               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.11.2021.
            COM(2021) 673 final
            2021/0351(NLE)

            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a u vezi s izmjenom Protokola 32. uz Sporazum o EGP-u o financijskim modalitetima provedbe članka 82.
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a u vezi s izmjenom Protokola 32. uz Sporazum između Europske zajednice i Europskoga gospodarskog prostora („Sporazum o EGP-u”) o financijskim modalitetima provedbe članka 82. Sporazuma o EGP-u. Njime se mijenjaju pravila koja se primjenjuju na sudjelovanje država EFTA-e koje su članice EGP-a (Norveška, Island i Lihtenštajn) u programima Unije kako bi se uzele u obzir posebnosti višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021. – 2027. u pogledu učinka povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije na financijski doprinos država EFTA-e koje su članice EGP-a proračunu EU-a.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o EGP-u

               Cilj je Sporazuma o EGP-u promicanje stalnog i uravnoteženog jačanja trgovačkih i gospodarskih odnosa između Europske unije, Islanda, Lihtenštajna i Norveške s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja te poštovanje istih pravila radi stvaranja ujednačenog Europskoga gospodarskog prostora, u daljnjem tekstu „EGP”. Sporazumom o EGP-u jamče se jednaka prava i obveze na unutarnjem tržištu za pojedince i gospodarske subjekte u EGP-u. Njime se predviđa uvođenje zakonodavstva EU-a kojim su obuhvaćene četiri slobode: slobodno kretanje robe, usluga, osoba i kapitala, u 30 država EGP-a. Osim toga, Sporazum o EGP-u obuhvaća suradnju u drugim važnim područjima kao što su istraživanje i razvoj, obrazovanje, socijalna politika, okoliš, zaštita potrošača, turizam i kultura, zajednički poznatima kao „neizravne i horizontalne” politike.

               Člankom 82. Sporazuma o EGP-u utvrđuju se pravila koja bi se trebala primjenjivati na financijsko sudjelovanje država EFTA-e koje su članice EGP-a kad sudjeluju u programima Unije. Protokolom 32. uz Sporazum o EGP-u dodatno se utvrđuju pravila koja bi se trebala primjenjivati u pogledu financijskih modaliteta provedbe članka 82.

               2.2.Zajednički odbor EGP-a

               Zajednički odbor EGP-a osnovan je na temelju članka 92. Sporazuma o EGP-u. Zajednički odbor EGP-a sastoji se od predstavnika ugovornih stranaka i može donositi odluke sporazumom između Unije, s jedne strane, i država EFTA-e koje su članice EGP-a i koje zajednički nastupaju, s druge strane.

               Zajednički odbor osigurava učinkovitu provedbu i primjenu Sporazuma. U tu svrhu on provodi razmjenu stajališta i informacija te donosi odluke u slučajevima predviđenima Sporazumom o EGP-u i u vezi s njegovim protokolima. Za te potrebe, na temelju članka 98. Sporazuma Protokol 32. može se izmijeniti odlukom Zajedničkog odbora EGP-a u skladu s člankom 93. stavkom 2. te člancima 99., 100., 102. i 103. Sporazuma o EGP-u.

               Kako bi se zajamčila pravna sigurnost i homogenost EGP-a, Zajednički odbor EGP-a trebao bi donijeti odluku o izmjenama prilogâ i protokolâ kako bi se uzeo u obzir razvoj zakonodavstva Unije. Te bi se izmjene trebale početi primjenjivati istodobno s izmjenama uvedenima u zakonodavstvo Unije i uz dužno poštovanje unutarnjih postupaka ugovornih stranaka.

               2.3.Predviđeni akt Zajedničkog odbora EGP-a

               Zajednički odbor EGP-a treba donijeti izmjene Protokola 32. uz Sporazum o EGP-u („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta utvrditi detaljne uvjete sudjelovanja država EFTA-e koje su članice EGP-a u programima EU-a kako bi se uključile potrebne izmjene koje proizlaze iz donošenja novog višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske posljedice povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije.

               Cilj je predviđenog akta uključiti pet stavaka u Protokol 32. uz Sporazum o EGP-u:

               Članak 1. dopunjuje se kako bi se uključile sljedeće odredbe:

               ·odredba o financijskom sudjelovanju država EFTA-e koje su članice EGP-a odobrenim sredstvima unesenima u proračun EU-a za plaćanja u proračunskim linijama za zaključenje nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije. Proračunske linije za zaključenje uključuju isključivo plaćanja za obveze preuzete u okviru VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. za koje će Ujedinjena Kraljevina nastaviti plaćati svoj udio do plaćanja svih obveza. Sporazumom o EGP-u ne mijenja se razlika između proračunskih linija za zaključenje i novih linija za programe EU-a, što bi dovelo do toga da države EFTA-e koje su članice EGP-a daju veći doprinos proračunu EU-a nego što je to potrebno. Potrebno je podsjetiti da je u slučajevima prethodnih proširenja proveden obrnuti mehanizam, zbog čega su države EFTA-e koje su članice EGP-a platile manji iznos od potrebnog za proračun EU-a. Stoga se, od izmjene Protokola 32., u slučaju proširenja EU-a taj mehanizam više neće provoditi i doveo bi do višeg faktora proporcionalnosti za linije za zaključenje,

               ·odredba o uključivanju sredstava iz instrumenta Next Generation EU (NGEU) u izračun doprinosa država EFTA-e koje su članice EGP-a za financiranje programa Obzor Europa i Mehanizma Unije za civilnu zaštitu kako bi se odrazio povećani proračun tih programa,

               ·dvije dodatne odredbe kojima se pojašnjava izračun doprinosa država EFTA-e koje su članice EGP-a u slučaju proširenja EU-a ili povlačenja države članice iz Unije.

               Dodaje se novi članak 8. kako bi se razmotrili financijski modaliteti doprinosa država EFTA-e koje su članice EGP-a u pogledu proračunskih jamstava. Posebnost proračunskih jamstava ne dopušta uključivanje financijskog doprinosa države EFTA-e koja je članica EGP-a u standardni postupak koji se primjenjuje na sve ostale programe EU-a. Umjesto toga, takav doprinos za proračunska jamstva bit će utvrđen u posebnim sporazumima o doprinosu.

               Predviđeni akt postat će obvezujući za stranke u skladu s člankom 104. Sporazuma kojim se predviđa: „Odluke koje donosi Zajednički odbor EGP-a u slučajevima predviđenima ovim Sporazumom, osim ako njima nije drukčije predviđeno, nakon stupanja na snagu obvezujuće su za ugovorne stranke koje poduzimaju sve potrebne korake da osiguraju njihovu provedbu i primjenu.” Osim toga, u skladu s člankom 119. Sporazuma „[p]rilozi i akti na koje se u njima upućuje, prilagođeni za potrebe ovog Sporazuma, kao i protokoli, čine sastavni dio ovog Sporazuma.”

               U članku 103. Sporazuma navodi se: „Ako do isteka razdoblja od šest mjeseci nakon odluke Zajedničkog odbora EGP-a nije poslano navedeno priopćenje, odluka Zajedničkog odbora EGP-a privremeno se primjenjuje do ispunjenja ustavnih zahtjeva ako ugovorna stranka ne priopći da ne može doći do privremene primjene. U potonjem slučaju, ili ako ugovorna stranka priopći da odluka Zajedničkoga odbora EGP-a nije ratificirana, suspenzija predviđena člankom 102. stavkom 5. stupit će na snagu mjesec dana nakon tog priopćenja, ali ni u kom slučaju prije dana na koji je odgovarajući akt EZ-a proveden u Zajednici.”

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Komisija Vijeću na donošenje podnosi nacrt odluke Zajedničkog odbora EGP-a koji predstavlja stajalište Unije. Komisija se nada da će ga moći što prije iznijeti u Zajedničkom odboru EGP-a.

               Sadržaj i priroda nacrta priložene odluke Zajedničkog odbora EGP-a nadilaze puke tehničke prilagodbe u smislu Uredbe Vijeća br. 2894/94. Stoga Vijeće utvrđuje stajalište Unije.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  1
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Zajednički odbor EGP-a tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma o EGP-u. Akt koji Zajednički odbor EGP-a treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući na temelju međunarodnog prava u skladu s člancima 103. i 104. Sporazuma o EGP-u.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma. Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a u vezi s člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća br. 2894/94 o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               U pogledu predviđenog akta kojim se istovremeno želi postići više ciljeva ili koji ima više elemenata, koji su neodvojivo povezani, a nijedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a iznimno se mora temeljiti na različitim odgovarajućim pravnim osnovama.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Ciljevi i elementi predviđenog akta odnose se na financijska pravila i financijsku pomoć. Ti elementi predviđenog akta neodvojivo su povezani, a nijedan nije sporedan u odnosu na drugi.

               Stoga materijalnu pravnu osnovu predložene odluke čine sljedeće odredbe: Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 122. i članak 322. stavak 1.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova za predloženu odluku trebao bi biti članak 122. i članak 322. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a i člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća br. 2894/94 o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru.

               5.Utjecaj na proračun

               Predviđenim aktom mijenja se izračun iznosa namjenskih prihoda država EFTA-e koje su članice EGP-a dodanih odobrenim sredstvima EU-a tako što se (a) smanjuje faktor proporcionalnosti država EFTA-e koje su članice EGP-a koji se primjenjuje na iznose u linijama za zaključenje – bez stvaranja bilo kakvog manjka odobrenih sredstava – i (b) uključuju sredstva iz NGEU-a u izračun doprinosa država EFTA-e koje su članice EGP-a, čime se povećava iznos doprinosa država EFTA-e koje su članice EGP-a za programe u kojima sudjeluju države EFTA-e koje su članice EGP-a i koje koriste sredstva NGEU-a: program Obzor Europa i Mehanizam Unije za civilnu zaštitu.

               6.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Zajedničkog odbora EGP-a izmijeniti Protokol 32. uz Sporazum o EGP-u o financijskim modalitetima provedbe članka 82., primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0351 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a u vezi s izmjenom Protokola 32. uz Sporazum o EGP-u o financijskim modalitetima provedbe članka 82.

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 122. i članak 322. stavak 1., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru
                  2
               , a posebno njezin članak 1. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

               (2)Zakonodavstvo Europske unije izmijenjeno je, posebno donošenjem Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 i Uredbe (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost.

               (3)Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a osnovan člankom 92. Sporazuma o EGP-u može donositi odluke o izmjeni Protokola 32. o financijskim modalitetima provedbe članka 82. Sporazuma o EGP-u, u skladu s člankom 93. stavkom 2. te člancima 99., 100., 102. i 103. Sporazuma.

               (4)Odredbe Protokola 32. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)Stajalište Unije u Zajedničkom odboru EGP-a trebalo bi se temeljiti na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a utvrđenom u Prilogu ovoj Odluci,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 32. o financijskim modalitetima provedbe članka 82. Sporazuma o EGP-u temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (2)

                        SL L 305, 30.11.1994., str. 6.–8.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.11.2021.
            COM(2021) 673 final

            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora EGP-a u vezi s izmjenom Protokola 32. uz Sporazum o EGP-u o financijskim modalitetima provedbe članka 82.

               PRILOG

               NACRT ODLUKE ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

               br. […]

               оd […]

               o izmjeni Protokola 32. uz Sporazum o EGP-u o financijskim modalitetima provedbe članka 82.

               ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

               uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

               budući da:

               (1)Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 dodjeljuju se dodatni vanjski namjenski prihodi programu Obzor Europa i Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu. Primjereno je pojasniti u financijskim modalitetima provedbe članka 82. Sporazuma o EGP-u (Protokol 32. uz Sporazum o EGP-u) da bi se za potrebe izračuna financijskih doprinosa država EFTA-e osnova za izračun trebala povećati odobrenim sredstvima koja odgovaraju vanjskim namjenskim prihodima iz članka 3. stavka 1. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 u vezi s njihovim sudjelovanjem u tim programima.

               (2)Člankom 82. Sporazuma o EGP-u propisano je da se faktor proporcionalnosti za doprinose država EFTA-e proračunu EU-a izračunava godišnje kao omjer BDP-a država EFTA-e i država članica EU-a, a ako je Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju od 24. siječnja 2020. utvrđena trajna obveza Ujedinjene Kraljevine da financijski doprinosi proračunu EU-a proporcionalno svojem udjelu u odobrenim sredstvima iz višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020., primjereno je da se BDP Ujedinjene Kraljevine uzme u obzir u izračunu faktora proporcionalnosti za proračunske linije isključivo namijenjene plaćanjima za ispunjenje obveza preuzetih u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.

               (3)Protokol 32. uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.
                     U članku 1. Protokola 32. dodaju se sljedeći stavci:

               „10.
                     Za potrebe izračuna operativnog doprinosa u skladu s člankom 82. Sporazuma o EGP-u odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje unesena u proračun Unije konačno donesen za primjenjive godine za financiranje Obzora Europa (Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća) i Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (Uredba (EU) 2021/836 Europskog parlamenta i Vijeća) povećava se odobrenim sredstvima koja odgovaraju vanjskim namjenskim prihodima dodijeljenima tim aktivnostima u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19
                  1
               .

               11.
                     Za potrebe izračuna faktora proporcionalnosti za proračunske linije isključivo namijenjene plaćanjima za izvršenje obveza preuzetih u sklopu višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020. i prethodnog okvira „faktor proporcionalnosti” EFTA-e kako je definiran u članku 82. stavku 1. Sporazuma o EGP-u je zbroj omjera između bruto domaćeg proizvoda u tržišnim cijenama svake od država EFTA-e, s jedne strane, i zbroja bruto domaćih proizvoda u tržišnim cijenama država članica EU-a, Ujedinjene Kraljevine i te države EFTA-e, s druge strane. Taj se faktor obračunava za svaku proračunsku godinu na temelju najnovijih statističkih podataka u skladu s člankom 7.

               12.

                     Osim ako se Zajednički odbor EGP-a dogovori drukčije, za potrebe izračuna faktora proporcionalnosti kako je definiran u članku 82. stavku 1. Sporazuma o EGP-u za financijsku godinu tijekom koje sporazum o pristupanju nove države članice iz članka 49. Ugovora o Europskoj uniji stupa na snagu prije 1. srpnja te godine bruto domaći proizvod u tržišnim cijenama država članica EU-a uključuje bruto domaći proizvod u tržišnim cijenama nove države članice.

               13.
                     Osim ako se Zajednički odbor EGP-a dogovori drukčije, za potrebe izračuna faktora proporcionalnosti kako je definiran u članku 82. stavku 1. Sporazuma o EGP-u za financijsku godinu tijekom koje sporazum o povlačenju države članice iz članka 50. Ugovora o Europskoj uniji stupa na snagu prije 1. srpnja te godine bruto domaći proizvod u tržišnim cijenama država članica EU-a uključuje bruto domaći proizvod u tržišnim cijenama države članice koja se povlači.”

               2.
                     U Protokolu 32. dodaje se sljedeći članak:

               „Članak 8.

               Posebna pravila za sudjelovanje u proračunskim jamstvima

               Posebni financijski modaliteti doprinosa država EFTA-e u vezi sa sudjelovanjem u proračunskim jamstvima, uključujući postupak za određivanje financijskog sudjelovanja u njima, utvrđuju se u posebnim sporazumima o doprinosu koji mogu dopuniti modalitete utvrđene u ovom Protokolu. Doprinos se sastoji od doprinosa za djelomično izdvajanje rezervacija za proračunsko jamstvo i preuzimanje odgovarajuće nepredviđene obveze ili predstavlja doprinos u gotovini za potpuno izdvajanje rezervacija za proračunsko jamstvo na temelju uvjeta utvrđenih u posebnim sporazumima o doprinosu.”

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu dan nakon zadnje obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u
                  2*.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2021.

               Članak 3.

               Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu […]

                  Za Zajednički odbor EGP-a

                  Predsjednik

                  […]

                     (1)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 23.

                     (2)
                  *
                        [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.][Ustavni su zahtjevi navedeni.]


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.4.2022.
            COM(2022) 191 final
            2022/0136(NLE)

            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću za pridruživanje osnovanom Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, u pogledu donošenja Prioriteta partnerstva EU-Egipat

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-Egipat u vezi s predviđenim donošenjem Prioriteta partnerstva EU-Egipat za razdoblje 2021.–2027.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Euromediteranski sporazum

               Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, potpisan je 25. lipnja 2001. u Luksemburgu, a stupio je na snagu 1. lipnja 2004.
                  1
                („Sporazum”). Sporazum o pridruživanju pravna je osnova za bilateralne odnose između EU-a i Egipta.

               Sporazum ima sljedeće ciljeve:

               –osigurati odgovarajući okvir za politički dijalog koji će omogućiti razvitak bliskih političkih odnosa između stranaka,

               –uspostaviti uvjete za postupnu liberalizaciju trgovine robom, uslugama i kapitalom,

               –potaknuti razvoj uravnoteženih gospodarskih i društvenih odnosa između stranaka putem dijaloga i suradnje,

               –unaprijediti uvjete života i zapošljavanja te povećati produktivnost i financijsku stabilnost,

               –poticati regionalnu suradnju u cilju jačanja miroljubivog suživota i gospodarske i političke stabilnosti,

               –promicati suradnju u drugim područjima od uzajamnog interesa.

               2.2.Vijeće za pridruživanje EU–Egipat

               Vijeće za pridruživanje EU-Egipat osnovano je člankom 74. Euromediteranskog sporazuma.

               Člankom 76. Sporazuma Vijeću za pridruživanje daje se ovlast za donošenje odluka u svrhu ostvarenja ciljeva Sporazuma u slučajevima predviđenima u Sporazumu i ovlast za davanje preporuka. Odluke su obvezujuće za stranke. U skladu s Poslovnikom, Vijećem za pridruživanje naizmjenično u razdoblju od 12 mjeseci predsjedaju EU i Egipat. Predviđeno je da se Vijeće za pridruživanje sastaje jednom godišnje na ministarskoj razini.

               2.3.Predviđeni akt Vijeća za pridruživanje EU-Egipat

               Vijeće za pridruživanje EU-Egipat treba na svojem IX. sastanku donijeti preporuku o Prioritetima partnerstva EU-Egipat za razdoblje 2021.–2027. („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta voditi i usmjeravati partnerstvo EU-Egipat u razdoblju 2021.–2027.

               Revidiranom europskom politikom susjedstva
                  2
                koja je donesena u studenome 2015. uspostavljen je novi okvir za definiranje bilateralnih odnosa s partnerima. Ti bi odnosi trebali biti opisani u političkom dokumentu naslovljenom „Prioriteti partnerstva” koji je ključna referentna točka za dogovor s partnerskim zemljama o određenom broju ciljanih prioriteta za naredne godine. EU i Egipat imaju dugotrajno partnerstvo. Radi daljnjeg jačanja čvrstog i višedimenzionalnog odnosa između dvaju partnera utvrđeni su Prioriteti partnerstva kako bi se podržala provedba Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Egipta.

               Prioriteti partnerstva odražavaju zajedničke interese i usmjereni su na područja u kojima EU i Egipat imaju obostranu korist od suradnje. Glavni su politički prioriteti utvrđeni u odnosima EU-a i Egipta za razdoblje 2021.–2027. sljedeći: i. suvremeno održivo gospodarstvo i socijalni razvoj Egipta, ii. partnerstvo u vanjskoj politici, iii. veća stabilnost.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije trebalo bi biti da se odobri nacrt Prioriteta partnerstva EU-Egipat kako je priložen ovom prijedlogu.

               Prioriteti partnerstva EU-Egipat utjelovljuju zajedničke ciljeve europske politike susjedstva kao zajedničkog područja mira, blagostanja i stabilnosti. Njima se nastoje prevladati zajednički izazovi s kojima se suočavaju EU i Egipat kako bi se promicali zajednički interesi i zajamčio dugoročni održivi razvoj s obje strane. Osim toga, u skladu su s težnjom iz zaključaka Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020.
                  3
                da demokratsko, stabilnije, zelenije i naprednije južno susjedstvo bude strateški prioritet EU-a.

               U Prioritetima partnerstva posebna se pozornost posvećuje jačanju suradnje vođene novom agendom EU-a za Sredozemlje
                  4
                i gospodarskim i investicijskim planom za južne susjede
                  5
                u okviru te agende, europskom zelenom planu i Zaključcima Vijeća o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom od 16. travnja 2021.
                  6
                te ublažavanju nepovoljnih socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19, što obuhvaća zeleni, digitalni, otporan i uključiv oporavak. Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Egipta utvrđuje se opći okvir za suradnju i Prioritete partnerstva. Prioriteti partnerstva temelje se na Programu održivog razvoja do 2030.
                  7
               , UN-ovim ciljevima održivog razvoja, Pariškom klimatskom sporazumu i zajedničkom zalaganju za univerzalne vrijednosti demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava.

               Prioriteti partnerstva trebali bi pridonijeti zadovoljavanju težnji naroda s obje strane Sredozemlja, osobito u osiguravanju socijalne pravde, primjerenih radnih mjesta, gospodarskog blagostanja i znatno boljih životnih uvjeta. Ključni su aspekti tih ciljeva uključivi rast koji se temelji na inovacijama, djelotvornom i participativnom upravljanju i koji je zasnovan na vladavini prava, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, uključujući socijalna i radnička prava, zatim osnaživanje žena radi postizanja rodne ravnopravnosti te prava djeteta. U prioritetima partnerstva uzimaju se u obzir i uloge EU-a i Egipta kao međunarodnih aktera i nastoji se povećati njihova bilateralna suradnja te regionalna i međunarodna suradnja. Bolja povezivost između EU-a i Egipta, pri čemu se ističu pametna mobilnost te automatizirana i elektronička mobilnost, digitalizacija i zeleno gospodarstvo, bit će važno sredstvo koje nudi nove mogućnosti suradnje u tom kontekstu. Provedba vodećih inicijativa gospodarskog i investicijskog plana iz nove agende za Sredozemlje, među ostalim putem inicijativa Tima Europa, doprinijet će ostvarenju Prioriteta partnerstva. Oni su važan dio suradnje EU-a s Egiptom i pomažu u zaštiti naših zajedničkih interesa i dobara na Sredozemlju.

               Prioriteti partnerstva EU-Egipat sastavljeni su nakon bliskog savjetovanja s relevantnim službama Komisije i predstavnicima država članica EU-a u radnoj skupini Vijeća za Magreb i Mašrek te nakon pregovora s egipatskim Ministarstvom vanjskih poslova.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  8
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Vijeće za pridruživanje EU-Egipat je tijelo osnovano Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane („Sporazum”), koji je potpisan 25. lipnja 2001., a stupio je na snagu 1. lipnja 2004.

               Akt koji Vijeće za pridruživanje EU-Egipat treba donijeti je akt koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj sljedećeg zakonodavstva EU-a: EU-ovu politiku razvojne suradnje s Egiptom. To je zato što će se Prioritetima partnerstva EU-Egipat voditi i usmjeravati budući odnosi EU-a i Egipta, uključujući programiranje pomoći u kontekstu razvojne suradnje u okviru novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI), tijekom razdoblja 2021.–2027. Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na suradnju s trećom zemljom u okviru sporazuma o pridruživanju i europske politike susjedstva. Mjere čije je donošenje predviđeno općenito se odnose na sva područja obuhvaćena Sporazumom o pridruživanju i usmjerene su na daljnju provedbu i produbljivanje pridruživanja između stranaka. Iz toga proizlazi da područje koje obuhvaća ova odluka treba odrediti s obzirom na Sporazum o pridruživanju u cjelini. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 217. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Vijeća za pridruživanje EU-Egipat izmijeniti prethodni prioriteti partnerstva EU-Egipat doneseni na sastanku Vijeća za pridruživanje EU-Egipat 25. srpnja 2017.
                  9
               , primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2022/0136 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću za pridruživanje osnovanom Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, u pogledu donošenja Prioriteta partnerstva EU-Egipat

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 217. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane („Sporazum”), potpisan je 25. lipnja 2001., a stupio je na snagu 1. lipnja 2004.
                  10

               (2)Na temelju članka 76. Euromediteranskog sporazuma Vijeće za pridruživanje može donositi odluke radi ostvarenja ciljeva Sporazuma i dati odgovarajuće preporuke. Vijeće za pridruživanje EU-Egipat na svojem IX. sastanku treba donijeti preporuku o Prioritetima partnerstva EU-Egipat.

               (3)Budući da je riječ o aktu koji će imati pravne učinke, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-Egipat.

               (4)Svrha je predviđenog akta voditi i usmjeravati partnerstvo EU-Egipat u razdoblju 2021.–2027. EU i Egipat imaju dugotrajno partnerstvo. Radi daljnjeg jačanja čvrstog i višedimenzionalnog odnosa između dvaju partnera utvrđeni su Prioriteti partnerstva kako bi se podržala provedba Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Egipta,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na IX. sastanku Vijeća za pridruživanje EU-Egipat temelji se na nacrtu preporuke Vijeća za pridruživanje EU-Egipat o donošenju Prioriteta partnerstva EU-Egipat priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji i Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik/Predsjednica

                     (1)

                        Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipat, s druge strane; SL L 304, 30.9.2004.

                     (2)

                        Zajednička komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija: Revizija europske politike susjedstva SWD(2015) 500

                     (3)

                        https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (4)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (5)

                        SWD(2021) 23 final

                     (6)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (7)

                     Rezolucija UN-a 70/1 Promijeniti svijet:

                     program održivog razvoja do 2030.

                     (8)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (9)

                        Preporuka br. 1/2017 Vijeća za pridruživanje EU-Egipat od 25. srpnja 2017. o dogovoru o Prioritetima partnerstva EU-Egipat; SL L 255/26, 3.10.2017.

                     (10)

                        Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipat, s druge strane; SL L 304, 30.9.2004.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.4.2022.
            COM(2022) 191 final

            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću za pridruživanje osnovanom Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, u pogledu donošenja Prioriteta partnerstva EU-Egipat

               PRILOG

               PREPORUKA br. 1 S DEVETOG SASTANKA VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU-EGIPAT

               od DD. MM. 2022. o dogovoru u pogledu Prioriteta partnerstva EU-Egipat

               VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU–EGIPAT,

               uzimajući u obzir Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Egipta, s druge strane,

               budući da:

               (1)Euromediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Arapske Republike Egipta, s druge strane, potpisan je 25. lipnja 2001. i stupio je na snagu 1. lipnja 2004.

               (2)Člankom 76. Euromediteranskog porazuma Vijeću za pridruživanje daje se ovlast za donošenje odluka radi ostvarenja ciljeva Sporazuma i ovlast za davanje preporuka.

               (3)U skladu s člankom 86. Euromediteranskog sporazuma stranke poduzimaju sve opće ili posebne mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza iz tog sporazuma i nastoje ostvariti ciljeve utvrđene u njemu.

               (4)Nakon preispitivanja Europske politike susjedstva predložena je nova faza angažmana među partnerima kako bi se omogućio veći osjećaj odgovornosti na obje strane.

               (5)EU i Egipat dogovorili su se o tome da učvrste svoje partnerstvo postizanjem dogovora o nizu prioriteta za razdoblje 2021.–2020. radi svladavanja zajedničkih izazova s kojima se suočavaju EU i Egipat i promicanja zajedničkih interesa.

               (6)Stranke Euromediteranskog sporazuma postigle su dogovor o tekstu Prioriteta partnerstva EU-Egipat koji će biti jedan od temelja provedbe Euromediteranskog sporazuma, usmjeravajući suradnju na zajednički utvrđene obostrane interese,

               PREPORUČUJE:

               Članak 1.

               Vijeće za pridruživanje preporučuje da stranke provedu Prioritete partnerstva EU-Egipat kako su navedeni u Prilogu.

               Članak 2.

               Prioriteti partnerstva EU-Egipat iz članka 1. zamjenjuju prioritete partnerstva EU-Egipat čija je provedba bila preporučena Preporukom br. 1/2017 Vijeća za pridruživanje od 25. srpnja 2017.

               Članak 3.

               Ova Preporuka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u xx [dan mjesec godina.]

               Za Vijeće za pridruživanje

               Predsjednik

               ***

               Prioriteti partnerstva EU-Egipat za razdoblje 2021.–2027.

               I. Uvod

               Cilj je ovih Prioriteta partnerstva zajednički prevladavati izazove s kojima se suočavaju EU i Egipat, promicati zajedničke interese, jamčiti dugoročnu stabilnost i održiv razvoj s obje strane Sredozemlja, jačati suradnju i realizirati neiskorišteni potencijal odnosa. U njima se posebna se pozornost posvećuje jačanju suradnje vođene novom egipatskom „Strateškom vizijom održivog razvoja do 2030.”, revidiranom europskom politikom susjedstva predstavljenom u novoj agendi EU-a za Sredozemlje
                  1
                i gospodarskim i investicijskim planom za južno susjedstvo
                  2
                u okviru te agende, europskom zelenom planu i Zaključcima Vijeća o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom od 16. travnja 2021.
                  3
                te ublažavanju nepovoljnih socioekonomskih posljedica pandemije bolesti COVID-19, što obuhvaća zeleni, digitalni, otporan i uključiv oporavak. Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Egipta utvrđuje se opći okvir za suradnju i Prioritete partnerstva. Prioriteti partnerstva temelje se na Programu održivog razvoja do 2030.
                  4
               , UN-ovim ciljevima održivog razvoja, Pariškom klimatskom sporazumu i zajedničkom zalaganju za univerzalne vrijednosti demokracije, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava. Osim toga, oni su usklađeni s težnjom iz zaključaka Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020.
                  5
                da demokratsko, stabilnije, zelenije i naprednije južno susjedstvo bude strateški prioritet EU-a.

               II. Prioriteti

               Prioriteti partnerstva trebali bi pridonijeti zadovoljavanju težnji naroda s obje strane Sredozemlja, osobito u osiguravanju socijalne pravde, primjerenih radnih mjesta, gospodarskog blagostanja i znatno boljih životnih uvjeta. Ključni su aspekti tih ciljeva uključivi rast koji se temelji na inovacijama, djelotvornom i participativnom upravljanju i koji je zasnovan na vladavini prava, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, uključujući socijalna i radnička prava, zatim poboljšanje položaja žena radi postizanja rodne ravnopravnosti te prava djeteta. U prioritetima partnerstva uzimaju se u obzir i uloge EU-a i Egipta kao međunarodnih aktera i nastoji se povećati njihova bilateralna suradnja te regionalna i međunarodna suradnja. Bolja povezivost između EU-a i Egipta, pri čemu se ističu pametna mobilnost te automatizirana i elektronička mobilnost, digitalizacija i zeleno gospodarstvo, bit će važno sredstvo koje nudi nove mogućnosti suradnje u tom kontekstu. Provedba vodećih inicijativa gospodarskog i investicijskog plana nove agende za Sredozemlje, među ostalim putem inicijativa Tima Europa, doprinijet će ostvarenju Prioriteta partnerstva. Oni su važan dio suradnje EU-a s Egiptom i pomažu u zaštiti naših zajedničkih interesa i dobara na Sredozemlju.

               Pandemija bolesti COVID-19 opteretila je nacionalne zdravstvene sustave i snažno utjecala na gospodarstvo i društvo. EU i Egipat blisko će surađivati na dugoročnom socioekonomskom oporavku i održivom razvoju. Obje strane nastoje maksimalno poticati oporavak gospodarstava nakon pandemije bolesti COVID-19 i ublažiti moguće posljedice.

               Stoga će ideje vodilje partnerstva biti opći prioriteti navedeni u nastavku.

               1. Suvremeno održivo gospodarstvo i socijalni razvoj Egipta

               Kao ključni partneri EU i Egipat surađivat će u postizanju socioekonomskih ciljeva utvrđenih egipatskom „Strategijom održivog razvoja – Vizija za 2030.”, posebno se usmjeravajući na ono što je potrebno za održivi razvoj.

               a)Jačanje otpornosti, izgradnja blagostanja i potpora prelasku na digitalno i zeleno gospodarstvo

               Egipat se obvezao na postizanje dugoročne socioekonomske održivosti, među ostalim, stvaranjem okruženja koje više pogoduje uključivom rastu i stvaranju primjerenih i produktivnih radnih mjesta, osobito za mlade osobe i žene, uključujući i poticanjem uključivanja neformalnog sektora u formalno gospodarstvo. Za dugoročnu gospodarsku održivost to će uključivati mjere kojima se može stvoriti veći fiskalni prostor za bolju provedbu strategije održivog razvoja, daljnje reforme subvencija i oporezivanja, jačanje uloge privatnog sektora i poboljšanje poslovne klime da bi se privuklo više izravnih stranih ulaganja, uključujući i otvorenijom i održivijom trgovinskom politikom, podupirući njima ključne infrastrukturne projekte kao što je razvoj učinkovitog, pouzdanog i održivog prometnog sustava. S obzirom na značaj razvoja malih i srednjih poduzeća (MSP-ova) za održiv i uključiv rast, taj će sektor i dalje imati središnju ulogu u suradnji EU-a s Egiptom. Nadalje, EU će podupirati Egipat u nastojanjima za reformu javne uprave i dobro upravljanje, uključujući i promicanjem kvalitetnih statističkih podataka te uzimajući u obzir digitalnu revoluciju i povezane nove poslovne i društvene modele.

               EU će i dalje imati važnu ulogu u podupiranju poslovnog okruženja i održivog gospodarskog rasta, među ostalim provedbom konkretnih vodećih inicijativa u prioritetnim sektorima, kao što su: razvoj održivih vrsta prijevoza, infrastrukture javnog prijevoza i podupiranje prijelaza Egipta na električnu mobilnost. U skladu s ostvarivanjem egipatske Strategije održivog razvoja do 2030. EU će proširiti svoju potporu tranziciji Egipta na zeleno gospodarstvo, uključujući održiv razvoj poljoprivrednog sektora i vodnog gospodarstva. U tom će kontekstu EU podupirati i poboljšanje digitalne infrastrukture, a posebno univerzalni pristup poboljšanim, cjenovno pristupačnim i sigurnim mrežama, kao i bolju informiranost te razmjenu informacija i znanja o kibersigurnosnim prijetnjama.

               Prepoznajući važnost istraživanja i inovacija za napredak svojih društava, EU i Egipat nastavit će surađivati u nizu sektora u području istraživanja i inovacija te u unapređivanju digitalnih tehnologija, uključujući umjetnu inteligenciju i kibersigurnost, uz istodobnu zaštitu prava na privatnost. U tom su kontekstu Egipat i EU istaknuli svoj interes za jačanje suradnje u nizu relevantnih aktivnosti u području istraživanja i visokog obrazovanja, među ostalim u okviru programa Obzor Europa, Erasmus+, PRIMA i Regionalne platforme za istraživanja i inovacije Unije za Mediteran.

               S obzirom na neprocjenjivu i raznoliku baštinu Egipta te znatan doprinos kulturnog sektora i turizma gospodarskom razvoju zemlje, bruto domaćem proizvodu (BDP-u), zapošljavanju, državnim deviznim pričuvama i društvu u širem smislu, posebno će se istaknuti povezanost kulture, kulturne baštine i gospodarskog razvoja. EU i Egipat surađivat će, među ostalim, na utvrđivanju načina za zaštitu i očuvanje kulturne baštine, i materijalne i nematerijalne, te predložiti relevantne zajedničke mjere suradnje u tom području. Kako bi se odgovorilo na negativne posljedice pandemije bolesti COVID-19 u sektoru turizma u Egiptu, EU i Egipat surađivat će kako bi povećali mogućnosti u tom području.

                b) Trgovina i ulaganje

               EU i Egipat važni su trgovinski partneri. Dvije strane zajednički će utvrditi odgovarajuće pristupe za poboljšanje bilateralnih trgovinskih i ulagačkih odnosa, poboljšanje konkurentnosti i osiguravanje dostupnosti robe i usluga jedne strane na tržištu druge u skladu s propisima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) i Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Egipta te daljnjom integracijom Egipta u regionalne i globalne lance vrijednosti.

               EU i Egipat blisko će surađivati kako bi iznijeli zajedničke praktične prijedloge za pomoć Egiptu u povećanju njegove konkurentnosti i transparentnosti tržišta, jačanju postojećih trgovinskih i ulagačkih odnosa te osiguravanju da se odredbe o trgovini i tržišnom natjecanju iz Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Egipta u potpunosti poštuju, a taj sporazum provodi na način koji omogućuje da se ostvari njegov puni potencijal. Kako bi se bolje zaštitilo zdravlje i sigurnost potrošača, EU će podupirati preobrazbu održivih prehrambenih sustava, kao i razvoj učinkovitih okvira za sigurnost potrošača, uzimajući u obzir propise WTO-a, međunarodno dogovorene sanitarne i fitosanitarne standarde te relevantna pravila i načela EU-a. Obje će strane blisko surađivati na privlačenju i jačanju europskih ulaganja, posebno na stvaranju poticajnog okruženja za ulaganja, i razmotriti mogućnosti kao što su gospodarska zona Sueskog kanala, otvorenija i održivija trgovinska politika i poboljšanje regulatornog okvira.

               EU će podupirati egipatske politike u promicanju e-trgovine, digitalne trgovine, regulacije tržišnog natjecanja i jačanja njegova ulagačkog potencijala poboljšanjem poslovne klime i razvojem egipatske strategije za zelenu informacijsku i komunikacijsku tehnologiju (IKT).

               c) Socijalni razvoj i socijalna pravda

               EU podupire nastojanja Egipta u promicanju i reformi socijalnog razvoja i socijalne pravde te smislenog i uključivog socijalnog dijaloga te prevladavanju društvenih i demografskih izazova povezanih s brzim porastom stanovništva, uključujući nestašicu vode i ranjivost u pogledu opskrbe hranom. To uključuje jačanje ljudskih resursa u zemlji, posebno mladih, žena i djece. EU će podupirati egipatska nastojanja u poticanju gospodarske i socijalne zaštite osoba u ranjivom položaju u Egiptu, posebno onih koje su izložene mogućim negativnim učincima gospodarskih reformi i posljedicama vanjskih šokova kao što je pandemija bolesti COVID-19 putem sveobuhvatnih mreža socijalne sigurnosti i ciljanih programa socijalne zaštite usklađenih s ciljevima inicijative za dostojanstven život (Haya Karima) i programa Takaful i Karama. Posebna pozornost posvetit će se poboljšanju položaja žena i jačanju uloge žena i djevojčica u društvu i gospodarstvu, kako je navedeno u Nacionalnoj strategiji za osnaživanje egipatskih žena do 2030. Nadalje, EU i Egipat nastavit će promicati uključiv ruralni i urbani socioekonomski razvoj, poboljšavati pružanje osnovnih usluga, podupirati moderno kvalitetno obrazovanje s ciljem da bude povezano s potražnjom na tržištu rada, zatim poboljšavati digitalne vještine i pismenost stanovništva, tehničko i strukovno osposobljavanje i zdravstveni sustav.

               EU i Egipat surađivat će u sektoru zdravstva kako bi se smanjio pritisak na zdravstvene usluge i cjepiva zbog bolesti COVID-19 i pružila potpora egipatskim ambicijama da postane regionalno središte za proizvodnju i izvoz u Afriku i na Bliski istok. EU će podijeliti svoje iskustvo u uspostavi uključivog zdravstvenog osiguranja i bolje zdravstvene skrbi.

               d) Energija, okoliš i klimatska politika

               EU i Egipat surađivat će u diversifikaciji izvora energije i prelasku na gospodarstvo s niskom razinom emisija, posebno se usmjeravajući na obnovljive izvore energije, mjere energetske učinkovitosti i postupan prelazak na niskougljične i održive vrste prijevoza na kopnu, u pomorskom prometu i civilnom zrakoplovstvu. EU će na zahtjev egipatske vlade poduprijeti Egipat u naporima koje ulaže u ažuriranje strategije integrirane energije radi ispunjavanja zahtjeva za održivi razvoj i smanjenje emisija stakleničkih plinova koji se postavljaju toj zemlji. Jačanje dijaloga o energiji i klimi između EU-a i Egipta pridonijet će utvrđivanju ključnih područja suradnje. To bi moglo uključivati potporu nastojanjima Egipta da postane energetsko čvorište u regiji, s naglaskom na obnovljivu energiju, stalnu suradnju u okviru Plinskog foruma istočnog Sredozemlja i provedbu uzajamno korisnih energetskih projekata, uključujući projekte međusobnog povezivanja Egipta i EU-a.

               EU i Egipat surađivat će i na zajedničkom istraživanju, razmjeni iskustava i najboljih praksi, prijenosu tehnologije i promicanju podregionalne suradnje (unutar Sredozemlja), vodeći računa o očuvanju sredozemnih morskih ekosustava.

               EU i Egipat pojačat će suradnju u promicanju koncepta ekoturizma, uključujući zaštitu bioraznolikosti u Egiptu i Sredozemnom moru, posebno u pogledu upravljanja prirodnim rezervatima i obnovi degradiranih prirodnih resursa.

               EU i Egipat surađivat će u promicanju djelovanja u području klime i okoliša kako bi se postigao održivi razvoj u skladu sa svojim obvezama u okviru UNFCCC-a, Pariškog sporazuma i odluka o klimi iz Glasgowa. EU će podupirati provedbu nacionalno utvrđenih doprinosa Egipta u području ublažavanja i prilagodbe, među ostalim financiranjem borbe protiv klimatskih promjena. Nadalje, EU i Egipat surađivat će da bi ostvarili ciljeve utvrđene, među ostalim, i Programom za održivi razvoj do 2030. i Okvirom iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa.

               EU će podupirati egipatska nastojanja u području poticanja zelene tranzicije, stvaranja zelenog rasta i radnih mjesta, optimizacije potencijala i upotrebe vlastitih izvora energije, daljnju diversifikaciju svoje kombinacije izvora energije s pomoću energije iz obnovljivih izvora i energetsku učinkovitost, jačanje upravljanja i određivanje načina razvoja prihvatljivih za okoliš.

               EU će podupirati Egipat u promicanju održivog financiranja, uključujući zelene obveznice, u prihvaćanju standarda okolišne održivosti u njegovu domaćem portfelju ulaganja, kao i u jačanju njegovih kapaciteta za proizvodnju i izvoz obnovljive energije, posebno u obliku električne energije i vodika iz obnovljivih izvora.

               S obzirom na prijetnju nestašice vode na nacionalnoj i regionalnoj razini, EU će podupirati Egipat u upravljanju vodnim resursima, kao i u drugim područjima od zajedničkog interesa, kao što su očuvanje bioraznolikosti, sanitarne usluge, gospodarenje krutim otpadom, uključujući smanjenje industrijskih onečišćujućih tvari, kemikalije i gospodarenje opasnim otpadom, te u borbi protiv dezertifikacije i degradacije zemljišta. Egipat i EU razmatraju i mogućnosti predviđene u okviru Unije za Mediteran za suradnju u područjima klime, okoliša i plavoga gospodarstva.

               EU i Egipat ojačat će suradnju radi prelaska na održive prehrambene sustave, uključujući održivo upravljanje poljoprivredom i ribarstvom i očuvanje prirodnih čimbenika proizvodnje za veću sigurnost opskrbe hranom.

               2. Partnerstvo u vanjskoj politici

               a) Stabilizacija zajedničkog susjedstva i šire

               Sukobi i krize u sredozemnoj regiji ključna su prepreka političkoj stabilnosti i održivom razvoju. Stoga su zajednička nastojanja EU-a i Egipta na sprečavanju i rješavanju sukoba, promicanju suradnje u području sigurnosti, ublažavanju posljedica sukoba i rješavanju njihovih temeljnih uzroka najvažniji prioriteti za zaštitu naših naroda i omogućivanje njihova napretka. Partnerstvo između EU-a i Egipta važno je za stabilnost i blagostanje Sredozemlja, Bliskog istoka i Afrike, a suradnja između EU-a i Egipta i ostat će usmjerena na doprinos rješavanju sukoba, izgradnju mira, produbljivanje regionalne gospodarske integracije i bavljenje političkim i gospodarskim izazovima u tim regijama.

               S obzirom na strateško usmjerenje partnerstva, EU i Egipat obvezuju se na jačanje suradnje u vanjskoj politici na bilateralnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini, posebno u UN-u i multilateralnim forumima, uključujući Uniju za Mediteran, Ligu arapskih država i Afričku uniju, čiji je Egipat član. EU i Egipat obvezali su se surađivati i u okviru godišnjih ministarskih sastanaka između EU-a i južnih partnera, kako je predloženo u Zaključcima Vijeća o obnovljenom partnerstvu s južnim susjedstvom – Nova agenda za Sredozemlje. Prioriteti uključuju nastavak potpore Izraelcima i Palestincima u postizanju rješenja u bliskoistočnom mirovnom procesu na temelju ključne uloge EU-a i Egipta u tom kontekstu. U istočnom Sredozemlju Egipat i EU i njegove države članice poboljšat će među ostalim regionalnu suradnju u skladu s međunarodnim pravom, uključujući Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS). Egipat i EU zajednički će raditi na provedbi relevantnih rezolucija Vijeća sigurnosti, posebno o bliskoistočnom mirovnom procesu, Libiji i Siriji. Nadalje, Egipat je domaćin Centra Afričke unije za obnovu i razvoj nakon sukoba te sjedišta Lige arapskih država, s kojima će EU nastaviti produbljivati i širiti suradnju. Nadalje, EU i Egipat nastojat će ostvariti veću suradnju u multilateralnoj sferi te na glavnim regionalnim i međunarodnim izazovima koji utječu na obje strane, uključujući djelovanje u području klime.

               S obzirom na ključnu ulogu Egipta u globalnom razvoju i njegove daljnje ambicije u tom pogledu, jedan od ciljeva suradnje EU-Egipat bit će proširenje partnerstva EU-Egipat u široj regiji, među ostalim u Africi, u područjima od zajedničkog interesa i inicijativama kao što je Forum iz Aswana za održivi mir i razvoj. Postizanje međunarodnog sporazuma o pitanju etiopske brane što je prije moguće u skladu s Deklaracijom o načelima i međunarodnim pravom iz 2015. glavni je prioritet EU-a i Egipta kako bi se zaštitila sigurnost opskrbe vodom u Egiptu te promicali mir i stabilnost u široj regiji. Međunarodni sporazum koji se temelji na dogovoru postignutom pregovorima pridonijet će tome da se taj spor pretvori u priliku za privlačenje stranih ulaganja i povećanje stabilnosti za zemlje u regiji i milijune ljudi. EU je spreman poduprijeti proces pod vodstvom Afričke unije u suradnji s međunarodnim partnerima, uključujući EU, te imati aktivniju ulogu, ako je korisna i poželjna za sve strane, iznoseći svoje iskustvo u upravljanju zajedničkim vodnim resursima u skladu s međunarodnim pravom. Nadalje, EU i Egipat podupiru prijedloge za razvoj međuregionalne suradnje, uključujući trilateralnu suradnju u Africi.

               b) Suradnja u upravljanju krizom i odgovoru na krizu

               EU i Egipat pojačat će suradnju i savjetovanja te razmjenu iskustava u upravljanju krizama i njihovu sprečavanju, i bilateralno i na regionalnoj razini, među ostalim u okviru Međunarodnog centra za rješavanje sukoba, očuvanje mira i izgradnju mira u Kairu (CCCPA), kako bi se riješili složeni izazovi za mir, stabilnost i razvoj koji proizlaze iz sukoba, klimatskih promjena, prirodnih katastrofa i epidemija, među ostalim putem COVAX-a, u svojem zajedničkom susjedstvu i šire. Pojačat će se rad na otpornosti na klimatske promjene i prilagodbi tim promjenama, uključujući ulaganje u preventivne mjere i jačanje suradnje u području civilne zaštite i upravljanja rizicima od katastrofa.

                3. Unaprjeđenje stabilnosti

               Zajednički je cilj EU-a i Egipta stabilnost njihovih društava i šire regije. Ljudska prava – građanska, politička, gospodarska, socijalna, radna i kulturna prava kako su utvrđena međunarodnim pravom o ljudskim pravima, Ugovorom o Europskoj uniji i demokratskim načelima utvrđenima u Ustavu Egipta – ključna su za stabilnost obiju strana te su zajednička vrijednost i čine okosnicu suvremene demokratske države. Egipat i EU ponovno ističu svoju predanost daljnjem promicanju demokracije, temeljnih sloboda i ljudskih prava, rodne ravnopravnosti i jednakih mogućnosti kao ustavnih prava svih svojih građana, u skladu sa svojim međunarodnim obvezama kao osnovom za dugoročnu stabilnost i sigurnost. Egipat je poduzeo bitne korake ukidanjem izvanrednog stanja 2021. i izdavanjem egipatske Nacionalne strategije za ljudska prava (2021.–2026.). Nacionalnom strategijom, s četirima prioritetnim područjima, ponovno se potvrđuje egipatski nacionalni cilj ostvarivanja svih građanskih, političkih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava radi postizanja stabilnosti, napretka i održivog razvoja u zemlji. U tom će kontekstu EU Egiptu pružati potporu u realizaciji tih prava i ciljeva.

               a)Dobro upravljanje i moderna demokratska država

               Egipat i EU ponovno ističu svoje zalaganje za odgovornost, vladavinu prava, potpuno poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda te ispunjavanje zahtjeva svojih građana. Te obveze usmjeravaju daljnju potporu EU-a jačanju kapaciteta državnih institucija u Egiptu za učinkovitu reformu javnog sektora, čime se unapređuje sposobnost tijela kaznenog progona da osiguraju sigurnost za sve. U skladu s međunarodnim pravom i najboljom praksom EU i Egipat pojačat će suradnju u modernizaciji pravosudnog sektora i izgradnji kapaciteta, posebno u primjeni moderne tehnologije, borbi protiv korupcije, prijevara, pranja novca i rješavanju pitanja povrata prihoda od kaznenih djela. EU i Egipat razmotrit će i razvoj pravosudne suradnje u kaznenim i građanskim stvarima te pregovore o sporazumima o suradnji između Egipta i tijela EU-a za izvršavanje zakonodavstva. EU i Egipat također će surađivati kako bi osigurali visoku razinu zaštite osobnih podataka u skladu s međunarodnim standardima zaštite podataka.

               Parlamentarna suradnja EU-a i Egipta, uključujući i strukturirane razmjene među parlamentarnim odborima i skupinama, ojačat će koordinaciju i promicati uzajamno razumijevanje. EU će podupirati Egipat i u mjerama planiranja i pružanja javnih usluga na svim razinama, u daljnjem osiguravanju ravnopravnosti s obzirom na gospodarske, socijalne i političke mogućnosti te promicanju socijalne integracije svih osoba.

               b) Sigurnost i terorizam

               Sigurnost je zajednički cilj. Terorizam i nasilni ekstremizam koji može dovesti do terorizma prijetnja su društvenoj strukturi naroda s obje strane Sredozemlja. Velika su prijetnja sigurnosti i dobrobiti naših građana. Borba protiv tih prijetnji zajednički je cilj EU-a i Egipta, koji mogu surađivati na temelju sveobuhvatnog pristupa. Time bi se uklanjali temeljni uzroci terorizma uz potpuno poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda kako bi se uspješno suzbila i spriječila radikalizacija te promicao socioekonomski razvoj. EU i Egipat slažu se da je potrebno surađivati kako bi se podržao međuvjerski dijalog s ciljem učvršćivanja načela ljudskog bratstva, što više ojačali zajednički temelji kulture mira uz istodobno odbacivanje nasilja među ljudima te promicala vjerska tolerancija i zaštitila sloboda vjeroispovijesti ili uvjerenja. EU i Egipat ostaju predani suradnji za borbu protiv ekstremizma i svih oblika diskriminacije, uključujući islamofobiju, rasizam i ksenofobiju.

               EU i Egipat pojačat će operativnu suradnju u područjima povezanima sa sigurnošću i borbom protiv terorizma, uključujući sigurnost zračnog prometa i sigurnosnu zaštitu, kao i sposobnost sprečavanja i borbe protiv transnacionalnog organiziranog kriminala, kao što su krijumčarenje migranata, trgovina ljudima, uključujući trgovinu djecom, trgovanje kulturnim dobrima i povrat kulturnih dobara kojima se nezakonito trguje u skladu s međunarodnim pravom, nezakonita trgovina drogom, financiranje terorizma i pranje novca.

               Obje strane suglasne su jačati suradnju u području provedbe Akcijskog programa UN-a za suzbijanje nezakonite trgovine malim i lakim oružjem, uključujući i razmjenom iskustava, osposobljavanjem i drugim aktivnostima izgradnje kapaciteta.

               c) Migracije i mobilnost

               EU i Egipat ističu važnost nastavka suradnje na zajedničkom učinkovitom i djelotvornom rješavanju problema nezakonitih migracija, kao i svih drugih aspekata migracija i mobilnosti, uključujući zakonite migracije, u skladu s nadležnostima EU-a i država članica, sveobuhvatnim, prilagođenim i uzajamno korisnim partnerstvima te u duhu političke izjave sa sastanka na vrhu u Valletti i Zajedničkog akcijskog plana iz Vallette, uzimajući u obzir i Komunikaciju Europske komisije o novom paktu o migracijama i azilu
                  6
               .

               EU će nastaviti podupirati nastojanja egipatske vlade da ojača svoj okvir za upravljanje migracijama i azilom te pravodobno mobilizira financiranje u okviru relevantnih instrumenata. Izražavajući zadovoljstvo pozitivnim rezultatima Egipta u upravljanju nezakonitim migracijskim tokovima i nadovezujući se na njih, EU će nastaviti podupirati nastojanja Egipta u sprečavanju i suzbijanju nezakonitih migracija, jačanju upravljanja granicama, kao i borbi protiv trgovine ljudima i krijumčarenja ljudi, uključujući identifikaciju žrtava trgovine ljudima i pružanje pomoći tim žrtvama.

               EU i Egipat predani su zaštiti prava migranata, tražitelja azila i izbjeglica, uz potpuno poštovanje propisa o ljudskim pravima i prava o izbjeglicama. EU će nastojati poduprijeti i ojačati egipatske kapacitete za zaštitu tih prava, za pružanje zaštite u skladu s međunarodnim standardima, i pristup osnovnim uslugama, kao što su zdravstvo i obrazovanje, među ostalim za izbjeglice, migrante i tražitelje azila. EU će nastojati poboljšati suradnju s Egiptom u području dobrovoljnog preseljenja. EU i Egipat poticat će i olakšavati suradnju u području identifikacije, vraćanja, među ostalim u pogledu potpomognutog dobrovoljnog povratka, ponovnog prihvata i održive reintegracije nezakonitih migranata u njihovu zemlju podrijetla. EU i Egipat razmotrit će područja za suradnju u upravljanju granicama.

               Time će se dopuniti suradnja u rješavanju i suzbijanju temeljnih uzroka nezakonitih migracija i prisilnog raseljavanja iz trećih zemalja, posebno sukoba i nestabilnosti, nedovoljne razvijenosti, siromaštva i nezaposlenosti, te s radom na uklanjanju negativnih učinaka klimatskih promjena i suše. To će se, među ostalim, temeljiti na razvoju socioekonomskih prilika, posebno boljih perspektiva za mlade, putem inicijativa za otvaranje radnih mjesta u kontekstu oporavka od bolesti COVID-19.

               Uređena, sigurna, redovita i odgovorna mobilnost osoba, među ostalim u obrazovne svrhe, ali uz izbjegavanje odljeva mozgova, može doprinijeti razvoju vještina i znanja, što bi zauzvrat moglo doprinijeti razvoju Egipta. Njome se mogu uspostaviti i održive veze visokokvalificirane radne snage u EU-u i Egiptu u skladu s nadležnostima EU-a i njegovih država članica.

               III. Načela suradnje

               Promicanjem ljudskog faktora i međuljudskih kontakata te će se veze ojačati, čime će se ojačati partnerstvo EU-a i Egipta. Zajednička obveza i odgovornost prema Europljanima i Egipćanima ključan su aspekt Prioriteta partnerstva.

               Pitanja od zajedničkog interesa potrebno je rješavati i boljom regionalnom i podregionalnom suradnjom (jug – jug). U tom će pogledu EU i Egipat zajedno raditi u okviru Unije za Mediteran i preko Zaklade Anna Lindh, osobito u području međukulturnog dijaloga.

               Kultura dijaloga dokazala se kao vrijedno sredstvo za razvoj uzajamnog poštovanja. Od ključne će važnosti biti produbljivanje dijaloga o pitanjima kao što su demokracija, ljudska prava, socioekonomski razvoj, trgovina, ulaganja te regionalna i međunarodna pitanja od zajedničkog interesa. Dijalog će biti sredstvo za učvršćivanje partnerstva i analizu njegove dubine i postignuća.

               U skladu s prioritetima egipatske vlade, usmjerenost na mlade, na kojima počiva dugoročna stabilnost naših društava, i na žene prožima sve Prioritete partnerstva. Ključni je cilj osnažiti ih i dati im pravna i praktična sredstva koja će im omogućiti da preuzmu svoju ulogu u društvu aktivnim sudjelovanjem u gospodarstvu i upravljanju zemljom. EU i Egipat nastavit će razmjenjivati svoja iskustva u borbi protiv diskriminacije žena i nasilja nad ženama, promicanju rodne ravnopravnosti te promicanju uključenosti i pružanju prilika mladim osobama.

               EU i Egipat suglasni su da civilno društvo bitno i snažno doprinosi provedbi njihovih prioriteta partnerstva te transparentnom, participativnom upravljanju modernom i demokratskom državom te da može poduprijeti proces održivog razvoja koji je u tijeku u Egiptu. Surađivat će s civilnim društvom kako bi se djelotvorno dao doprinos procesu gospodarskog, političkog i socijalnog razvoja u skladu s Ustavom Egipta i odgovarajućim nacionalnim zakonodavstvom.

               IV. Zaključak

               U duhu dijeljene odgovornosti EU i Egipat zajednički su definirali ove Prioritete partnerstva. U korelaciji s preispitivanjem Agende za Sredozemlje i zaključaka Vijeća predviđa se preispitivanje u sredini programskog razdoblja 2024. kako bi se ocijenio učinak Prioriteta partnerstva i kako bi se oni prema potrebi prilagodili. Odbor za pridruživanje i Vijeće za pridruživanje i dalje će biti ključna tijela koja će provoditi ukupnu godišnju procjenu provedbe Prioriteta partnerstva.

                     (1)

                        JOIN(2021) 2 final

                     (2)

                        SWD(2021) 23 final

                     (3)

                        https://ec.europa.eu/neighbourhood-enlargement/news_corner/news/new-agenda-mediterranean-council-approves-conclusions-renewed-partnership-southern_en

                     (4)

                     Rezolucija UN-a 70/1 Promijeniti svijet:

                     program održivog razvoja do 2030.

                     (5)

                     https://www.consilium.europa.eu/media/47296/1011-12-20-euco-conclusions-en.pdf

                     (6)

                        COM(2020) 609 final


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.2.2021.
            COM(2021) 63 final
            2021/0033(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na četvrtom sastanku Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi u pogledu donošenja odluka o izmjeni priloga A i B toj konvenciji u vezi s proizvodima kojima je dodana živa i proizvodnim procesima u kojima se upotrebljava živa ili živini spojevi, u skladu s člankom 4. stavkom 8. i člankom 5. stavkom 10. te konvencije

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na četvrtom sastanku Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi („Sporazum”) u vezi s predviđenim donošenjem odluka o izmjeni priloga A i B toj konvenciji. U tim se prilozima utvrđuju popisi proizvoda kojima je dodana živa i proizvodnih procesa u kojima se upotrebljava živa ili živini spojevi („procesi koji uključuju živu”), podložni datumima postupnog ukidanja ili odredbama kojima se uređuje uporaba žive
                  1
               .

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Minamatska konvencija o živi („Sporazum”)

               Sporazum je glavni međunarodni pravni okvir kojim se nastoji zaštititi zdravlje ljudi i okoliš od antropogenih emisija i ispuštanja žive i živinih spojeva u zrak, vodu i tlo. Njime je obuhvaćen cijeli životni ciklus žive od primarnog rudarenja žive do odlaganja otpada koji sadržava živu.

               Na snagu je stupio 16. kolovoza 2017.

               Europska unija („Unija”) stranka je Sporazuma
                  2
               , kao i većina država članica
                  3
               .

               U skladu s člankom 4. stavkom 1. Sporazuma, proizvodi kojima je dodana živa a navedeni su u dijelu I. Priloga A (npr. određene kompaktne fluorescentne žarulje) više se ne smiju proizvoditi, uvoziti i izvoziti nakon datuma postupnog ukidanja koji su u njemu navedeni.

               U skladu s člankom 4. stavkom 3., stranke poduzimaju mjere kojima se uređuje uporaba žive u vezi s proizvodima kojima je dodana živa navedenima u dijelu II. Priloga A.

               U skladu s člankom 5. stavkom 2., u procesima koji uključuju živu a navedeni su u dijelu I. Priloga B (npr. proizvodnja klornih lužina) mora se prestati upotrebljavati živa ili živini spojevi do datuma postupnog ukidanja koji su u njemu utvrđeni.

               Na temelju članka 5. stavka 3., stranke poduzimaju mjere kojima se uređuje uporaba žive u procesima koji uključuju živu a navedeni su u dijelu II. Priloga B, uključujući u smislu prelaska na procese u kojima se ne upotrebljava živa, ako je ekonomski i tehnički izvedivo.

               U skladu s člankom 4. stavcima 4., 7. i 8. te člankom 5. stavcima 5., 9. i 10., prilozi A i B preispituju se do 16. kolovoza 2022., uzimajući u obzir prijedloge stranaka o izmjenama
                  4
                i dostavljene informacije o proizvodima kojima je dodana živa te dostupnim tehničkim i ekonomskim alternativama koje ne sadržavaju živu, pritom uzimajući u obzir rizike i koristi za okoliš i zdravlje ljudi.

               Člancima 26. i 27. utvrđuju se osnovna pravila, među ostalim, u pogledu podnošenja prijedloga stranaka za izmjenu prilogâ Sporazumu te donošenja i stupanja na snagu izmijenjenih priloga. Prijedloge za izmjenu prilogâ Tajništvo Sporazuma mora dostaviti svim strankama najmanje šest mjeseci prije Konferencije stranaka Sporazuma na kojoj se predlaže njihovo donošenje, odnosno u ovom slučaju najkasnije 1. svibnja 2021. Predloženi izmijenjeni prilozi donose se u skladu s pravilima glasovanja utvrđenima u članku 26. stavku 3. i Odluci MC-1/1 o Poslovniku koju je Konferencija stranaka donijela na svojem prvom sastanku (24.–29. rujna 2017.).
                  5

               Izmjena priloga stupa na snagu za sve stranke godinu dana nakon što depozitar Sporazuma dostavi obavijest o njezinu donošenju, osim za one stranke koje su dale odgovarajuću izjavu u skladu s člankom 30. stavkom 5. Budući da Unija nije dala takvu izjavu, za nju vrijedi opće pravilo o stupanju na snagu izmijenjenih ili novih priloga.

               2.2.Konferencija stranaka

               Konferencija stranaka izvršava funkcije koje su joj dodijeljene Sporazumom. U tu svrhu razmatra i poduzima, među ostalim, svako djelovanje koje bi moglo biti potrebno za postizanje ciljeva Sporazuma, uključujući donošenje odgovarajućih smjernica.

               U skladu s člankom 28. Sporazuma i prethodno navedenom Odlukom MC-1/1, svaka stranka ima jedan glas. Međutim, Unija, kao organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju, ostvaruje svoje glasačko pravo o pitanjima u okviru svoje nadležnosti brojem glasova koji odgovara broju njezinih država članica koje su stranke Sporazuma. Unija ne smije ostvarivati svoje glasačko pravo ako bilo koja od njezinih država članica ostvari svoje glasačko pravo i obratno.

               2.3.Predviđeni akti Konferencije stranaka

               Konferencija stranaka je na svojem trećem sastanku (25.–29. studenoga 2019.) donijela Odluku MC-3/1
                  6
                o osnivanju ad hoc skupine tehničkih stručnjaka koja će u razdoblju koje prethodi njezinu četvrtom sastanku nastaviti raspravu o proizvodima kojima je dodana živa i procesima koji uključuju živu. U ovlastima te skupine posebno su bili poboljšanje i organizacija informacija koje, u skladu s člankom 4. stavcima 4. i 7. te člankom 5. stavcima 4. i 9. Sporazuma, stranke dostavljaju o dostupnosti, tehničkoj i ekonomskoj izvedivosti te rizicima i koristima koje alternative takvim proizvodima i procesima, koje ne sadržavaju živu, imaju na okoliš i zdravlje.

               Na temelju rezultata rada skupine stručnjaka očekuje se da će se na četvrtom sastanku Konferencije stranaka donijeti najmanje jedna odluka o tom pitanju (predviđeni akt).

               Predviđenim aktima izmijenit će se Prilog A Sporazumu tako što će se dopuniti dodatnim proizvodima kojima je dodana živa za koje su dostupne ekonomski i tehnički izvedive alternative koje ne sadržavaju živu i koje su korisne za zdravlje ljudi i okoliš te koje će podlijegati zabrani proizvodnje, uvoza i izvoza na određene datume postupnog ukidanja ili mjerama kojima se uređuje uporaba žive.

               Predviđenim aktima izmijenit će se i Prilog B Sporazumu tako što će se njegov dio I. dopuniti procesima koji uključuju živu za koje su dostupne ekonomski i tehnički izvedive alternative koje ne sadržavaju živu i koje su korisne za zdravlje ljudi i okoliš te u kojima će se stoga prestati upotrebljavati živa do određenog datuma postupnog ukidanja.

               Predviđenim aktima izmijenit će se dio II. Priloga B Sporazumu pooštravanjem njegovih odredaba kojima se uređuje uporaba žive za proizvodnju vinil klorid monomera (VCM), natrijeva i kalijeva metilata ili etilata (alkoholata) i poliuretana, i/ili dodavanjem drugih procesa koji uključuju živu i povezanih zahtjeva u pogledu uporabe žive.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Cilj Unije je postupno ukinuti uporabu žive na razini Unije i na globalnoj razini, što je brže i potpunije moguće, ako postoje održive alternative
                  7
               . Za postizanje tog cilja posebno je potrebno postupno ukidanje proizvoda kojima je dodana živa i prelazak s procesa koji uključuju živu na procese koji živu ne uključuju, ako su održivi, tehnički izvedivi i korisni za okoliš i zdravlje ljudi.

               Napredak na globalnoj razini u ostvarenju tog cilja pridonio bi cilju nulte stope onečišćenja za netoksični okoliš, utvrđenom u europskom zelenom planu
                  8
               . Doprinio bi i provedbi EU-ove Strategije održivosti u području kemikalija iz 2020.
                  9
                u kojoj se Europska komisija obvezala zadržati vodeću ulogu na međunarodnoj razini kad je riječ o dobrom upravljanju kemikalijama, uključujući promicanjem standarda EU-a na svjetskoj razini.

               Preispitivanje Priloga A Sporazumu kojim se utvrđuje popis proizvoda kojima je dodana živa a koji podliježu zabrani proizvodnje, uvoza i izvoza ili zahtjevima u pogledu uporabe žive

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije temelji se na elementima u nastavku.

               Prilog II. Uredbi (EU) 2017/852 o živi („Uredba o živi”)
                  10
               , kojom je prenesen Prilog A (dio I.) Sporazumu, ima šire područje primjene od Sporazuma jer obuhvaća više proizvoda kojima je dodana živa (npr. dugmaste baterije).

               U podnesku Unije (ožujak 2020.), dostavljenom u skladu s Odlukom MC-3/1
                  11
               , utvrđuje se niz drugih proizvoda kojima je dodana živa za koje su dostupne izvedive i korisne alternative koje ne sadržavaju živu, uključujući proizvode za koje već postoji zabrana uvoza i stavljanja na unutarnje tržište
                  12
               ,
                  13
               , npr. u skladu s Direktivom 2011/65/EU („Direktiva o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi”)
                  14
                i Uredbom (EZ) br. 1907/2006 („REACH”)
                  15
               , ali koji još uvijek ne podliježu zabrani proizvodnje i izvoza.

               U skladu s tim, preispitivanje Priloga A na globalnoj razini pruža nekoliko mogućnosti za izjednačavanje uvjeta tržišnog natjecanja na svjetskoj razini i smanjenje daljnje uporabe žive i s njom povezanog onečišćenja:

               (1)smanjivanje razlike između postojećeg, naprednijeg prava Unije i Sporazuma tako da se u dio I. njegova Priloga A dodaju proizvodi koji su već navedeni u Prilogu II. Uredbi Unije o živi;

               (2)u dio I. Priloga A Sporazumu dodavanje proizvoda na koje se još ne primjenjuje zabrana proizvodnje i izvoza u skladu s Uredbom Unije o živi, ali se svejedno više ne smiju stavljati na tržište Unije ili podliježu tekućim zakonodavnim promjenama kojima se želi uvesti slična zabrana na razini Unije. Ako stranke odluče dodati jedan ili više proizvoda u dio II. Priloga A Sporazumu, to jest bez određenih datuma za njihovo postupno ukidanje, Unija bi tu opciju politike i dalje smatrala prilikom za smanjenje razlike između Sporazuma i prava Unije, pod uvjetom da su za takve proizvode utvrđene jasne mjere kojima se uređuje uporaba žive.

               Ako se na četvrtom sastanku Konferencije stranaka stranke dogovore o takvim dodacima te ako ih Unija podupre, Komisija bi, u skladu s člankom 20. Uredbe o živi, donijela delegirani akt kako bi se Prilog II. Uredbi uskladio s izmijenjenim Prilogom A Sporazumu.

               Stoga na četvrtom sastanku Konferencije stranaka treba u ime Unije zauzeti stajalište da se podupire donošenje akata kojima se želi proširiti područje primjene Priloga A Sporazumu na proizvode kojima je dodana živa za koje već postoji zabrana proizvodnje i trgovine u skladu s Prilogom II. Uredbi Unije o živi ili zabrana stavljanja na tržište Unije, ili koji podliježu tekućim zakonodavnim promjenama kojima se nastoji uvesti slična zabrana na razini Unije, a koji se mogu zamijeniti alternativama koje ne sadržavaju živu koje su dokazano ekonomski i tehnički izvedive te su korisne za okoliš i zdravlje ljudi.

               Preispitivanje Priloga B Sporazumu kojim se utvrđuje popis procesa koji uključuju živu a podložni su datumu postupnog ukidanja ili zahtjevima u pogledu uporabe žive

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije temelji se na elementima u nastavku.

               U pravo Unije, posebno člankom 7. stavcima 1. i 3. te Prilogom III. Uredbi o živi, na stroži su način preneseni članak 5. stavci 2. i 3. te Prilog B Sporazumu.

               Prvo, Prilogom B Sporazumu obuhvaćeno je pet specifičnih procesa koji uključuju živu (proizvodnja klornih lužina, acetaldehida, vinil klorid monomera, alkoholata i poliuretana), dok Prilog III. Uredbi o živi sadržava sveobuhvatnu odredbu kojom se od određenih datuma zabranjuje uporaba žive ili živinih spojeva u svim proizvodnim procesima u Uniji, tj. kao katalizator (1. siječnja 2018.) ili elektroda (1. siječnja 2022.). Područje primjene te zabrane prema pravu Unije stoga je neograničeno.

               Drugo, iako je u Prilogu III. Uredbi o živi utvrđeno nekoliko datuma za postupno ukidanje odstupanja za proizvodnju vinil klorid monomera, alkoholata i poliuretana, te su odredbe strože u usporedbi s Prilogom B Sporazumu: konkretno, Uredbom o živi zabranjuje se uporaba žive kao elektrode za proizvodnju klornih lužina od 11. prosinca 2017., a u Sporazumu se kao rok za postupno ukidanje utvrđuje 2025. Nadalje, dok se Uredbom o živi zabranjuje uporaba žive kao katalizatora za proizvodnju poliuretana od 1. siječnja 2018. i za proizvodnju vinil klorid monomera od 1. siječnja 2022. te kao elektrode za proizvodnju alkoholata od 1. siječnja 2028., u Sporazumu se utvrđuje samo ograničenje uporabe žive te se navodi da stranke ili poduzimaju mjere za smanjenje uporabe žive „s ciljem” ukidanja njezine uporabe do 16. kolovoza 2027. (za poliuretan) ili moraju zabraniti uporabu žive pet godina nakon što Konferencija utvrdi da su alternativne tvari koje ne sadržavaju živu postale tehnički i ekonomski izvedive (za vinil klorid monomer i alkoholate). U Uredbi o živi navodi se da se postojeći kapaciteti za proizvodnju alkoholata pri kojoj se živa upotrebljava kao elektroda ne smiju povećavati prije datuma postupnog ukidanja (1. siječnja 2028.), dok se Sporazumom ne predviđa niti obveza mirovanja ni za jedan od tri procesa koji uključuju živu (vinil klorid monomer, poliuretan i alkoholati) niti obvezujući datum za postupno ukidanje.

               Kao i preispitivanje Priloga A Sporazumu., i preispitivanje Priloga B pruža nekoliko mogućnosti za izjednačavanje uvjeta na svjetskoj razini i smanjenje industrijske uporabe žive:

               (1)smanjivanje razlike između postojećeg, naprednijeg prava Unije i Sporazuma tako da se u Prilog B Sporazumu doda datum postupnog ukidanja proizvodnje vinil klorid monomera, alkoholata i poliuretana pri kojoj se upotrebljava živa, u skladu s pravnom stečevinom Unije i uzimajući u obzir postojeće dostupne tehnički i gospodarski izvedive alternativne procese u kojima se ne upotrebljava živa, kako je navedeno u podnesku Unije iz ožujka 2020. u skladu s Odlukom MC-3/1;

               (2)uvođenje u Prilog B Sporazumu sveobuhvatne odredbe kojom bi se obuhvatili svi postojeći procesi koji uključuju živu i datumi postupnog ukidanja;

               (3)uvođenje u Prilog B Sporazumu odredbe kojom se zabranjuje bilo kakvo povećanje proizvodnih kapaciteta procesa koji uključuju živu do datuma postupnog ukidanja koje odrede stranke.

               Stoga na četvrtom sastanku Konferencije stranaka treba u ime Unije zauzeti stajalište da se podupire donošenje akata kojima se želi uvesti datum postupnog ukidanja za sve procese koji uključuju živu te pooštriti odredbe kojima se uređuje uporaba žive tako da se posebno doda obveza prema kojoj se ne bi smjeli povećavati proizvodni kapaciteti do relevantnog datuma postupnog ukidanja.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovnopravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) uređuju se odluke kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”.
                  16

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Konferencija stranaka je tijelo osnovano na temelju sporazuma, konkretno Minamatske konvencije o živi.

               Akti koje je Konferencija stranaka pozvana donijeti su akti koji proizvode pravne učinke jer bi stranke Sporazuma morale poduzeti mjere kako bi osigurale da se ti akti provedu i poštuju.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu Odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na zaštitu okoliša i zdravlja ljudi.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0033 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na četvrtom sastanku Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi u pogledu donošenja odluka o izmjeni priloga A i B toj konvenciji u vezi s proizvodima kojima je dodana živa i proizvodnim procesima u kojima se upotrebljava živa ili živini spojevi, u skladu s člankom 4. stavkom 8. i člankom 5. stavkom 10. te konvencije

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Minamatsku konvenciju o živi
                  17
                („Sporazum”) Unija je sklopila Odlukom Vijeća (EU) 2017/939
                  18
                te je ona stupila na snagu 16. kolovoza 2017.

               (2)Na temelju Odluke MC-1/1 o Poslovniku, koju je Konferencija stranaka Sporazuma donijela na prvom sastanku, stranke nastoje postići sporazum o svim važnim pitanjima konsenzusom.

               (3)Očekuje se da će na svojem četvrtom sastanku koji će se održati od 1. do 5. studenoga 2021. Konferencija stranaka Sporazuma donijeti najmanje jednu odluku („predložene odluke”) o izmjeni Priloga A Sporazumu, koji sadržava popis proizvoda kojima je dodana živa i koji podliježu zabrani proizvodnje, uvoza ili izvoza na određeni datum ili mjerama kojima se uređuje uporaba žive, i/ili Priloga B Sporazumu, koji sadržava popis proizvodnih procesa u kojima se upotrebljava živa ili živini spojevi („procesi koji uključuju živu”) i koji podliježu obvezi prestanka uporabe žive na određeni datum ili zahtjevima kojima se uređuje uporaba žive.

               (4)Predloženim odlukama proširilo bi se područje primjene Priloga A Sporazumu na dodatne proizvode kojima je dodana živa, za koje bi se odredili datumi za postupno ukidanje ili mjere kojima se uređuje uporaba žive.

               (5) Prilog II. Uredbi (EU) 2017/852
                  19
                kojim se Prilog A Sporazumu prenosi u pravo Unije već obuhvaća više proizvoda kojima je dodana živa, a ostali proizvodi kojima je dodana živa podliježu zabrani stavljanja na unutarnje tržište u skladu sa zakonodavstvom Unije ili tekućim zakonodavnim promjenama na razini Unije kojima je cilj takva zabrana.

               (6)Predloženim odlukama proširilo bi se područje primjene Priloga B Sporazumu uvođenjem rokova za postupno ukidanje obuhvaćenih procesa koji uključuju živu i/ili dodavanjem dodatnih procesa koji uključuju živu za koje bi se odredili datumi postupnog ukidanja i/ili pooštravanjem zahtjeva kojima se uređuje uporaba žive za predmetne procese.

               (7) Prilog III. Uredbi (EU) 2017/852 kojim se Prilog B Sporazumu prenosi u pravo Unije obuhvaća više procesa koji uključuju živu i u njemu se utvrđuju datumi za postupno ukidanje svih predmetnih procesa.

               (8)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Konferenciji stranaka Sporazuma jer će predložene odluke, ako budu odobrene, imati pravne učinke s obzirom na to da će stranke Sporazuma morati poduzeti mjere za njihovu provedbu na nacionalnoj i/ili regionalnoj razini.

               (9)Unija je znatno doprinijela razradi odredaba Sporazuma u vezi s proizvodima kojima je dodana živa i procesima koji uključuju živu, a doprinijela je i radu stručnjaka u razdoblju između sastanaka koji je započet na temelju Odluke MC-3/1,
                  20
                koju je Konferencija stranaka Sporazuma donijela na svojem trećem sastanku i koja je poslužila kao temelj za predložene odluke.

               (10)Unija bi trebala poduprijeti donošenje odluka Konferencije stranaka Sporazuma kojima se omogućuje smanjenje razlika između prava Unije i Sporazuma te kojima se nastoji proširiti područje primjene Sporazuma na proizvode kojima je dodana živa a čije je stavljanje na tržište Unije već zabranjeno ili koji podliježu tekućim zakonodavnim promjenama kojima se nastoji uvesti slična zabrana na razini Unije, u skladu s ciljem Unije da se postupno ukine uporaba žive i živinih spojeva kad god je to izvedivo.

               (11)Unija bi također trebala poduprijeti donošenje odluka Konferencije stranaka Sporazuma kojima se omogućuje smanjenje razlika između prava Unije i Sporazuma osiguravanjem da se procesi koji uključuju živu, a koji su već obuhvaćeni Uredbom (EU) 2017/852, postupno ukinu do određenih datuma ili budu podložni strožim zahtjevima kojima se uređuje uporaba žive,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na četvrtom sastanku Konferencije stranaka Sporazuma jest da se podrži: i. donošenje odluka o izmjeni priloga A i B Sporazumu kojima bi se smanjila razlika između prava Unije i Sporazuma te ii. donošenje odluka o izmjeni Priloga A kojima bi se uvela globalna zabrana proizvodnje i trgovine proizvoda kojima je dodana živa, a čije je stavljanje na tržište Unije već zabranjeno ili će ubrzo biti zabranjeno, i odredili datumi za postupno ukidanje ili stroži zahtjevi za procese koji uključuju živu.

               Članak 2.

               S obzirom na razvoj događaja na četvrtom sastanku Konferencije stranaka Sporazuma, predstavnici Unije mogu se u savjetovanju s državama članicama, tijekom koordinacijskih sastanaka na licu mjesta, dogovoriti o doradi stajališta iz članka 1. bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                        Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Za potrebe ovog dokumenta izraz „kojima se uređuje uporaba žive” općenito obuhvaća zahtjeve kao što su zahtjevi utvrđeni u dijelovima II. priloga A i B Minamatskoj konvenciji o živi.

                     (2)

                        Odluka Vijeća (EU) 2017/939 od 11. svibnja 2017. o sklapanju, u ime Europske unije, Minamatske konvencije o živi (SL L 142, 2.6.2017., str. 4.).

                     (3)

                        Dana 16. studenoga 2020. Minamatsku konvenciju o živi ratificirale su dvadeset i četiri države članice, konkretno Austrija, Belgija, Bugarska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Hrvatska, Irska, Latvija, Litva, Luksemburg, Mađarska, Malta, Nizozemska, Njemačka, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija i Švedska.

                     (4)

                        Za potrebe ovog dokumenta „stranke” znači stranke Konvencije o živi.

                     (5)

                        Odluka MC-1/1 Poslovnik, UNEP/MC/COP1/Dec. 1., dostupna na adresi:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP1/Decisions/tabid/8648/language/en-US/Default.aspx

                     (6)

                        Odluka MC-3/1 Preispitivanje priloga A i B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1., dostupna na adresi:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx

                     (7)

                        Vidjeti
                     Zaključke Vijeća „Revizija strategije Zajednice o živi”, 14. ožujka 2011.

                     (8)

                        Komunikacija Komisije od 11.12.2019. Europski zeleni plan, COM(2019) 640 final.

                     (9)

                        Komunikacija Komisije od 14.10.2020. Strategija održivosti u području kemikalija – Prelazak na netoksični okoliš, COM(2020) 667 final.

                     (10)

                        Uredba (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (SL L 137, 24.5.2017., str. 1.).

                     (11)

                        Podnesak EU-a o proizvodima kojima je dodana živa i proizvodnim procesima u kojima se upotrebljava živa ili živini spojevi (ožujak 2020.), dostupan na:
                     http://www.mercuryconvention.org/Portals/11/documents/meetings/COP4/submissions/EU_AnnexAB.pdf

                     (12)

                        Pojam „stavljanje na unutarnje tržište” uključuje „uvoz” u skladu sa zakonodavstvom EU-a kojim se uređuje stavljanje na tržište proizvoda kojima je dodana živa.

                     (13)

                        Puni popis relevantnog prava EU-a dostupan je u Radnom dokumentu službi Komisije o procjeni učinka „Ratifikacija i provedba Minamatske konvencije o živi od strane EU-a” priloženom dokumentu Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008, (SWD(2016) 17 final, od 2.2.2016.).

                     (14)

                        Direktiva 2011/65/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2011. o ograničenju uporabe određenih opasnih tvari u električnoj i elektroničkoj opremi (SL L 174, 1.7.2011., str. 88.).

                     (15)

                        Uredba br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).

                     (16)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (17)

                        Ovjereni primjerak Minamatske konvencije o živi dostupan je na:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (18)

                        Odluka Vijeća (EU) 2017/939 od 11. svibnja 2017. o sklapanju, u ime Europske unije, Minamatske konvencije o živi (SL L 142, 2.6.2017., str. 4.).

                     (19)

                        Uredba (EU) 2017/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. svibnja 2017. o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (SL L 137, 24.5.2017., str. 1.).

                     (20)

                        Odluka MC-3/1 Preispitivanje priloga A i B, UNEP/MC/COP3/Dec. 1., dostupna na adresi:
                  http://www.mercuryconvention.org/Meetings/COP3/Decisions/tabid/8654/language/en-US/Default.aspx
                  £