski fond – Otkupljivi dio dionica upisanog kapitala || Dif. || NE || NE || NE || NE
 1.a || 02.02.02. – Poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP-ove) u obliku vlasničkog i dužničkog financiranja || Dif. || DA || NE || NE || NE
 1.a || 08.02.02.02. – Povećanje pristupa rizičnom financiranju za ulaganje u istraživanje i inovacije || Dif. || DA || NE || NE || NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
Prijedlog neće povećati ukupnu visinu rashoda
predviđenih u okviru naslova 1.a višegodišnjeg financijskog okvira za
razdoblje od 2014.-2020. s obzirom da će se za povećanje kapitala
EIF-a koristiti odobrena sredstava planirana za financijske instrumente u
okviru programa COSME i Obzor.

 Izvori financiranja za povećanje kapitala EIF-a: ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017.
 Proračunska linija 02.02.02. Poboljšanje pristupa financiranju za mala i srednja poduzeća (MSP-ove) u obliku vlasničkog i dužničkog financiranja || Preuzete obveze || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250
   || Plaćanja || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250
 Proračunska linija 08.02.02.02. Povećanje pristupa rizičnom financiranju za ulaganje u istraživanje i inovacije || Preuzete obveze || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250
   || Plaćanja || 21,250 || 21,250 || 21,250 || 21,250
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 01 04 || Financijske operacije i instrumenti
 GLAVNA UPRAVA: <…….> ||   ||   ||   Godina 2014.   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018.-2020. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije: 01040101 || Preuzete obveze || (1) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000*
 Plaćanja || (2) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500++++++++ || 0 || 0 || 0 || 170,000*
 Broj proračunske linije: 01040102 || Preuzete obveze || (1.a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Plaćanja || (2.a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[15] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije: ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva za glavnu upravu<….> || Preuzete obveze || =1a +1b+1c +3 || 42,500 || 42,50042,500 || 42,500 || 42,500 || 000 || 0 || 0 || 170,000
 Plaćanja || =2a+2b+2c+3 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 0 || 0 || 0 || 170,000
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 ||   ||   ||   || 170,000
 Plaćanja || (5) || 42,50042,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 ||   ||   ||   || 170,000
  UKUPNA odobrena sredstava administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO odobrena sredstva iz NASLOVA 1.a višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 ||   ||   ||   || 170,000
 Plaćanja || (5) 6 || 42,500 || 42,500 || 42,500 || 42,500 ||   ||   ||   || 170,000
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi”
u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2012. || Godina 2017. || Godina 2018.-2020. || UKUPNO
 Glavna uprava: <…….> ||
  Ljudski potencijali || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
  Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   || 0,200* ||   ||   || 0,200*
 GLAVNA UPRAVA <….>UKUPNO || Odobrena sredstva || 0,2620,2620,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034
* za procjenu koju
obavljaju vanjski savjetnici
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034
u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2014.[16] || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018.-2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 – 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034
 Plaćanja || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 42,762 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 172,034
3.2.2.     Procijenjeni
utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
za poslovanje
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u
milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Indikativni ciljevi i rezultati   ò ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018.-2020. || UKUPNO
 IZLAZNE VRIJEDNOSTI
 Vrsta[17]   || Prosječni trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br.1[18] ... Promicanje interesa EU-a za upravljačka tijela EIB-a/EIF-a te jačanje suradnje između EU-a i EIB-a/EIF-a radi osiguranja usklađivanja pozajmljivanja EIB-a/EIF-a s prioritetima politika EU-a posebno unutar EU-a ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 -Rezultat ||   ||   ||   || 42,500 ||   || 42,500 ||   || 42,500 ||   || 42,500 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 170,000
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNI TROŠAK ||   || 42,50042,50042,50042,500 ||   || 42,500 ||   || 42,500 ||   || 42,500 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 0 ||   || 170,000
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na odobrena
sredstva administrativne prirode
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
odobrenih sredstava
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
u milijunima EUR
(do tri decimalna mjesta)
   || Godina 2014.[19]   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018.-2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali || 0,2620,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834
 Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   || 0,200 ||   ||   || 0,200
 Međuzbroj za NASLOV . višegodišnjeg financijskog okvira || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034
 Izvan NASLOVA 5[20] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali rashodi administrativne prirode ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034
 UKUPNO || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,462 || 0,262 || 0,462 || 2,034
Odobrena sredstva za
ljudske potencijale pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja
su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena
unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstavima koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
3.2.3.2.   Procijenjene potrebe u
pogledu ljudskih potencijala
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
potencijala.
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu navesti u cijelom iznosu
 ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018.-2020.
 ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ||   ||
 || XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 2 || 2 || 2 || 2 || 22 || 2 || 2
 || XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[21]   ||
 || XX 01 02 01 (UO, UsO UNS iz „opće omotnice“) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (UO, LO, UsO, UNS i MSD u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 god.[22]   || - u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (UO,UNS, UsO - izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || UKUPNO || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
01,04 se odnosi na
odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
Potrebe za ljudskim
potencijalima potencijalima
ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je već povjereno
upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave
te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti
nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava
uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Glavne zadaće koje proizlaze iz prijedloga jesu sljedeće: - priprema zakonodavnog prijedloga, - nastavak zakonodavnog postupka s Europskim parlamentom i Vijećem, - odnosi i komunikacija s EIF-om posebno radi pripreme stajališta Komisije u pogledu prijedloga podnesenih upravnom vijeću EIB-a i izvješćivanja, -priprema stajališta Komisije u pogledu prijedloga podnesenih upravnom vijeću EIB-a, -priprema izvješća koje zahtijeva zakonodavstvo.
 Vanjsko osoblje ||
3.2.4.     Usklađenost s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
–
¨  Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim
financijskim okvirom.
–
X  Prijedlog/inicijativa uključuje
reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
Komisija predlaže da se iskoriste odobrena sredstva
koja su već namijenjena financijskim instrumentima u sklopu programa COSME
i Obzor 2020.  za povećanje pristupa financiranju za MSP-ove. Predmetne
proračunske linije jesu 02 02 02. „Poboljšanje pristupa financiranju za
mala i srednja poduzeća (MSP-ove) u obliku vlasničkog i
dužničkog financiranja” i  08 02 02 02 „Povećanje pristupa
rizičnom financiranju za ulaganje u istraživanje i inovacije”. Predmetna
prijemna proračunska linija u okviru Naslova 01 je 01 04 01 01 „Europski
investicijski fond – dodjeljivanje uplaćenih dionica upisanog kapitala”.  Kako
je prethodno navedeno, odgovarajući potrebni iznosi jesu 170 000 000
EUR tijekom MFF-a za razdoblje 2014.-2020.
¨      Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[23].
3.2.5.     Doprinos trećih strana
–
Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje od trećih strana.

Procijenjeni utjecaj na prihode
–
¨  Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
–
X  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći
financijski utjecaj:
–
¨         na vlastita sredstva
–
X          na razne prihode
u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[24]
 Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018.-2020.
 Članak 850. ||   || 2,477 || 2,078 || 3,112 || 3,800 || p.m. || p.m. || p.m.
Ovaj članak
predviđen je da zabilježi sve dividende koje je Europski investicijski
fond isplatio u pogledu navedenog doprinosa.
U skladu s člankom
24. njegovog Statuta, EIF ima za cilj odgovarajuće povrate za svoje
dioničare. Slijedom odluke glavne skupštine EIF-a, EIF isplaćuje
dividende iz godišnje neto dobiti svojim dioničarima. U pogledu udjela
EU-a, te se dividende vraćaju u proračun EU-a (linija 850: dividende
koje isplaćuje EIF).
Trenutačno, prihodi
EIF-a uglavnom se sastoje od prihoda riznice, naknada za upravljanje te prihoda
od poslovanja jamstvima iz vlastitih sredstava. Zbog poteškoća u pogledu
određivanja točnih iznosa budućeg neto prihoda i naknadnih
dividendi, koje utječu na cijenu izdavanja dionice, Komisija predlaže da
se prihodi od dividendi pripišu u proračunsku liniju 01 04 01 01. Prihodi
će biti namijenjeni samo za razdoblje povećanja kapitala. Prethodno
navedeni iznosi osigurani su na osnovi procjene te pretpostavljaju da će
sadašnja razina odnosa isplate dividende od 20 % ostati nepromijenjena
sljedeće četiri godine. Međutim, o dividendama odlučuje
glavna skupština EIF-a na godišnjoj razini.
[1]               Pojam „mandat” koristi se u ovom obrazloženju u smislu
aktivnosti EIF-a koje ne obuhvaćaju aktivnosti financirane iz njegovih
vlastitih sredstava. Mandati uključuju programe EU-a za čije je
upravljanje ovlašten EIF.
[2]               Iznosi se temelje na EIF-ovim unutarnjim
predviđanjima.
[3]               U skladu sa Statutima EIF-a odobreni kapital EIF-a može
se povećati odlukom glavne skupštine EIF-a s većinskim brojem glasova
od 85 %. Slijedom toga, Komisija može spriječiti donošenje odluke
glavne skupštine EIF-a s obzirom na to da posjeduje 30 % EIF-ovih dionica.
[4]               Odluka Vijeća 2007/247/EZ od 19. travnja 2007.
o sudjelovanju Zajednice u povećanju kapitala Europskog investicijskog
fonda (SL L 107, 25.4.2007., str. 5.).
[5]               SL L 173, 7.7.1994., str. 12.
[6]               SL L 173, 7.7.1994., str. 12.
[7]               SL L 107, 25.4.2007., str. 5.
[8]               SL L 298, 26.10.2012., str. 1.
[9]               ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[10]               Kako je navedeno u članku 54. stavku 2.
točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
[11]               Informacije o načinima upravljanja i
upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama
BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[12]               Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[13]               EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[14]               Države kandidatkinje i, po potrebi, potencijalne države
kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[15]               Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA” ),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[16]               Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
[17]               Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
izgrađenih prometnica itd.).
[18]               Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni
cilj/ciljevi…”
[19]               Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[20]               Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[21]               UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO= ustupljeno osoblje; MSD = mladi
stručnjaci u delegacijama).
[22]               U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
[23]               Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog sporazuma
(za razdoblje od 2007. do 2013.).
[24]               Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
(carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to
jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.