				|

		52013PC0860

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o pružanju makrofinancijske pomoći Republici Tunisu /* COM/2013/0860 final - 2013/0416 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
·      Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi
Gospodarstvo
Tunisa negativno je pogođeno unutarnjim nemirima koji su uslijedili nakon
revolucije u 2011., regionalnom nestabilnošću (posebno ratom u Libiji) i
slabim međunarodnim okruženjem, posebno u europodručju, s kojom Tunis
ima uske trgovinske i financijske veze. Gospodarstvo je iskusilo recesiju u
2011. ali unatoč umjerenom gospodarskom napretku u 2012. zahvaljujući
oporavku turizma i izravnih stranih investicija (FDI) i poboljšanju gospodarske
aktivnosti, makroekonomska situacija je i dalje vrlo osjetljiva.
Specifično, fiskalni položaj i stanje bilance plaćanja znatno su se pogoršali,
što je stvorilo značajne financijske potrebe.
U isto vrijeme, nakon svrgnuća
predsjednika Ben Alija 14. siječnja 2011., zemlja je poduzela važne korake
prema uspostavi demokratskih mehanizama, uključujući organizaciju
slobodnih izbora i osnivanje Nacionalne ustavotvorne skupštine. Iako je
politička tranzicija obilježena problemima i razdobljima nestabilnosti,
očekuje se da će proces tranzicije rezultirali donošenjem novog
Ustava i organizacijom novih izbora u prvoj polovini 2014.
U tom su kontekstu
vlasti Tunisa postigle sredinom travnja sporazum sa službama Međunarodnog monetarnog
fonda (MMF) o 24-mjesečnom stand-by aranžmanu (SBA) u iznosu od 1,75
milijardi USD (400 % kvote) odobrenog od strane Odbora MMF-a u
lipnju.  Cilj SBA-a je potpora vladinog programa gospodarske reforme, smanjenje
gospodarskih slabosti i poticanje održivog i uključivog rasta.
U ovom kontekstu,
vlada Tunisa je 28. kolovoza 2013. zatražila makrofinancijsku pomoć
(MFP) od Europske unije u iznosu od 500 milijuna EUR, s dijelom iznosa u
obliku bespovratnih sredstava (vidi pismo molbe u Prilogu). Europska komisija
podnosi Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog za dodjelu MFP-a Republici
Tunisu koja iznosi maksimalno 250 milijuna EUR. Odobrena je pomoć u
obliku srednjoročnih zajmova, bez dijela iznosa u bespovratnim
sredstvima jer Tunis ne ispunjuje kriterij prihvatljivosti za dodjelu
bespovratnih sredstava u sklopu aktivnosti MFP-a.
Predloženi MFP Europske
unije pomogao bi Tunisu pokriti dio preostalih potreba za vanjskim
financiranjem za razdoblje 2014. - 2015. u kontekstu programa MMF-a,
procijenjenih na 3,0 milijardi USD. Pomoć bi smanjila kratkoročne
bilance plaćanja gospodarstva i fiskalne slabosti, istovremeno
podržavajući program prilagodbe i reforme dogovoren s MMF-om i Svjetskom
bankom, kao i reforme dogovorene u okviru operacija financiranih iz
proračuna EU-a, posebno State Building Contract - Državni građevinski
ugovor (Programme d’Appui à la Relance, PAR), koji se dijelom financira
programom potpore za partnersku reformu i  uključivi rast (SPRING).
Predloženi MFP u skladu
je s ciljevima inicijative Partnerstva iz Deauvillea  čelnika zemalja
članica G8 i s usmjerenjem nove europske susjedske politike. To bi
pokazalo drugim zemljama u regiji da je Europska unija spremna pomoći
zemljama koje započinju političku reformu, a prolaze kroz ekonomske
poteškoće.
U ovom kontekstu
Komisija smatra da su ispunjeni politički i gospodarski preduvjeti za
aktivnosti makrofinancijske pomoći predloženog iznosa i prirode.
·      Opći kontekst
Nakon teške
recesije u 2011., kada se gospodarstvo smanjilo za 1,9 % zbog unutarnjih
političkih nemira i libijskog sukoba, umjereni oporavak započeo je u
2012. usprkos nepovoljnom međunarodnom i domaćem okruženju, sa rastom
realnog BDP-a prema procijenjenim 3,6 %, potaknutim uglavnom oporavkom
turizma i priljevom izravnih stranih investicija. Usprkos obećavajućem
rastu manufakturne aktivnosti i porastu turizma koji se pokazao do sredine
2013., nepromijenjeno političko stanje, neočekivano nizak rast u EU
(glavni trgovački partner Tunisa) i na novim tržištima te loša žetva
usporili su gospodarsku aktivnost. Međunarodni monetarni fond izmijenio je
svoju prognozu za rast BDP-a u 2013. od 3 % na 4 %.  Prognoza rasta
za 2014. također je izmijenjena od 4,5 % do 3,7 %, uz znatan rizik
daljnjeg pada kao odraz domaće političke situacije.
Nezaposlenost je i dalje ključni problem sa stopom od 15,9 % na kraju
lipnja 2013. u usporedbi s 13,5 % prije revolucije, a posebna je visoka
među mladima i ženama. Inflacijski pritisci javljaju se od rane
2012., što se može objasniti povećanjem cijena energije i višim cijenama
hrane. Međutim, inflacija je ponovno pala na 5,7 % (a temeljna
inflacija na 4,4 %) do rujna i očekuje se da ostane stabilna na toj
razini.
Monetarna
politika bila je tijekom 2011. i u prvim mjesecima
2012. prilagodljiva kao odgovor na veliko smanjenje proizvodnje i relativno
stabilnu temeljnu inflaciju. Međutim, budući da se inflacija ubrzala,
a vanjske i fiskalne bilance se pogoršavaju, Središnja banka Tunisa (CBT)
poduzela je mjere štednje povećanjem referentne stope za 50 baznih bodova
od kolovoza 2012. (na 4 %).
S obzirom na javne
financije, programom MMF-a planira se umjerena fiskalna prilagodba za
2013., s ciljem da se fiskalni deficit poveća na 7,3 % BDP-a, što
uglavnom odražava trošak planirane dokapitalizacije banaka i otplaćivanje
dugova. Međutim, najnoviji trendovi pokazuju da se u odsustvu novih mjera
fiskalni deficit značajno povećava (sada se predviđa da će
deficit dosegnuti 8,4 % BDP-a osim ako se ne poduzmu korektivne mjere
Očekuje se da
se ovo fiskalno pogoršanje u 2013., kao i prošle godine, djelomično
nadoknadi  nižom stopom provedenih javnih ulaganja.
MMF za 2014.
poziva na rebalans proračuna od oko 2 posto BDP-a kako bi se dosegao cilj
planiranog deficita od 6,4 % BDP-a. Korektivne mjere će
najvjerojatnije uključivati prilagodbu energetskih tarifa istovremeno
razvijajući bolju ciljanu socijalnu sigurnosnu mrežu, povećanje
kontrole nad plaćama u javnom sektoru (koje iznose oko 13 % BDP-a i
60 % prihoda), povećanje trošarina i mjera za poboljšanje
učinkovitosti javnih rashoda. Potrebe dokapitalizacije za financijski
sektor trebaju se prema zakonu također ispravno obuhvatiti
proračunom.
Ukupni dug vlade ostaje na 44 % BDP-a u 2012., ali predviđa se
njegov blagi porast na 45,3 % BDP-a do kraja ove godine i do najviše točke
od 49,5 % BDP-a u 2014. Otplata duga ostaje na prihvatljivih 6 %
ukupnih proračunskih troškova.
Gospodarski
oporavak i rast tijekom 2012. usred smanjene svjetske potražnje (posebno iz EU)
i trajno visokih cijena proizvoda doprinijeli su proširenju deficita
tekućeg računa na 8,1 % BDP-a. Deficit se i dalje
povećava u 2013. a najnovije projekcije ukazuju na pogoršanje od 8,3 %
BDP-a u usporedbi s 7,5 % BDP-a što je bio cilj programa MMF-a. Osim toga,
dosada su priljevi FDI-a u 2013. manji za 40 % od priljeva prvotno
previđenih programom MMF-a. Štoviše, isplate službene pomoći su
znatno ispod onog što je predviđeno programom. Kao rezultat ovih
nedostataka u financiranju i većem deficitu tekućeg računa nego
što je planirano, Tunis je suočen sa značajnim manjkom bilanci
plaćanja (od oko 750 milijuna USD) za 2013, iako mogući zajam Katara
može doprinijeti njegovu smanjenju. MMF očekuje da se ovaj deficit pokrije
padom stranih rezervi od 600 milijuna USD u usporedbi s prvotnim ciljevima
programa i daljnjim smanjenjem javnih ulaganja (koja imaju visoki udjel u
uvozu).
Nakon
djelomične obnove u 2012., devizne rezerve su počele ubrzano padati
početkom 2013. Do kraja listopada 2013. rezerve su bile na 6,9 milijardi
USD, pokrivajući samo 104 dana izvoza. Očekuje se da će do kraja
2013. rezerve doći na 7,5 milijardi USD, što je smanjenje od 1,1 milijardi
USD u 2013. u usporedbi s prvotnim ciljem povećanja od 400 milijuna USD za
ovu godinu.
Vrijednost dinara
je pala, u smislu nominalne vrijednosti, za oko 12 % nakon revolucije, i
za oko 48 % BDP-a u 2011. na procijenjenih 51 % BDP-a u 2013.
Kriza je u 2011. negativno utjecala na brojne
ključne banke, naročito javne, koje su bile izloženije teško
pogođenom sektoru turizma. To je navelo Središnju banku Tunisa da se
pobrine za likvidnost komercijalnih banaka tijekom 2012. kako bi im pomogla
pokriti potrebe refinanciranja, iako je postepeno primjenjivanje injekcija
likvidnosti već započelo. Vlasti namjeravaju prema programu
dogovorenom s MMF-om nastaviti s dokapitalizacijom i oporavkom banaka
pogođenih krizom.
Osim potrebe za restrukturiranjem i
jačanjem bankovnog sustava, ostali  ključni izazovi reforme
uključuju smanjenje nezaposlenosti i povećanje stope sudjelovanja u
radnoj snazi (posebno za žene), smanjenje dohotka i regionalne razlike,
smanjenje pretjeranog oslanjanja na priobalnu izvoznu industriju niske dodane
vrijednosti, i reforma neučinkovitog sustava cijena potpore uz
jačanje mreže socijalne sigurnosti.
Dana 7. lipnja 2013. Odbor MMF-a odobrio je,
kao što je navedeno, pomoć od 1,75 milijardi USD (400% kvote Tunisa) u
okviru dvogodišnjeg SBA-a. Glavni ciljevi MMF-og programa su: i.) održati
makroekonomsku stabilnost, dijelom kroz provedbu strukturalnih reformi i
selektivnom dokapitalizacijom banaka; ii.) podržati uključivi rast; iii.)
smanjiti vanjsku ranjivost; i iv.) ojačati sigurnost ulagača i
donatora.
Izmijenjene projekcije ukazuju na
značajne potrebe uravnoteženja plaćanja za razdoblje 2014. - 2015., s
ukupnim deficitom u vanjskom financiranju procijenjenim na 4,4 milijarde USD.
Ovaj financijski deficit uglavnom se pripisuje dvama čimbenicima:
velikom deficitu tekućeg računa i potrebi da se povećaju devizne
rezerve tijekom razdoblja 2014. - 2015. Neto isplatama u okviru stand-by
aranžmana i Zajma za razvojnu politiku (DPL) Svjetske banke, Tunis se suočuje
s preostalim deficitom u vanjskom financiranju od 3,0 milijarde USD tijekom
ovog razdoblja. Predloženi MFP Europske unije doprinosi pokrivanju 10,8 %
preostalog deficita u vanjskom financiranju za razdoblje 2014. - 2015.
·      Postojeće odredbe u području prijedloga
Nema
·      Usklađenost s drugim politikama i ciljevima Unije
Europska unija želi
razviti bliski odnos s Tunisom i poduprijeti gospodarsku i političku
reformu Tunisa. Tunis je u 1995. postao prva zemlja na južnom Mediteranu koja
je potpisala Sporazum o pridruživanju s Europskom unijom. Ovaj sporazum je i
dalje pravni temelj za bilateralnu suradnju. Bilateralni odnosi ojačali su
europsku susjedsku politiku EU-a, između ostaloga i donošenjem
petogodišnjih Akcijskih planova ENP-a kojima se postavljaju ciljevi za ovu
suradnju, od kojih posljednji pokriva razdoblje 2013. - 2017. Tunis je i
članica Mediteranske unije. Gospodarske veze s Europskom unijom su važne
za Tunis. Najveći dio trgovine Tunis obavlja s Europskom unijom. EU je u
2012. bila izvor 59,3 % uvoza u Tunis i odredište 68,1 % njezinih
izvoznih proizvoda. Tunis također jako ovisi o EU u pogledu FDI-a i drugih
financijskih priljeva, novčanih doznaka i prihoda od turizma. Tunis je
završio ukidanje carinskih stopa za industrijske proizvode u 2008. i time
postao prva mediteranska država koja je zaključila sporazum o slobodnoj
trgovini s EU-om. EU je ponudio Tunisu pregovore o dubokom i sveobuhvatnom
sporazumu o slobodnoj trgovini s ciljem davanja potpunog pristupa Tunisa
jedinstvenom tržištu EU, iako pregovori još nisu počeli.
Makrofinancijska
pomoć Europske unije donijela bi ukupno 445 milijuna EUR u potporama
mobiliziranim pod programima Europski instrument za susjedstvo i partnerstvo
(ENPI) i Potpora za partnersku reformu i uključivi rast (SPRING), a
naročito pod uvjetima predviđenim paketom PAR III (treći paket
energetskih propisa Europske unije) u kojem sudjeluje EU. Bliska suradnja
osigurana je u provedbi ovih programa jer se oni međusobno nadopunjuju i
osnažuju. Dok se planiranim MFP-om pruža kratkoročna potpora bilanci
plaćanja, Državni građevinski ugovor (state building contract) podupire
provedbu demokratskog tranzicijskog postupka putem gospodarskih i
političkih mjera upravljanja. Makrofinancijska pomoć EU-a bi davanjem
potpore za donošenje primjerenog okvira za makroekonomsku politiku i
strukturalne reforme od strane tunižanskih vlasti povećala dodanu
vrijednost i učinkovitost uključenosti EU-a putem drugih financijskih
instrumenata.  Osim toga, nadopunila bi sredstva koja su međunarodne
financijske institucije, bilateralni donatori i druge financijske institucije
EU-a stavile na raspolaganje i tako doprinijela ukupnoj učinkovitosti
paketa financijske potpore koji je dogovorila međunarodna zajednica
donatora u razdoblju nakon krize.
U zaključku, iako
put Tunisa do potpune demokracije nije bez poteškoća i velikih
nesigurnosti, država je poduzela značajne korake prema političkoj
reformi, s ciljem jačanja demokratskih institucija i mehanizama,
uključujući višestranački parlamentarni sustav, vladavinu zakona
i poštivanje ljudskih prava. Zemlja također planira program gospodarske
reforme koji ima za cilj postaviti temelje za održiv i pravedni model rasta
koji stvara radna mjesta.
Prijedlog MFP-a u
skladu je s obavezom EU-da podrži gospodarsku i političku tranziciju
Tunisa. Prijedlog je u skladu i s tekstom dviju odluka MFP-a o Kirgiskoj
republici i Hašemitskoj Kraljevini Jordanu[1].
Kao što je detaljno objašnjeno u radnom dokumentu službi, prijedlog Komisije je
posebno u skladu s sljedećim načelima: izniman značaj,
politički preduvjeti, komplementarnost, uvjetovanost i financijska
disciplina.
Komisija nastavlja s
nadzorom i procjenom ispunjivanja ovih kriterija tijekom trajanja djelovanja
MFP-a. S obzirom na procjenu političkih preduvjeta, Komisija će biti
u bliskoj suradnji s Europskom službom za vanjsko djelovanje.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
·      Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
Makrofinancijska pomoć pruža se kao
sastavni dio međunarodne potpore gospodarskoj stabilizaciji Tunisa. Službe
Komisije su se kod pripreme ovog prijedloga za MFP savjetovale s
Međunarodnim monetarnim fondom i Svjetskom bankom, koje su već
pokrenule velike programe financiranja. Komisija je također bila u
redovitom kontaktu s tunižanskim vlastima.
·      Prikupljanje i primjena stručnih znanja
Komisija provodi operativnu procjenu za
potvrdu kvalitete i pouzdanosti javnih financijskih krugova i administrativnih
postupaka uz pomoć vanjskih stručnjaka tijekom prosinca 2013.
·      Ocjena učinka
Makrofinancijska pomoć i prateći program
gospodarske prilagodbe i reforme pomoći će olakšati kratkoročne
financijske potrebe Tunisa i poduprijeti mjere čiji je cilj jačanje
bilance plaćanja, fiskalni položaj i povećanje održivog rasta, kako
je dogovoreno s MMF-om. To će značajno pomoći poboljšanju
učinkovitosti i transparentnosti upravljanja javnim financijama; promicati
fiskalne reforme i povećati  naplate poreza te unaprijediti razvoj
poreznog sustava; podržati postojeće napore i ojačati socijalnu sigurnosnu
mrežu; promicati reforme tržišta rada (za smanjenje nezaposlenosti i
povećanje stope sudjelovanja, naročito za žene); i olakšati donošenje
mjera za poboljšanje regulacijskog okvira za trgovinu i ulaganja.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·      Sažetak predloženog djelovanja
Europska unija dat će na raspolaganje
Tunisu MFP u ukupnom iznosu od 250 milijuna EUR u obliku srednjoročnog
zajma. Ciljevi pomoći su: i.) doprinijeti pokrivanju preostalog vanjskog
financiranja Tunisa u razdoblju 2014. - 2015., kako je Komisija odredila
temeljem procjena MMF-a; ii.) podržati napore za fisklanu konsolidaciju
programa MMF-a; iii.) olakšati i poticati napore vlasti Tunisa da provedu mjere
utvrđene prema Akcijskom planu ENP-a za Tunis i EU; i iv.) podržati
strukturalnu reformu koja cilja na poboljšanje ukupnog makroekonomskoh
upravaljanja, jačanje gospodarskog upravljanja i transparentnosti te
poboljšanje uvjeta za održivi rast.
Isplata pomoći planirana je u tri rate
zajma. Isplata prve rate (90 milijuna EUR) očekuje se sredinom 2014. Druga
rata (80 milijuna EUR) bi mogla biti isplaćena, ovisno o broju mjera
politike, do kraja 2014. Treća i posljednja rata (80 milijuna EUR) mogla
bi biti isplaćena, ako su ispune uvjeti mjera, tijekom prve polovice 2015.
Komisija bi trebala upravljati makrofinancijskom pomoći Unije. Primjenjuju
se specifične odredbe o sprječavanju prijevare i drugih
nepravilnosti, u skladu s Financijskom uredbom.
Kao što je uobičajeno kod instrumenta
MFP-a, isplate bi ovisile o uspješnim revizijama programa prema financijskom
sporazumu MMF-a (SBA). Komisija i tunižanske vlasti dogovorile su i
specifične mjere strukturnih reformi u Memorandumu o razumijevanju.
Komisija se usmjeruje na strukturne reforme koje trebaju poboljšati ukupno
makroekonomsko upravljanje i uvjete za održivi razvoj (primjerice usmjeravanje
na transparentnost i učinkovitost upravljanja javnim financijama; fiskalne
reforme; reforme za jačanje regulacijskog okvira za trgovinu i ulaganje).
Odluka da se MFP u potpunosti isplati u obliku
zajmova opravdano je razinom razvoja Tunisa (mjerenog dohotkom po glavi
stanovnika) i pokazateljima duga. To je u skladu i s postupcima Svjetske banke
i MMF-a prema Tunisu. Tunis u svakom slučaju nije podoban za koncesijsko
financiranje Međunarodnog udruženja za razvoj (IDA) ili MMF-ovog Fonda za
smanjenje siromaštva i rast.
·      Pravna osnova
Pravna
osnova prijedloga je članak 212. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

·      Načelo supsidijarnosti
Načelo supsidijarnosti primjenjuje se do
mjere u kojoj države članice ne mogu zadovoljavajuće postići
ciljeve obnove kratkoročne makrofinancijske stabilnosti u Tunisu, ali
Europska unija ih može postići na bolji način. Glavni razlozi su
proračunska ograničenja na nacionalnoj razini i potreba za dobrom
koordinacijom donatora kako bi se usavršila učinkovitost i raspon
pomoći.
·      Načelo proporcionalnosti
Prijedlog poštuje načelo
proporcionalnosti: ograničava se na najmanje moguće zahtjeve kako bi
se postigli ciljevi kratkoročne makrofinancijske stabilnosti i ne traži
više nego što je potrebno za ispunjivanje te svrhe.
Kao što je Komisija navela temeljem procjena
MMF-a u kontekstu SBA-a, iznos pomoći odgovara iznosu od 10,8 %
preostalog financijskog deficita za razdoblje 2014. - 2015. U pogledu
pomoći koju su Tunisu obećali ostali bilateralni i multilateralni
donatori i zajmodavci, smatra se da je razina sudjelovanja u pružanju
pomoći za EU primjerena.
·      Izbor instrumenata
Financiranje projekta ili tehnička
pomoć nisu pogodni ili zadovoljavajući u svrhu postizanja ovih
makroekonomskih ciljeva. Ključna vrijednost koju pruža MMF u usporedbi s
drugim instrumentima EU-a je olakšavanje ograničenja vanjskog financiranja
i pomoć stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, uključujući
promicanjem održivih bilanci plaćanja i proračunskih situacija, i
primjerenim okvirom strukturalnih reformi. Makrofinancijska pomoć može
podržavanjem uspostavljanja primjerenog ukupnog okvira za makroekonomske i
strukturalne politike povećati učinkovitost poslovanja financiranih u
Tunisu pomoću drugih, uže usmjerenih financijskih instrumenata.
Predloženi program će ojačati i
vladinu obavezu reforme i njezinu težnju bližim odnosima s EU-om. Rezultat se
postiže, inter alia, primjerenim uvjetovanjem isplate pomoći. U širem
kontekstu, program će pokazati drugim zemljama u regiji da je EU spremna
pomoći zemljama koje pokreću političke reforme u vrijeme
gospodarskih teškoća.
4.            UTJECAJ NA PRORAČUN
Planirana
pomoć pruža se u obliku zajma i treba se financirati putem operacije
zaduživanja koju će Komisija voditi u ime EU-a. Proračunski troškovi
dodjeljivanja pomoći odgovaraju izdavanju rezervacije za iznose
uplaćene u jamstveni fond, uz stopu od 9 %, za vanjsko davanje zajma
Europske unije, iz proračunske linije 01 03 06 („izdavanje rezervacije za
Jamstveni fond“)[2]. Uz pretpostavku da su prva i druga
isplata zajma provedene u 2014. u ukupnom iznosu od 170 milijuna EUR a
treća isplata zajma u 2015. u iznosu od 80 milijuna EUR, a prema pravilima
upravljanja mehanizmom jamstvenog fonda, osiguravanje zajmova obavlja se za proračune
u razdoblju 2016. - 2017.
5.           NEOBVEZNI ELEMENTI
·      Klauzula o preispitivanju/reviziji/vremenskom ograničenju
valjanosti
Prijedlog sadrži klauzulu o vremenskom
ograničenju valjanosti. Predloženi MFP stavlja se na raspolaganje na dvije
i pol godine počevši od  prvog dana stupanja na snagu Memoranduma o
razumijevanju.
2013/0416 (COD)
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o pružanju makrofinancijske pomoći
Republici Tunisu
EUROPSKI
PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u
obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak
212.,
uzimajući u
obzir prijedlog Europske komisije[3],

nakon
prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
u skladu s redovnim
zakonodavnim postupkom[4],
budući da:
(1)       Odnosi između Europske
unije („Unija“) i Republike Tunisa („Tunis“) razvijaju se unutar okvira europske
susjedske politike. Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između
Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Tunisa s
druge strane, stupio je na snagu 1. ožujka 1998. Prema sporazumu o
pridruživanju, Tunis je finalizirao ukidanje carinske stope na industrijske
proizvode u 2008., čime je Tunis postao prva mediteranska država koja je
ušla u područje slobodne trgovine Unije. Bilateralni politički dijalog
i gospodarska suradnja dalje se razvijaju unutar okvira akcijskih planova ENP-a
od kojih bi najnoviji planovi na razmatranju pokrivali razdoblje 2013. - 2017.
(2)       Gospodarstvo Tunisa
značajno je pogođeno domaćim događajima povezanih s
događajima na jugu Mediterana koji su započeli krajem 2010., poznatih
kao „arapsko proljeće“, i regionalnim nemirima koji su uslijedili,
naročito u susjednoj Libiji. Ovi događaji i slabo globalno
gospodarsko okruženje, posebno recesija u europodručju (glavni
trgovački i financijski partner Tunisa), imali su vrlo negativan utjecaj
na gospodarstvo Tunisa, što je dovelo do usporavanja rasta i stvaranja velikih
vanjskih i proračunskih financijskih deficita.
(3)       Nakon svrgavanja predsjednika
Ben Alija 14. siječnja 2011., prvi slobodni i demokratski izbori održali
su se 23. listopada 2011. Nacionalna ustavotvorna skupština zasjeda od tog
datuma, i iako politička tranzicija nije prošla bez poteškoća, glavne
političke strane ulažu napore da nastave s reformama prema punopravnom
demokratskom sustavu.
(4)       Od početka arapskog
proljeća, Unija je u različitim prilikama izjavljivala da ima obvezu
podržati Tunis u procesu političke i ekonomske reforme. Ova obveza je
ponovno potvrđena u zaključcima sastanka Vijeća za pridruživanje
između Unije i Tunisa u studenom 2012. Financijska potpora Unije procesu
reforme Tunisa dosljedna je s politikom Unije prema području južnog
Mediterana, kako je utvrđeno u kontekstu ENP-a.
(5)       U skladu sa zajedničkom
izjavom Europskog parlamenta i Vijeća, donesenom zajedno s Odlukom br.
778/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća [3], makrofinancijska pomoć
Unije trebala bi biti izvanredan financijski instrument za nevezanu i
nenamjensku pomoć bilanci plaćanja čija je svrha ponovna uspostava
održivog stanja korisnika u području vanjskog financiranja i kojom bi se
trebala poduprijeti provedba programa politike kojim su obuhvaćene snažne
mjere prilagodbe i mjere strukturnih reformi namijenjene poboljšanju bilance
plaćanja, pogotovo za vrijeme trajanja programa, te osnažiti provedba
relevantnih sporazuma s Unijom i njezinih programa.
(6)       U travnju 2013. tunižanske
vlasti i Međunarodni monetarni fond (MMF) dogovorili su nepreventivni
trogodišnji stand-by aranžman („Program MMF-a“) od 1,150 milijuna SDR-a
(posebna prava vučenja). Ciljevi programa MMF-a sukladni su svrsi
makrofinancijske pomoći Unije, to jest ublažavanju kratkoročnih
poteškoća s bilancom plaćanja te provedbi snažnih mjera prilagodbe
koje su usklađene s ciljem makrofinancijske pomoći Unije.
(7)       Unija je u okviru redovnog
programa za suradnju osigurala 290 milijuna EUR bespovratnih sredstava za
razdoblje 2011. - 2013. radi potpore planu političke i gospodarske reforme
Tunisu. Dodatno je Tunisu u okviru programa „Potpora partnerstva, reformi i
uključivog rastaˮ (SPRING) dodijeljeno 155 milijuna EUR za razdoblje
2011. - 2013.
(8)       Zbog pogoršanja svojeg
gospodarskog stanja i izgleda, godine 2013. Tunis je zatražio od Unije
makrofinancijsku pomoć.
(9)       Budući da je Tunis
obuhvaćen europskom susjedskom politikom, trebao bi se smatrati državom
koja ispunjuje uvjete za primanje makrofinancijske pomoći Unije.
(10)     S obzirom na to da još uvijek
postoji znatan preostao manjak u vanjskom financiranju u bilanci plaćanja
Tunisa i nakon dodjele sredstava MMF-a i drugih multilateralnih institucija te
usprkos provedbi snažnih programa gospodarske stabilizacije i reformi u Tunisu,
makrofinancijska pomoć Unije koja će biti pružena Tunisu
(„makrofinancijska pomoć Unije”) smatra se, s obzirom na trenutačne iznimne
okolnosti, prikladnim odgovorom na zahtjev Tunisa za potporu gospodarske
stabilizacije u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska pomoć
Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih reformi u
Tunisu, nadopunjavajući sredstva na raspolaganju u okviru financijskog
sporazuma s MMF-om.
(11)     Cilj makrofinancijske
pomoći Unije trebao bi biti pružanje potpore ponovnom uspostavljanju
održivog stanja vanjskog financiranja Tunisa, a time i pružanje potpore
njezinom gospodarskom i društvenom razvoju.
(12)     Određivanje iznosa
makrofinancijske pomoći Unije temelji se na sveobuhvatnoj kvantitativnoj
procjeni preostalih potreba Tunisa za vanjskim financiranjem te se pritom uzima
u obzir kapacitet Tunisa da se financira vlastitim sredstvima, a pogotovo iz
međunarodnih rezervi kojima raspolaže. Makrofinancijska pomoć Unije
trebala bi nadopunjavati programe i sredstva osigurana putem MMF-a i Svjetske
banke. Pri određivanju iznosa pomoći također se uzimaju u obzir
očekivani financijski doprinosi multilateralnih donatora te potreba
osiguranja pravedne raspodjele tereta između Unije i drugih donatora, kao
i već postojeća upotreba drugih instrumenata Unije za vanjsko
financiranje u Tunisu te dodana vrijednost sveukupnog angažmana Unije.
(13)     Komisija bi trebala osigurati da
je makrofinancijska pomoć Unije pravno i stvarno u skladu s ključnim
načelima, ciljevima i mjerama poduzetima u okviru različitih
područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih politika Unije.
(14)     Makrofinancijskom pomoći
Unije trebalo bi podupirati vanjsku politiku Unije prema Tunisu. Službe
Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) trebale bi blisko
surađivati tijekom aktivnosti makrofinancijske pomoći kako bi
osigurale usklađenost i dosljednost vanjske politike Unije.
(15)     Makrofinancijskom pomoći
Unije trebalo bi podupirati posvećenost Tunisa vrijednostima koje dijeli s
Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro upravljanje,
poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva kao i njezinu
predanost načelima otvorene, uređene i poštene trgovine.
(16)     Kao preduvjet za odobravanje
makrofinancijske pomoći Unije Tunis mora poštovati učinkovite
demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni
sustav i vladavinu prava, te zajamčiti poštovanje ljudskih prava. Osim
toga, posebni ciljevi makrofinancijske pomoći Unije trebali bi jačati
učinkovitost, transparentnost i odgovornost sustava upravljanja javnim
financijama u Tunisu te promicanje strukturnih reformi kojima su ciljevi
potpora održivog i uključivog rasta, stvaranje radnih mjesta i fiskalna
konsolidacija. Komisija bi trebala redovito pratiti kako ispunjenje preduvjeta
tako i postizanje tih ciljeva.
(17)     Kako bi se osiguralo da su
financijski interesi Unije, povezani s makrofinancijskom pomoći Unije,
učinkovito zaštićeni, Republika Tunis trebala bi poduzeti
odgovarajuće mjere vezane uz sprečavanje i borbu protiv prijevare,
korupcije i drugih nepravilnosti u vezi s pomoći. Osim toga, trebalo bi
osigurati da Komisija provodi provjere i da Revizorski sud provodi revizije.
(18)     Dodjelom makrofinancijske
pomoći Unije ne dovode se u pitanje ovlasti Europskog parlamenta i
Vijeća.
(19)     Iznosi makrofinancijske
pomoći dodijeljene u obliku bespovratnih sredstava trebali bi biti
usklađeni s proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima
višegodišnjim financijskim okvirom.
(20)     Komisija bi trebala upravljati
makrofinancijskom pomoći Unije. Kako bi se osiguralo da Europski parlament
i Vijeće mogu pratiti provedbu ove Odluke, Komisija bi ih trebala redovito
obavješćivati o razvoju događaja u odnosu na pomoć i dostavljati
im relevantne dokumente.
(21)     Kako bi se osigurali jednaki
uvjeti za provedbu ove Odluke, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti
Komisiji. Te ovlasti treba izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011
Europskog parlamenta i Vijeća[5].
(22)     Makrofinancijska pomoć
Unije trebala bi podlijegati uvjetima gospodarske politike koji će biti
utvrđeni u Memorandumu o razumijevanju. Kako bi se osigurali jednaki
uvjeti provedbe te radi učinkovitosti, Komisija bi trebala biti ovlaštena
pregovarati o tim uvjetima s tunižanskim vlastima uz nadzor Odbora predstavnika
država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Temeljem te Uredbe,
savjetodavni bi se postupak trebao, kao opće pravilo, primjenjivati u svim
slučajevima osim ako je drukčije navedeno u toj Uredbi. S obzirom na
mogući važan učinak potpore iznad 90 milijuna EUR, za iznose koji
prelaze taj prag prikladno je koristiti postupak ispitivanja. S obzirom na
iznos makrofinancijske pomoći Unije Tunisu, savjetodavni postupak trebao
bi se primjenjivati pri donošenju Memoranduma o razumijevanju ili u
slučaju smanjenja, obustave ili ukidanja pomoći.
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.           Unija će Tunisu staviti
na raspolaganje makrofinancijsku pomoć („makrofinancijska pomoć
Unije”) u maksimalnom iznosu od 250 milijuna EUR, s ciljem pružanja potpore
gospodarskoj stabilizaciji i reformama u Tunisu. Ta će pomoć
doprinijeti pokrivanju bilance plaćanje Tunisa, kao što je određeno
programom MMF-a.
2.           Puni iznos makrofinancijske
pomoći Unije daje se na raspolaganje Tunisu u obliku zajmova. Komisija je
ovlaštena u ime Unije pozajmiti potrebna sredstva na tržištima kapitala ili od
financijskih institucija i u obliku zajma dodijeliti ih Tunisu. Rok
dospijeća zajmova iznosi najviše 15 godina.
3.           Dodjelom makrofinancijske
pomoći Unije upravlja Komisija u skladu sa sporazumima ili dogovorima
postignutima između MMF-a i Tunisa te s glavnim načelima i ciljevima
gospodarskih reformi utvrđenih Sporazumom o pridruživanju između EU i
Tunisa i Akcijskim planom EU i Tunisa za razdoblje 2013. 2017. dogovorenim
prema ENP-u. Komisija redovito obavješćuje Europski parlament i
Vijeće o napretku vezanom uz makrofinancijsku pomoć Unije,
uključujući isplate te pomoći, te pravovremeno podnosi tim institucijama
relevantne dokumente.
4.           Makrofinancijska pomoć
Unije stavlja se na raspolaganje za razdoblje od dvije godine počevši od
prvog dana nakon stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju iz članka
3. stavka 1.
5.           Ako se potrebe Tunisa za
financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći Unije
znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija,
postupajući u skladu sa savjetodavnim postupkom iz članka 7. stavka
2., smanjuje iznos pomoći ili tu pomoć obustavlja ili ukida.
Članak 2.
Kao preduvjet za odobravanje makrofinancijske
pomoći Unije Tunis mora poštovati učinkovite demokratske mehanizme,
uključujući višestranački parlamentarni sustav i vladavinu
prava, te zajamčiti poštovanje ljudskih prava. Komisija prati ispunjivanje
tog preduvjeta tijekom trajanja makrofinancijske pomoći Unije. Ovaj se
članak primjenjuje u skladu s Odlukom Vijeća 2010/427/EU
[6].Članak 3.[6].
Članak 3.
1.           Komisija se, u skladu sa
savjetodavnim postupkom iz članka 7. stavka 2., dogovara s vlastima Tunisa
o jasno određenoj gospodarskoj politici i financijskim uvjetima,
usmjeravajući se na strukturne reforme i dobre javne financije na kojima
se temelji makrofinancijska pomoć Unije, a ti će uvjeti biti
utvrđeni u Memorandumu o razumijevanju („Memorandum o razumijevanju”) u
kojem će biti naveden rok za ispunjenje tih uvjeta. Gospodarska politika i
financijski uvjeti utvrđeni u Memorandumu o razumijevanju u skladu su sa
sporazumima ili dogovorima iz članka 1. stavka 3., uključujući
makroekonomsku prilagodbu i programe strukturne reforme koje je Tunis proveo,
uz potporu MMF-a.
2.           Tim će se uvjetima
posebno ciljati na jačanje učinkovitosti, transparentnosti i
odgovornosti sustava upravljanja javnim financijama u Tunisu,
uključujući za korištenje makrofinancijskom pomoći Unije. Pri
određivanju mjera politike također se uzima u obzir napredak na
području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoj uređene i poštene
trgovine kao i drugi prioriteti u kontekstu vanjske politike Unije. Komisija
redovito prati napredak u postizanju tih ciljeva.
3.           Pojedinosti o financijskim
uvjetima makrofinancijske pomoći Unije utvrđuju se Ugovorom o
bespovratnim sredstvima i Ugovorom o zajmu koje će sklopiti Komisija i
tunižanske vlasti.
4.           Komisija redovito provjerava
jesu li uvjeti iz članka 4. stavka 3. i dalje ispunjeni i jesu li
ekonomske politike Tunisa u skladu s ciljevima makrofinancijske pomoći
Unije. Pritom Komisija blisko surađuje s MMF-om i Svjetskom bankom i,
prema potrebi, s Europskim parlamentom i Vijećem.
Članak 4.
1.           U skladu s uvjetima iz stavka
3., Komisija će makrofinancijsku pomoć Unije staviti na raspolaganje
u tri rate. Iznos svake rate utvrđuje se u Memorandumu o razumijevanju.
2.           Za iznose makrofinancijske
pomoći Unije u obliku zajmova formiraju se, prema potrebi, rezervacije, u
skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009[7].
3.           Komisija odlučuje o
isplati rata pod uvjetom da su ispunjeni svi sljedeći uvjeti:
(a)
preduvjet određen u članku 2.;
(b)
stalni zadovoljavajući rezultati provedbe
programa politike koji sadrži snažne mjere prilagodbe i mjere strukturne
reforme potpomognute nepreventivnim kreditom MMF-a; i
(c)
provedba, u određenom roku, uvjeta gospodarske
politike dogovorenih u Memorandumu o razumijevanju.
Druga rata isplaćuje se najranije tri mjeseca
nakon isplate prve rate. Druga rata isplaćuje se najranije tri mjeseca
nakon isplate prve rate.
4.           Ako uvjeti iz stavka 3. nisu
ispunjeni, Komisija privremeno obustavlja ili ukida isplatu makrofinancijske
pomoći Unije. U takvim slučajevima, ona obavješćuje Europski
parlament i Vijeće o razlozima za tu obustavu ili ukidanje.
5.           Makrofinancijska pomoć
Unije isplaćuje se Središnjoj banci Tunisa. Podložno odredbama koje
će se dogovoriti u Memorandumu o razumijevanju, uključujući i
potvrdu preostalih potreba za proračunskim financiranjem, sredstva Unije
mogu se prenijeti Ministarstvu financija Tunisa kao krajnjem korisniku.
Članak 5.
1.           Poslovi zaduživanja i
kreditiranja vezani uz zajmovnu komponentu makrofinancijske pomoći Unije
izvršavaju se u eurima koristeći isti datum valute i ne smiju
prouzročiti promjenu ročnosti za Uniju te je ne smiju izložiti
valutnim ili kamatnim rizicima ili bilo kakvom drugom komercijalnom riziku.
2.           Ako okolnosti to
omogućuju i na zahtjev Tunisa, Komisija može poduzeti potrebne korake kako
bi osigurala da se u uvjete kreditiranja uključi odredba o prijevremenoj
otplati i da se ista podudara s odgovarajućom odredbom iz uvjeta za
poslove zaduživanja.
3.           Ako okolnosti dopuštaju
poboljšanje kamatnih stopa na zajam i na zahtjev Tunisa, Komisija može
odlučiti refinancirati cijeli zajam ili jedan dio prvotnog zaduženja ili
može restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Operacije
refinanciranja ili restrukturiranja provode se u skladu sa stavcima 1. i 4. i
ne utječu na produženje dospijeća zaduživanja ili povećanje
iznosa nepodmirenog kapitala na dan refinanciranja ili restrukturiranja.
4.           Sve troškove koje je prouzročila
Unija koji se odnose na poslove zaduživanja i kreditiranja u skladu s ovom
Odlukom snosi Tunis.
5.           Komisija obavješćuje
Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s poslovima iz
stavaka 2. i 3.
Članak 6.
1.           Makrofinancijska pomoć
Unije provodi se u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog
parlamenta i Vijeća [8] [8]
i Delegiranom uredbom Komisije (EU) br. 1268/2012 [9][9].
2.           Provedbom makrofinancijske
pomoći Unije upravlja se izravno.
3.           Memorandum o razumijevanju,
Ugovor o zajmu i Ugovor o bespovratnim sredstvima, koji se sklapaju s
tunižanskim vlastima, sadrže sljedeće odredbe:
(a)
osiguravanje da Tunis redovito provjerava jesu li
financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije ispravno iskorištena,
poduzimanje odgovarajućih mjera radi sprečavanja nepravilnosti i
prijevara te, prema potrebi, poduzimanje pravne radnje s ciljem povrata svih
zloupotrijebljenih sredstava isplaćenih na temelju ove Odluke;
(b)
osiguravanje zaštite financijskih interesa Unije,
pogotovo predviđanje posebnih mjera u vezi sa sprečavanjem i
suzbijanjem prijevare, korupcije i drugih nepravilnosti koje utječu na
makrofinancijsku pomoć Unije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom)
br. 988/95[10],
Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96[11]
te Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[12];
(c)
izričita dodjela ovlasti Komisiji,
uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara, ili njihovim
predstavnicima u svrhu provedbe provjera, uključujući provjere i
inspekcije na terenu;
(d)
izričita dodjela ovlasti Komisiji i
Revizorskom sudu u svrhu vršenja revizija tijekom i nakon razdoblja dostupnosti
makrofinancijske pomoći Unije, uključujući revizije
dokumentacije te revizije na terenu, poput operativnih procjena;
(e)
osiguravanje da Unija ostvaruje pravo na otplatu bespovratnih
sredstava i/ili prijevremenu otplatu zajma ako je utvrđeno da, u vezi s
upravljanjem makrofinancijskom pomoći Unije, Tunis sudjeluje u prijevari
ili korupciji ili u nekoj drugoj nezakonitoj radnji koja ugrožava financijske
interese Unije.
4.           Tijekom provedbe
makrofinancijske pomoći Unije Komisija prati, putem operativnih procjena,
kvalitetu financijskih propisa Tunis administrativnih postupaka te mehanizama
unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za takvu pomoć.
Članak 7.
1.           Komisiji u radu pomaže odbor.
Taj Odbor jest odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2.           Kod upućivanja na ovaj
stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
Članak 8.
1.           Svake godine do 30. lipnja
Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o provedbi
ove Odluke u prethodnoj godini, zajedno s ocjenom te provedbe. U izvješću
se:
(a)
ocjenjuje napredak u provedbi makrofinancijske
pomoći Unije;
(b)
procjenjuje gospodarsko stanje i mogućnosti
Tunisa, kao i napredak u provedbi mjera politike iz članka 3. stavka 1.;
(c)
navodi poveznice između uvjeta gospodarske
politike utvrđenih u Memorandumu o razumijevanju, trenutačne
gospodarske i fiskalne uspješnosti Tunisa te odluka Komisije o isplati rata
makrofinancijske pomoći Unije.
2.           Najkasnije dvije godine nakon
isteka razdoblja dostupnosti iz članka 1. stavka 4. Komisija dostavlja
Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ex post ocjeni u kojem se
procjenjuju rezultati i djelotvornost isplaćene makrofinancijske
pomoći Unije te mjera u kojoj je ta pomoć doprinijela ciljevima
pomoći.
Članak 9.
Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament             Za
Vijeće
Predsjednik
Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1     Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuće područje/područja
politike u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta prijedloga/inicijative
              1.4.    Cilj/Ciljevi
              1.5.    Osnova prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje i financijski utjecaj
              1.7.    Predviđena metoda/metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustavi upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere za sprječavanje prijevare i nepravilnosti

3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunskih linija/linije u okviru rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni utjecaj na rashode

              3.3.    Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Makrofinancijska pomoć Republici Tunisu
1.2.        Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[13]
Područje politike:      Glava 01 –
Gospodarski i financijski poslovi
Aktivnost:     03 – Međunarodni gospodarski i
financijski poslovi
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
X Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški
cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
„promicanje napretka izvan EU-a”
Glavno područje kojim se bavi Opća
uprava za ekonomska u financijska pitanja odnosi se na:
1. Poticanje provedbe europske susjedske politike produbljivanjem
ekonomske analize i jačanjem dijaloga o mjerama i savjetima o gospodarskim
aspektima akcijskih planova.
2. Razvijanje, nadzor i provedba makrofinancijske
pomoći za partnerske treće zemlje, u suradnji s odgovarajućim
međunarodnim financijskim institucijama.
1.4.2.     Posebni cilj (ciljevi) i
odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM-a/ABB-a
Posebni cilj br. 1:
„pružanje makrofinancijske pomoći trećim zemljama radi rješavanja
njihovih problema u vezi s platnom bilancom i ponovnog uspostavljanja održivog
vanjskog duga”
Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru
strukture ABM/ABB: Međunarodni gospodarski i
financijski odnosi.
1.4.3.     Očekivani
rezultat/rezultati i utjecaj
Predložena pomoć sastoji se od 250 milijuna
EUR u obliku zajma EU-a Republici Tunisu („Tunis“) u svrhu doprinosa održivijem
položaju bilance plaćanja. Ova pomoć, isplaćena u tri rate,
pomoći će državi da pobjedi svoje gospodarske i socijalne
poteškoće uzrokovane unutarnjim i regionalnim nemirima. Pomoć
potiče i strukturalne reforme koje ciljaju na povećanje održivog
gospodarskog razvoja i poboljšanje upravljanja javnim financijama.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Od vlasti se zahtjeva da redovito izvještavaju
službe Komisije o nizu pokazatelja i osiguravaju sveobuhvatni izvještaj o
poštivanju dogovorenih uvjeta za mjere prije uplate druge i treće rate
pomoći.
Službe Komisije nastavljaju nadzirati upravljanje
javnim financijama nakon operativne procjene financijskih krugova i
administrativnih postupaka u Tunisu koji će biti izvršeni u pripremi ovog
djelovanja. Predstavništvo EU-a obavlja i redovito izvještavanje o pitanjima
koja se odnose na nadzor primjene pomoći. Službe Komisije ostaju u bliskom
kontaktu s MMF-om i Svjetskom bankom kako bi imali koristi od njihovih uvida od
njihovih stalnih aktivnosti u Tunisu.
Predloženom Uredbom predviđeno je i
podnošenje godišnjeg izvješća Vijeću i Europskom parlamentu koje
sadrži ocjenu korištenja makrofinancijske pomoći. Nezavisna evaluacija
prije i poslije davanja pomoći izvršit će se unutar dvije godine
nakon isteka provedbenog razdoblja.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Isplata pomoći ovisi o zadovoljavajućem
uspjehu provedbe stand-by aranžmana (SBA) između Tunisa i MMF-a. Osim
toga, Komisija se slaže s tunižanskim vlastima oko specifičnih uvjeta
mjera, navedenih u Memorandumu o razumijevanju i koje se trebaju ispuniti do
druge ili treće rate koje Komisija stavlja na raspolaganje.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Pomaganjem državi da prevlada gospodarski šok
uzrokovan unutarnjim i regionalnim nemirima, predložena makrofinancijska
pomoć doprinosi promicanju makroekonomske stabilnosti, gospodarskih
reformi i političkog napretka u državi. Nadopunjavanjem sredstava
stavljenih na raspolaganje od strane međunarodnih institucija, EU-a i
drugih donatora, doprinosi se ukupnoj učinkovitosti paketa financijske
potpore koju je dogovorila međunarodna donatorska zajednica u razdoblju
nakon krize.
Predloženi program jača i opredjeljenje vlade
za reformu i njezinu težnju bližim odnosima s EU-om. Ovaj rezultat se postiže,
inter alia, putem odgovarajućih uvjeta za isplatu pomoći. To bi
pokazalo drugim zemljama u regiji da je Europska unija spremna pomoći
zemljama koje kreću u političku reformu i prolaze kroz ekonomske poteškoće.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Od 2004. obavljeno je ukupno petnaest evaluacija
prije i poslije davanja makrofinancijske pomoći. Ovim evaluacijama je
zaključeno da djelovanja MFP-a zaista doprinose, iako ponekad skromno i
neizravno, poboljšanju vanjske održivosti, makroekonomske stabilnosti i
postizanju strukturalne reforme u zemlji koja prima pomoć. U većini
slučajeva, aktivnosti MFP-a imale su pozitivni učinak na bilancu
plaćanja zemlje korisnika i pomogla su smanjiti njihova proračunska
ograničenja. Također su dovela do nešto većeg gospodarskog
rasta.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
EU je među glavnim donatorima Tunisa. Unija
je u okviru redovnog programa za suradnju osigurala 290 milijuna EUR
bespovratnih sredstava za razdoblje 2011. - 2013. radi potpore planu
političke i gospodarske reforme Tunisu. Osim toga, Tunisu je dodijeljeno
140 milijuna EUR u razdoblju 2011. - 2013. pod programom SPRING.
Ključna vrijednost koju pruža MMF u usporedbi
s drugim instrumentima EU-a je olakšavanje ograničenja vanjskog
financiranja i pomoć stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira,
uključujući promicanjem održivih bilanci plaćanja i
proračunskih situacija i primjerenim okvirom strukturalnih reformi. MFP ne
osigurava redovitu financijsku potporu niti je namijenjena za potporu
gospodarskog i socijalnog razvoja zemlje koja prima pomoć. MFP se ukida u
trenutku kada država ponovno uspostavi održivo stanje vanjskog financiranja.
Poslije toga, uobičajeni instrumenti pomoći za suradnju preuzimaju.
MFP treba biti u skladu i s intervencijama
međunarodnih financijskih institucija, posebno programima za prilagodbu i
reformu koji podržavaju SBA MMF-a i zajmom za razvojne politike Svjetske banke.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
X Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
X Prijedlog/inicijativa na snazi 2,5 godina od
stupanja na snagu Memoranduma o razumijevanju, kako je utvrđeno
člankom (1.4) Odluke
–
X Financijski utjecaj od 2014. do 2017.
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja[14]
X Centralizirano izravno upravljanje
Komisije
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Pomoć je makroekonomske prirode i njezin
oblik je u skladu s ekonomskim programom koji podržava MMF. Nadzor djelovanja
od strane službi Komisije odvija se na temelju napretka u provedbi SBA-a i
specifičnih mjera reforme koje se dogovaraju s tunižanskim vlastima u
Memorandumu o razumijevanju (vidi i točku 1.4.4)
2.2.        Sustavi upravljanja i
kontrole
2.2.1.     Utvrđeni rizik/rizici
U odnosu na predloženo djelovanje MFP-a postoje
povjerenički, politički rizici i rizici politike.
Postoji rizik da bi makrofinancijska pomoć
mogla biti iskorištena za prijevaru jer nema određene specifične
troškove. Uglavnom, ovaj rizik se odnosi na čimbenike poput kvalitete
sustava upravljanja u središnjoj banci i ministarstvu financija i primjerenost
rezultata unutarnje i vanjske revizije.
Još jedan ključni rizik operaciji
proistječe iz regionalnih gospodarskih i političkih nesigurnosti,
naročito u Libiji, što ima izravne posljedice na gospodarstvo Tunisa. Na
domaćem planu, glavni rizik je nestabilnost u vezi poteškoća u
procesu političke i gospodarske reforme. Potpuna provedba mjera
stabilizacije i reforme koju podržava međunarodna zajednica,
uključujući djelovanje MFP-a, može se onemogućiti društvenim
nezadovoljstvom.
Konačno, rizici proizlaze i iz mogućeg
slabljenja europskog i globalnog gospodarskog okruženja i iz povećanja
međunarodnih cijena hrane i energije.
2.2.2.     Predviđena metoda/metode
kontrole
Svaka makrofinancijska pomoć podliježe
postupku potvrde, kontrole i revizije za čiju su provedbu nadležni
Komisija, uključujući Europski ured za sprečavanje prijevara
(OLAF), i Europski revizorski sud.
2.2.3.     Troškovi i koristi kontrola i
vjerojatna stopa neusklađenosti
Osnovni troškovi za Komisiju koji se odnose na
metode provjere i kontrole, kao i troškovi operativne procjene financijskih i
administrativnih krugova prije djelovanja, opisani su u tablici 3.2.1. Osim
toga, tu su i troškovi za Europski sud revizora i moguće intervencije
Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF): Operativna procjena pomaže ne
samo procjeni rizika neispravne upotrebe fondova već i, kao kolateralna
korist, pruža korisne informacije o potrebnim reformama u području
upravljanja javnim financijama, koje se odražavaju u uvjetima politike
djelovanja. S obzirom na stopu neusklađenosti, rizik neusklađenosti (u
obliku neplaćanja zajma ili zlouporabe fonda) procijenjen je kao nizak,
temeljem iskustva s ovim instrumentom MFP-a od njezinog stvaranja.
2.3.        Mjere za sprječavanje
prijevare i nepravilnosti
Kako bi se smanjio rizik od zlouporabe poduzima se
nekoliko mjera:
Kao prvo, predloženi pravni temelji za makrofinancijsku
pomoć Tunisu uključuju odredbu o mjerama sprječavanja prijevare.
Ove mjere dalje se razrađuju u Memorandumu o razumijevanju i Sporazumu o
zajmu, određivanjem niza odredbi o inspekciji, sprječavanju
prijevare, revizijama i oporavku fondova u slučaju prijevare ili korupcije.
Nadalje je zamišljen niz specifičnih uvjeta za primanje pomoći,
uglavnom u području upravljanja javnim financijama, u svrhu jačanja
učinkovitosti, transparentnosti i odgovornosti.
Kao drugo, prije nego što je sklopljen sporazum o
Memorandumu o razumijevanju, službe Komisije uz potporu vanjskih stručnjaka
izvršavaju Operativnu procjenu financijskih krugova i administrativnih
postupaka u Ministarstvu financija i Središnjoj banci Tunisa, kako bi se
ispunili zahtjevi za Financijsku uredbu primjenjivu na opći proračun
Europskih zajednica. Ovom revizijom određuje
se da li je okvir za dobro financijsko upravljanje makrofinancijskom
pomoći u Tunisu učinkovit u zadovoljavajućoj mjeri, obuhvaćanjem
područja kao što su strukturno i organizacijsko upravljanje, upravljanje i
kontrola sredstava, osiguranje sustava informatičke tehnologije (IT),
kapacitet unutarnje i vanjske revizije i nezavisnost središnje banke. S obzirom
na ovu procjenu, specifični mehanizmi koji se primjenjuju na upravljanje
novčanim sredstvima mogu se uključiti u sporazum s nacionalnim
vlastima. Također, pomoć se uplaćuje na namjenski otvoren
račun Središnje banke Tunisa.
Svaka
makrofinancijska pomoć podliježe postupku provjere, kontrole i revizije za
čiju su provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za
sprečavanje prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunskih linija/linije u okviru rashoda na koje
se prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije
01 03 02: Makrofinancijska pomoć
01 03 06 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda[15]
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis………………...……….] || Dif./nedif. ([16])   || zemalja EFTA-e[17]   || zemalja kandidatkinja[18]   || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 4. || 01 03 02 Makrofinancijska pomoć || Dif. || NE || NE || NE || NE
 4. || 01 03 06 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda || Dif. || NE || NE || NE || NE
01 03 06 – jamstvo Europske unije za zajmove
EU-a u obliku makrofinancijske pomoći trećim zemljama: izdvajanje
rezervacija Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja mora biti u skladu s Uredbom
o fondu, uključujući njene izmjene. U skladu s ovom Uredbom zajmovi
se temelje na naplaćenom iznosu na kraju godine. Iznos rezervacija
izračunava se na početku godine „n” kao razlika između ciljnog
iznosa i neto aktive Fonda na kraju godine „n-1”. Iznos rezervacija uključuje
se u godini „n” u prijedlog proračuna za godinu „n+1”, a uplaćuje se
odjednom na početku godine „n+1” iz proračunske linije „Izdvajanje
rezervacija Jamstvenog fonda” (proračunska linija 01 04 03 06). Kao
rezultat toga, 9 % stvarno isplaćenog iznosa uzet će se u obzir
unutar ciljnog iznosa na kraju godine „n-1” za izračun iznosa rezervacija
Fonda.
Unos u proračunu („p. m.”) koji se odnosi
na proračunsko jamstvo aktivira se samo u slučaju stvarnog
iskorištavanja jamstva. Ne očekuje se poziv za jamstvo proračuna.
¨¨Zatražene nove proračunske linije: ne primjenjuje se.
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 4. ||   ||   || [Naslov EU kao globalni partner]
 Glavna uprava: <ECFIN> ||   ||   || Godina 2013.[19] || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01 03 06 Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda || Preuzete obveze || (1a) ||   ||   ||   || 15,3. || 7,2. || 22,5.
 Plaćanja || (2a) ||   ||   ||   || 15,3. || 7,2. || 22,5.
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[20] (operativne procjene i naknadne evaluacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Proračunska linija 01 03 02 || Preuzete obveze || (3) || 0,05. ||   ||   || 0,15. ||   || 0,20.
   || Plaćanja || (3a) ||   || 0,05. ||   || 0,05. || 0,10. || 0,20.
 UKUPNO odobrena sredstva za GU ECFIN || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 0,05. ||   ||   || 15,45. || 7,2. || 22,7.
 Plaćanja || =2+2a +3. ||   || 0,05. ||   || 15,35. || 7,3. || 22,7.
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || 4. || 0,05. ||   ||   || 15,45. || 7,2. || 22,7.
 Plaćanja || 5. ||   || 0,05. ||   || 15,35. || 7,3. || 22,7.
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || 6. ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO odobrena sredstva pod NASLOVOM 4. višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || 0,05. ||   ||   || 15,45. || 7,2. || 22,7.
 Plaćanja || =5+ 6 ||   || 0,05. ||   || 15,35. || 7,3. || 22,7.
Ako
prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5. ||   || „Administrativni rashodi”
   ||   ||   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
 Glavna uprava: <…….> ||   ||
 Ljudski potencijali || 0,030. || 0,028. || 0,021. || 0,010. || 0,016. || 0,105.
 Ostali administrativni rashodi || 0,015. || 0,015. || 0,010. ||   ||   || 0,040.
 UKUPNO DG ECFIN || Odobrena sredstva || 0,045. || 0,043. || 0,031. || 0,010. || 0,016. || 0,145.
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,045. || 0,043. || 0,031. || 0,010. || 0,016. || 0,145.
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2013.[21] || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,095. || 0,043. || 0,031. || 15,46. || 7,216. || 22,845.
 Plaćanja || 0,045. || 0,093. || 0,031. || 15,36. || 7,316. || 22,845.
3.2.2.     Procijenjeni
utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje operativnih
odobrenih sredstava
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u
milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||
   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ br. 1 [22] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. ||   ||
   || Vrsta rezultata || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak
 Rezultat 1 || Operativna procjena || 1 || 0.05 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0.05
 Rezultat 2 || Ex-post evaluacija ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 0.15 ||   ||   || 1 || 0.15
 Rezultat 3 || Izdvajanje rezervacija Jamstvnog fonda   ||   ||   ||   ||   ||   ||   || 1 || 15.3 || 1 || 7.2 || 2 || 22.5
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || 1 || 0.05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15.45 || 1 || 7.2 || 4 || 22.7
 UKUPNI TROŠAK || 1 || 0.05 ||   ||   ||   ||   || 2 || 15.45 || 1 || 7.2 || 4 || 22.7
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva administrativne prirode
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
odobrenih sredstava
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
–

milijuna EUR (do 3
decimalna mjesta)
   || Godina 2013.[23]   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali || 0,030. || 0,028 || 0,021 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,105.
 Ostali administrativni rashodi || 0,015. || 0,015 || 0,010 ||   ||   ||   ||   ||   || 0,040.
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,045 || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145.
 Izvan NASLOVA 5[24] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali rashodi administrativne prirode ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 0,045. || 0,043 || 0,031 || 0,010 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,145.
Potrebna
administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne
uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim
sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska
ograničen.
3.2.3.2.   Procijenjene potrebe u
pogledu ljudskih potencijala
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
potencijala
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu navesti u ekvivalentu punog radnog
vremena
   || Godina 2013. || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ||
 01 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 0,227 || 0,212 || 0,159 || 0,076 || 0,121 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[25]
 XX 01 02 01 (UO, UsO, UNS iz „opće omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (UO, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[26]   || u sjedištima ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 0,227. || 0,212. || 0,159 || 0,076. || 0,121 ||   ||   ||
XX je dotično
područje politike ili proračunska glava.
Potrebe za ljudskim
potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || HoU: Nadgledanje i upravljanje operacijom, dogovor o izvještajima o reviziji Sporazuma o zajmu, vođenje misija i procjena napretka uz poštovanje uvjeta Desk: Priprema Memoranduma razumijevanja, povezivanje vlasti i IFI-ova, povezivanje vanjske stručnjake za operativnu procjenu i evaluaciju prije i poslije, vođenje revizije, pripremanje izvješća službi Komisije i komisijinih postupaka u vezi s upravljanjem pomoći.
 Vanjsko osoblje || Ne primjenjuje se
3.2.4.     Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
–
X Prijedlog/inicijativa u skladu je s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
3.2.5.     Doprinos
trećih strana
–
X Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje od trećih strana
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
X       Prijedlog/inicijativa nema financijski
utjecaj na prihode.
[1]               Odluka br. 1025/2013/EU od 22. listopada 2013. o
pružanju makrofinancijske pomoći Kirgiskoj Republici; prijedlog odluke o
pružanju makrofinancijske pomoći Hašemitskoj Kraljevini Jordanu, čije
je donošenje predviđeno za prosinac 2013.
[2]               Proračunska linija 01 04 01 14 postaje
proračunska linija 01 03 06 od proračuna za 2014.
[3]               SL C […], […], str. […].
[4]               Stajalište Europskog parlamenta od 2012. i Odluka
Vijeća od 2012.
[5]              Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih
načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem
provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
[6]               Odluka Vijeća 2010/427/EU od 26. srpnja 2010. o
uspostavi organizacije i funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje
(SL L 201, 3.8.2010., str. 30.).
[7]               Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 od 25.
svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L 145,
10.6.2009., str. 10.).
[8]               Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju
na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća
(EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298,
26.10.2012., str. 1.)
[9]               Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29.
listopada 2012. o pravilima primjene Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012
Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju
na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).
[10]             Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18.
prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312,
23.12.1995., str. 1.).
[11]             Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11.
studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s
ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih
nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
[12]             Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu
protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999
Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br.
1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).
[13]             ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[14]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[15]             Proračunska linija 01 04 01 14 postaje
proračunska linija 01 03 06 od proračuna za 2014.
[16]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[17]             EFTA: European Free Trade Association.
[18]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[19]             Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[20]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[21]             Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[22]             As described in point 1.4.2. ‘Specific objective(s)…’
[23]             Godina N je godina početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[24]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[25]             UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi
stručnjaci u delegacijama.
[26]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).