                             EUROPSKA
                             KOMISIJA
                                                     Bruxelles, 24.2.2022.
                                                     COM(2022) 67 final
                                                     2022/0046 (NLE)
                                           Prijedlog
                                      ODLUKE VIJEĆA
    o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 15. zasjedanju Konferencije
   Potpisnica Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i
    njegovu odlaganju u vezi s određenim izmjenama članka 6. stavka 2. te konvencije
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                             OBRAZLOŽENJE
   1.        PREDMET PRIJEDLOGA
   Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje Unija treba zauzeti na 15.
   zasjedanju Konferencije Potpisnica Baselske konvencije u vezi s prijedlogom izmjene
   članka 6. te konvencije. Zasjedanje bi se trebalo održati u lipnju 2022.
   2.        KONTEKST PRIJEDLOGA
   2.1.      Baselska konvencija o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu
             odlaganju
   Baselska konvencija o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju
   („Konvencija”) donesena je 22. ožujka 1989., a stupila je na snagu 1992. Europska unija i
   njezine države članice Potpisnice su Konvencije.1 Konvencija ima 188 Potpisnica.
   Glavni je element Konvencije sustav nadzora izvoza, uvoza i provoza određenog otpada
   putem postupka „prethodnog informiranog pristanka”. O izvozu otpada obuhvaćenog
   Konvencijom unaprijed treba obavijestiti ovlaštene ustanove države uvoznice i tranzitne
   države. Obavijesti moraju biti u pisanom obliku te sadržavati izjave i informacije navedene u
   Dodatku V A Konvenciji. Otpad se može izvoziti samo ako i nakon što sve države na koje se
   to odnosi daju svoju pismenu suglasnost (članak 6. Konvencije).
   Sustav nadzora predviđen Konvencijom primjenjuje se na opasni otpad utvrđen u članku 1. i
   naveden u Dodatku VIII. Konvenciji te na otpad naveden u Dodatku II., tj. otpad prikupljen iz
   kućanstava, ostatke od spaljivanja kućnog otpada i određeni plastični otpad. U Dodatku IX.
   Konvenciji navedene su i vrste otpada koje nisu obuhvaćene Konvencijom i sustavom
   nadzora, osim ako sadržavaju neki od materijala iz neke od kategorija iz Dodatka I. u tolikoj
   količini da zbog njega imaju neko od opasnih obilježja iz Dodatka III.
   2.2.      Konferencija Potpisnica
   Konferencija Potpisnica Baselske konvencije glavno je tijelo Konvencije za donošenje
   odluka. Ovlaštena je za izmjenu dodataka Konvenciji i zasjeda svake dvije godine.
   Petnaesto zasjedanje Konferencije Potpisnica Baselske konvencije (CoP15) odvija se u dva
   dijela: prvi internetski dio održan je od 26. do 30. srpnja 2021., a zasjedanje će se nastaviti
   uživo u Ženevi od 6. do 17. lipnja 2022.
   2.3.      Predložena izmjena Konvencije
   Ruska Federacija podnijela je prijedlog za razmatranje na 15. zasjedanju Konferencije
   Potpisnica, kojim se nastoji izmijeniti prva rečenica članka 6. stavka 2. Konvencije
   („predviđeni akt”)2.
   1
           Odluka Vijeća 93/98/EEZ o sklapanju, u ime Zajednice, Baselske konvencije od 22. ožujka 1989. o
           nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, SL L 39, 16.2.1993., str. 1.
   2
           Prijedlog   je    dostupan   na     internetskim   stranicama    Baselske    konvencije,       vidjeti
           http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx
HR                                                      1                                                         HR
 ---pagebreak---    Prva rečenica članka 6. stavka 2. Konvencije glasi kako slijedi: „Država uvoznica treba
   pismeno odgovoriti pošiljaocu obavijesti, usuglašavajući se s prometom uz uvjete ili bez njih,
   odbijajući dozvolu za promet ili zahtijevajući dodatne podatke.”
   Predviđenim aktom predlaže se izmjena te rečenice dodavanjem roka od 30 dana unutar kojeg
   bi zemlja uvoznica trebala odgovoriti podnositelju obavijesti (da pristaje na planiranu
   pošiljku, odbija dati pristanak za tu pošiljku ili traži dodatne informacije). Nadalje, prijedlog
   se sastoji od brisanja „ , ” između „njih” i „odbijajući” kako bi se zarez zamijenio riječi „ili”.
   Konvencija se u Uniji provodi Uredbom (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
   od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada3 (dalje u tekstu „Uredba o pošiljkama otpada”). Sve
   izmjene Konvencije stupile bi na snagu u EU-u nakon što se provedu izmjenama ove Uredbe.
   U sadašnjim pravilima koja se primjenjuju na Uniju i njezine države članice već je predviđen
   rok od 30 dana u okviru kojeg zemlja uvoznica mora odgovoriti podnositelju obavijesti
   (vidjeti članak 8. Uredbe o pošiljkama otpada). To se primjenjuje i na druge zemlje OECD-a,
   u skladu s Odlukom OECD-a4.
   Za Uniju bi se jedina praktična posljedica izmjena povezanih s prijedlogom Ruske Federacije
   odnosila na postupak izvoza prijavljenog otpada u zemlje koje nisu članice OECD-a. S
   obzirom na to da je izvoz otpada iz Priloga VIII. i Priloga II. u zemlje koje nisu članice
   OECD-a zabranjen Uredbom o pošiljkama otpada, izmjena iz ruskog prijedloga samo bi se
   odnosila na „otpad koji nije uvršten na popis” (tj. prema ruskom prijedlogu zemlje koje nisu
   članice OECD-a i uvoze iz EU-a otpad koji nije uvršten na popis morale bi odgovoriti
   podnositelju obavijesti u roku od 30 dana), koji u skladu s člankom 3. stavkom 1. točkom (b)
   podtočkama iii. i iv. Uredbe o pošiljkama otpada podliježe postupku „prethodnog
   informiranog pristanka”. Izmjena koju je predložila Ruska Federacija značila bi da bi u tim
   slučajevima zemlja uvoznica morala u roku od 30 dana odgovoriti podnositelju obavijesti o
   pošiljci iz Unije namijenjenoj zemlji koja nije članica OECD-a.
   Postupak za izmjenu Konvencije uređen je člankom 17. Konvencije. Svaka takva izmjena
   mora se donijeti na zasjedanju Konferencije Potpisnica. Izmjena postaje obvezujuća za one
   Potpisnice koje pohrane svoje instrumente za potvrđivanje, odobrenje, formalnu potvrdu ili
   prihvaćanje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Konvencije, u kojem se navodi: „Instrumenti
   za potvrđivanje, odobrenje, formalnu potvrdu ili prihvaćanje izmjena pohranit će se kod
   depozitara. Izmjene koje su prihvaćene u skladu sa stavcima 3. i 4. gore stupit će na snagu za
   Potpisnice koje su ih prihvatile devedesetog dana nakon što je depozitar primio instrumente
   potvrđivanja, odobrenja, formalne potvrde ili prihvaćanja od strane najmanje tri četvrtine
   Potpisnica koje su prihvatile izmjene predmetnog protokola, osim ako je protokolom drukčije
   određeno u takvom protokolu. Dopune će stupiti na snagu za sve druge Potpisnice
   devedesetog dana po podnošenju instrumenta na potvrđivanje, odobrenje, formalnu potvrdu ili
   prihvaćanje izmjena od strane tih Potpisnica.” Stoga je potrebno potvrđivanje, odobrenje,
   formalna potvrda ili prihvaćanje tri četvrtine Potpisnica Konvencije (odnosno 141 Potpisnice)
   da bi bilo koja izmjena Konvencije stupila na snagu.
   Dosad je tekst Konvencije izmijenjen jednom tako da je dodan članak 4.A te je potom dodan
   Dodatak VII. („izmjena o baselskoj zabrani”) Konvenciji. Tu su izmjenu Potpisnice
   Konferencije dogovorile na svojem trećem zasjedanju 1995., a stupila je na snagu 2019., za
   one Potpisnice koje su je potvrdile.
   3
           SL L 190, 12.7.2006., str. 1.
   4
           Odluka o nadzoru prekograničnog prometa otpada namijenjenog           postupcima   oporabe,
           https://legalinstruments.oecd.org/en/instruments/OECD-LEGAL-0266
HR                                                        2                                            HR
 ---pagebreak---    3.      STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE
   (1)     Unija ne bi trebala podržati izmjenu članka 6. stavka 2. Konvencije kako ju je
           predložila Ruska Federacija.
   (2)     Prvim dijelom izmjene (rok od 30 dana u kojem zemlja uvoznica mora odgovoriti
           podnositelju obavijesti) ne bi došlo do velike promjene za Uniju i njezine države
           članice jer se rok od 30 dana iz predložene izmjene, u kojem zemlja uvoznica mora
           odgovoriti podnositelju obavijesti, već primjenjuje na većinu pošiljaka o kojima EU i
           njegove države članice podnose obavijesti u skladu s pravom Unije (uz iznimku
           izvoza neuvrštenog otpada u zemlje koje nisu članice OECD-a). Niti bi se
           promijenile obveze EU-a/i njegovih država članica koje primaju obavijesti jer se rok
           od 30 dana za odgovor već primjenjuje u skladu s pravom Unije.
   (3)     Drugi dio izmjene (o zamjeni zareza s „ili”) ne čini se potreban te bi stvorio pravnu
           nesigurnost. Iz sadašnje formulacije dovoljno je jasno da zemlja uvoznica može
           reagirati na tri različita načina kad odgovara podnositelju obavijesti (usuglasiti se s
           prometom, odbiti dozvolu za taj promet ili zahtijevati dodatne podatke). Stoga nije
           potrebno mijenjati tu rečenicu.
   (4)     Postupak koji se odnosi na izmjenu Konvencije vrlo je zahtjevan i dugotrajan,
           pogotovo zato što svaka Potpisnica mora provesti svoj interni postupak potvrđivanja
           te postoji prag od tri četvrtine svih Potpisnica koje moraju potvrditi izmjenu da bi
           stupila na snagu. Osim toga, ova izmjena u konačnici bi mogla imati ograničen
           učinak jer su izmjene obvezujuće samo za one koji su ih potvrdili. Predloženom
           izmjenom stoga se djelotvornost Konvencije ne bi povećala na učinkovit način jer bi
           se pokrenuo dugotrajan i zahtjevan proces u okviru Konvencije i za njezine
           Potpisnice.
   (5)     Iako ne podupire predložene izmjene, Unija bi trebala naglasiti da bi Potpisnice
           trebale promicati bolje funkcioniranje postupka obavješćivanja u okviru Baselske
           konvencije. To bi moglo uključivati utvrđivanje drugih rokova za odgovore
           podnositeljima obavijesti, posebno za tranzitne zemlje, te podupiranje uporabe
           sustava elektroničke razmjene podataka ili uključivanje u okvir Baselske konvencije
           koncepta „postrojenja s prethodnim odobrenjem”, koji proizlazi iz Odluke OECD-a o
           prekograničnom prometu otpada. U okviru Konvencije već se odvija niz postupaka u
           vezi s tim pitanjima, koji su korisni, ali su dosad polučili tek ograničene rezultate.
           Unija bi trebala naglasiti važnost tih pitanja te istražiti bi li se ona mogla rješavati u
           okviru postojećih ili novih inicijativa, što ne bi podrazumijevalo izmjenu
           Konvencije. Unija bi trebala pokazati otvorenost prema takvim mogućim
           inicijativama.
   (6)     Konačno, treba napomenuti da donošenje predložene izmjene, iako ne bi imalo jasnu
           dodanu vrijednost, ne bi ni naškodilo interesima Unije.
   4.      PRAVNA OSNOVA
   4.1.    Postupovna pravna osnova
   4.1.1.  Načela
   Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je
   donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo
HR                                                3                                                   HR
 ---pagebreak---    osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne
   učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
   Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na
   temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i
   instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu
   „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”5.
   4.1.2.    Primjena u ovom slučaju
   Konferencija Potpisnica Baselske konvencije je tijelo osnovano tom konvencijom.
   Akt koji Konferencija Potpisnica treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni
   akt bit će, u skladu s člankom 18. Konvencije, obvezujući prema međunarodnom pravu. Može
   utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a, konkretno na Uredbu (EZ) br. 1013/2006 Europskog
   parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada. Tom se uredbom provodi
   Konvencija, među ostalim, uspostavljanjem postupaka za izvoz iz Unije i uvoz u Uniju te za
   pošiljke između država članica.
   Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma.
   Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
   4.2.      Materijalna pravna osnova
   4.2.1.    Načela
   Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi
   o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako
   predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju
   ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9.
   UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi i to onoj koju zahtijeva
   glavni ili prevladavajući cilj ili element.
   4.2.2.    Primjena u ovom slučaju
   Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zaštitu okoliša.
   Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.
   4.3.      Zaključak
   Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. UFEU-a u vezi s
   člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
   5
           Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke
           od 61. do 64.
HR                                                     4                                                    HR
 ---pagebreak---                                                             2022/0046 (NLE)
                                                  Prijedlog
                                            ODLUKE VIJEĆA
       o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 15. zasjedanju Konferencije
     Potpisnica Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i
       njegovu odlaganju u vezi s određenim izmjenama članka 6. stavka 2. te konvencije
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192.
   stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:
   (1)      Baselska konvencija o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu
            odlaganju („Konvencija”) stupila je na snagu 1992. te ju je Unija odobrila Odlukom
            Vijeća 93/98/EEZ o sklapanju, u ime Zajednice, Baselske konvencije od
            22. ožujka 1989. o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu
            odlaganju6.
   (2)      U skladu s člankom 15. stavkom 5. točkom (b) Konvencije, Konferencija Potpisnica
            prema potrebi razmatra i donosi izmjene Konvencije.
   (3)      Konferencija Potpisnica na svojem 15. zasjedanju u lipnju 2022. treba razmotriti
            donošenje izmjena članka 6. stavka 2. Konvencije koje je podnijela Ruska Federacija.
            Tim prijedlogom nastoji se utvrditi rok od 30 dana u kojem zemlja uvoznica mora
            odgovoriti podnositelju obavijesti o pošiljci otpada te se želi uključiti još jedna
            izmjena uredničke vrste.
   (4)      Potrebno je utvrditi stajalište koje na Konferenciji Potpisnica treba u ime Unije zauzeti
            o tom prijedlogu, koji, s obzirom na to da je riječ o izmjeni teksta Konvencije, ima
            pravne učinke. Ako ga Konferencija Potpisnica donese, taj akt bio bi obvezujući za
            Uniju te bi utjecao na zakonodavstvo Unije, konkretno Uredbu (EZ) br. 1013/2006
            Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada7.
   (5)      Unija ne bi trebala podržati navedene izmjene Konvencije jer bi postupak stupanja na
            snagu bio dugotrajan i zahtjevan pa se čini nesrazmjernim pokretanje takvog postupka
            radi izmjene s ciljevima koji se mogu postići na drugi način. Unija bi prije trebala biti
            otvorena za inicijative osmišljene za poboljšanje funkcioniranja postupka „prethodnog
            informiranog pristanka”, pod uvjetom da imaju šire područje primjene od prijedloga
            podnesenog na 15. zasjedanju Konferencije Potpisnica. da su u skladu s općim
            politikama i ciljevima Unije te da ne zahtijevaju izmjenu Konvencije. Treba
            napomenuti da donošenje predložene izmjene, iako ne bi imalo jasnu dodanu
            vrijednost, ne bi ni naškodilo interesima Unije,
   6
            SL L 39, 16.2.1993., str. 1.
   7
            SL L 190, 12.7.2006., str. 1.
HR                                                    5                                               HR
 ---pagebreak---    DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                                Članak 1.
   1.       Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 15. zasjedanju Konferencije Potpisnica
            Baselske konvencije jest da ona neće poduprijeti izmjene članka 6. stavka 2.
            Konvencije, koje je podnijela Ruska Federacija.
   2.       Ako na 15. zasjedanju Konferencije Potpisnica Baselske konvencije budu podneseni
            drugi prijedlozi za poboljšanje funkcioniranja postupka „prethodnog informiranog
            pristanka”, Unija će poduprijeti takve prijedloge pod sljedećim uvjetima:
            (a)   ako su osmišljeni kako bi se poboljšalo funkcioniranje tog postupka tako da se
                  riješi problem kašnjenja i problemi s kojima se suočavaju države izvoznice,
                  tranzitne zemlje ili države uvoznice pri obradi obavijesti te podupiranjem
                  digitalizacije postupka „prethodnog informiranog pristanka” kako bi se otpad
                  mogao otpremati preko granica bez nepotrebnog kašnjenja kad su predmetne
                  pošiljke u skladu s odredbama Konvencije, a bez potrebe za izmjenom
                  Konvencije;
            (b)   ako doprinose zbrinjavanju otpada na način neštetan za okolinu te tranziciji
                  prema globalnom kružnom gospodarstvu; i
            (c)   ako se njima podupire pravilna provedba kontrolnih mehanizama utvrđenih u
                  Konvenciji i ako doprinose pravnoj jasnoći u tom pogledu.
                                                Članak 2.
   S obzirom na razvoj događaja na 15. zasjedanju Konferencije Potpisnica, predstavnici Unije
   mogu se uz savjetovanje s državama članicama, tijekom koordinacijskih sastanaka na licu
   mjesta, dogovoriti o doradi stajališta iz članka 1. bez daljnje odluke Vijeća.
                                                Članak 3.
   Ova je Odluka upućena Komisiji.
   Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                  Za Vijeće
                                                  Predsjednik
HR                                                  6                                            HR


                            EUROPSKA
                            KOMISIJA
                                                   Bruxelles, 24.2.2022.
                                                   COM(2022) 63 final
                                                   2022/0043 (NLE)
                                         Prijedlog
                                   ODLUKE VIJEĆA
    o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u pisanom postupku sudionica
   Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima kojim se mijenja Prilog IV.
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                                 OBRAZLOŽENJE
   1.         PREDMET PRIJEDLOGA
   Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje Komisija treba zauzeti u ime
   Europske unije u kontekstu izmjene Priloga IV. Sporazumu OECD-a o službeno podupiranim
   izvoznim kreditima, tj. Sektorskog dogovora o izvoznim kreditima za obnovljive izvore
   energije, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu njima te vodne projekte. Prilog IV.
   naziva se i Sektorski dogovor o klimatskim promjenama ili CCSU.
   Izmjena o kojoj raspravljaju sudionice Sporazuma konkretnije se odnosi na Dodatak III.
   CCSU-u, u kojem su utvrđeni kriteriji prihvatljivosti za projekte prilagodbe klimatskim
   promjenama. Rezultat je prijedloga Europske unije čiji je cilj poboljšati učinkovitost tih
   kriterija za utvrđivanje relevantnih projekata prilagodbe.
   Europska unija trebala bi se nastaviti intenzivno zalagati za djelovanje u području klime i
   pripremiti se za zauzimanje stajališta o mogućem dogovoru koji bi se mogao postići prije
   sljedećeg sastanka sudionica u ožujku 2022.
   2.         KONTEKST PRIJEDLOGA
   2.1.       Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima
   Riječ je o džentlmenskom dogovoru između EU-a, SAD-a, Kanade, Japana, Koreje,
   Norveške, Švicarske, Australije, Novog Zelanda, Turske i Ujedinjene Kraljevine čija je svrha
   osigurati okvir za pravilnu upotrebu službeno podupiranih izvoznih kredita. U praksi to znači
   da se nastoje stvoriti ravnopravni tržišni uvjeti (tržišno natjecanje temeljeno na cijeni i
   kvaliteti izvezene robe i usluga, a ne na odobrenim financijskim uvjetima) te spriječiti
   subvencioniranje i narušavanje trgovine povezano sa službeno podupiranim izvoznim
   kreditima. Sporazum je stupio na snagu u travnju 1978. na neodređeno vrijeme i nije akt
   OECD-a, iako ima administrativnu podršku tajništva OECD-a1.
   Sporazum se redovito ažurira kako bi se uzele u obzir promjene na financijskim tržištima i u
   području politike koje utječu na odobravanje službeno podupiranih izvoznih kredita.
   Sporazum je prenesen u pravo Unije Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i
   Vijeća te je time postao pravno obvezujući u EU-u2 3. Revizije uvjeta Sporazuma ugrađuju se
   u pravo EU-a delegiranim aktima donesenima na temelju članka 2. te uredbe.
   2.2.       Sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima
   Europska komisija zastupa Uniju na sastancima sudionica Sporazuma te u pisanim
   postupcima kojima sudionice Sporazuma donose odluke. Odluke o svim izmjenama
   Sporazuma donose se konsenzusom. Stajalište Unije donosi Vijeće, a države članice o njemu
   raspravljaju u okviru radne skupine Vijeća za izvozne kredite4.
   2.3.       Predviđeni akt sudionica CCSU-a
   Sudionice raspravljaju o ažuriranju kriterija prihvatljivosti iz Dodatka III. CCSU-u na temelju
   prijedloga Europske unije podnesenog 16. studenoga 2021.
   1
            Kako je utvrđeno u članku 5. Konvencije OECD-a.
   2
            Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni
            određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka
            Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).
   3
            Ranije verzije Sporazuma OECD-a već su odlukama Vijeća prenesene u pravo EU-a.
   4
            Odluka Vijeća o osnivanju Skupine za koordinaciju politike u području osiguranja kredita, kreditnih
            jamstava i financijskih kredita (SL 66, 27.10.1960., str. 1339.).
HR                                                         1                                                       HR
 ---pagebreak---    U svojem prijedlogu Europska unija predložila je da zbog važnosti poticanja financiranja
   borbe protiv klimatskih promjena odjeljak o prilagodbi (Dodatak III.) postane trajan dio
   Sporazuma te da se ažuriraju kriteriji prihvatljivosti za projekte prilagodbe iz Dodatka III.
   Predloženim ažuriranjem kriteriji za utvrđivanje projekata prilagodbe približili bi se nekim
   standardima koje primjenjuju razvojne banke, a iskustvo pokazuje da postojeći kriteriji, koji
   zahtijevaju da prilagodba bude glavni cilj projekta, nisu prikladni za izvozno-kreditne
   transakcije, koje obično uključuju i komercijalne aktivnosti za ostvarivanje novčanog toka.
   Predloženim kriterijima obuhvatili bi se projekti djelomične prilagodbe, pri čemu bi se uvjeti
   CCSU-a primjenjivali samo na dio projekta koji se odnosi na prilagodbu.
   Prijedlog o ažuriranju Dodatka III. bio je predmet rasprave na 151. sastanku sudionica
   održanom 1. prosinca 2021. i podržan je. Jedna sudionica zatražila je da novi dogovoreni
   kriteriji uključuju klauzulu o vremenskom ograničenju valjanosti, koja bi omogućila
   pravodobnu ponovnu ocjenu njihove prikladnosti.
   S obzirom na potporu, predsjednik je predložio da Europska unija revidira svoj prijedlog
   uzimajući u obzir prijedloge teksta koje bi druge sudionice poslale do kraja 2021. kako bi se
   početkom 2022. pokrenuo pisani postupak za njegovo donošenje.
   Stoga se predviđenim aktom sudionica treba odlučiti o izmjeni kriterija prihvatljivosti za
   projekte prilagodbe u okviru CCSU-a pisanim postupkom početkom 2022.
   3.        STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE
   Radna skupina Vijeća za izvozne kredite prvo je raspravila o prijedlogu Europske unije, koji
   su sudionice većinom podržale, a potom ga je donijela.
   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije priloženo je ovoj Odluci, a temelji se na prijedlogu
   Europske unije i ishodu rasprave održane 1. prosinca 2021.
   Predloženo stajalište sastoji se od ažuriranja kriterija za projekte prilagodbe iz Dodatka III.
   CCSU-a, a temelji se na zajedničkim načelima za praćenje financiranja prilagodbe klimatskim
   promjenama koja su utvrdile neke multilateralne razvojne banke. Budući da su novim
   kriterijima obuhvaćeni i projekti djelomične prilagodbe, predloženo ažuriranje Dodatka III.
   podrazumijeva izmjene nekih članaka CCSU-a kako bi se to uzelo u obzir.
   Budući da bi trebalo iskoristiti povoljan trenutak u OECD-u, Europska unija pokušala bi što
   prije postići dogovor o tom važnom ažuriranju CCSU-a.
   4.        PRAVNA OSNOVA
   4.1.      Postupovna pravna osnova
   4.1.1.    Načela
   Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je
   donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo
   osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne
   učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
   Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na
   temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i
HR                                                2                                                HR
 ---pagebreak---    instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji
   mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”5.
   4.1.2.    Primjena na ovaj predmet
   Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a, to jest na Uredbu (EU)
   br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih
   smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka
   Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ. To je zato što je u članku 2. te uredbe utvrđeno da
   „Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu
   izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma.” To uključuje izmjene
   priloga Sporazumu.
   Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.
   4.2.      Materijalna pravna osnova
   4.2.1.    Načela
   Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega
   ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako
   predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili
   elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a
   mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva
   glavni ili prevladavajući cilj ili element.
   4.2.2.    Primjena na ovaj predmet
   Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na izvozne kredite, što je u području primjene
   zajedničke trgovinske politike. Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku
   članak 207. UFEU-a.
   4.3.      Zaključak
   Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak UFEU-a
   u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
   5
           Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–
           64.
HR                                                     3                                                      HR
 ---pagebreak---                                                                2022/0043 (NLE)
                                                   Prijedlog
                                             ODLUKE VIJEĆA
       o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u pisanom postupku sudionica
     Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima kojim se mijenja Prilog IV.
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u
   vezi s člankom 218. stavkom 9.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:
   (1)     Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima
           („Sporazum”) prenesene su u nacionalna zakonodavstva te su stoga postale pravno
           obvezujuće u Uniji na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i
           Vijeća6.
   (2)     U skladu s člankom 9. Priloga IV. Sporazumu sudionice su dužne preispitati
           Dodatak III. najkasnije do kraja 2020. kako bi ocijenile međunarodne inicijative
           povezane s prilagodbom, tržišne uvjete i ukupno iskustvo stečeno tijekom postupka
           obavješćivanja i utvrdile trebaju li definicije, projektni kriteriji i uvjeti ostati isti ili ih
           je potrebno izmijeniti.
   (3)     Sudionice trebaju pisanim postupkom odlučiti o predviđenoj odluci o izmjeni
           Dodatka III. Prilogu IV. Sporazumu.
   (4)     Predviđena odluka trebala bi biti usklađena s međunarodnim obvezama Europske unije
           prema Pariškom sporazumom i s klimatskom politikom Unije.
   (5)     Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u pisanog postupka
           sudionica Sporazuma jer će predviđena odluka sudionica Sporazuma biti obvezujuća
           za Uniju i moći će presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva Unije na temelju članka
           2. Uredbe (EU) br. 1233/2011,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                                   Članak 1.
   Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u pogledu odluke koju sudionice pisanim postupkom
   donesu o izmjeni Priloga IV. Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima
   utvrđeno je u Prilogu.
   6
           Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni
           određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka
           Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.) („Uredba (EU) br. 1233/2011”).
HR                                                     4                                                          HR
 ---pagebreak---                                            Članak 2.
   Predstavnici Unije mogu se bez daljnje odluke Vijeća dogovoriti o manjim modifikacijama
   predloženih izmjena Priloga IV. Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima
   navedenih u Prilogu.
                                           Članak 3.
   Ova je Odluka upućena Komisiji.
   Sastavljeno u Bruxellesu,
                                            Za Vijeće
                                            Predsjednik
HR                                             5                                           HR
 ---documentbreak---                             EUROPSKA
                            KOMISIJA
                                                   Bruxelles, 24.2.2022.
                                                   COM(2022) 63 final
                                                   ANNEX
                                         PRILOG
                                 Prijedlogu odluke Vijeća
    o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u pisanom postupku sudionica
   Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima kojim se mijenja Prilog IV.
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                                   PRILOG
                                               PRIJEDLOG
   Stajalište je Europske unije da podupire sljedeće izmjene Priloga IV. Sporazumu o službeno
   podupiranim izvoznim kreditima:
   Članak 3. Priloga IV. trebalo bi zamijeniti sljedećim:
             „3. PODRUČJE PRIMJENE ZA PROJEKTE PRILAGODBE KLIMATSKIM
             PROMJENAMA NA KOJE SE PRIMJENJUJE DODATAK II.
                  (a)   U ovom sektorskom dogovoru utvrđuju se financijski uvjeti koji se
                        primjenjuju na službeno podupirane izvozne kredite povezane s
                        ugovorima za projekte koji se dijelom odnose na prilagodbu i koji
                        ispunjavaju kriterije iz Dodatka III. ovom sektorskom dogovoru.
                  (b)   Takvi ugovori odnose se na izvoz čitavih projekata ili njihovih dijelova,
                        uključujući sve komponente, opremu, materijale i usluge (među ostalim i
                        osposobljavanje osoblja) izravno potrebne za izgradnju i puštanje u rad
                        utvrđenog projekta, pri čemu:
                        1)     su ispunjeni uvjeti iz Dodatka III.
                        2)     dogovoreni uvjeti proširuju se samo kako bi se riješili posebni
                               financijski nedostaci povezani s projektom, na temelju
                               pojedinačnih financijskih potreba i posebnih tržišnih uvjeta koji su
                               specifični za svaki projekt.
                  (c)   Taj sektorski dogovor odnosi se na modernizaciju postojećih projekata
                        kako bi se u obzir uzela pitanja prilagodbe u slučajevima kad se takvom
                        intervencijom ekonomski vijek trajanja postrojenja vjerojatno može
                        produžiti barem za rok otplate koji se treba odobriti. Ako taj kriterij nije
                        ispunjen, primjenjuju se uvjeti Sporazuma.”
   Članak 5. točku (d) Priloga IV. trebalo bi zamijeniti sljedećim:
                  „(d) Za službeno podupirane izvozne kredite povezane s ugovorima koji se
                        dijelom odnose na prilagodbu, kako je utvrđeno u Dodatku III.,
                        maksimalni rok otplate je 15 godina za sastavnicu projekta koja se odnosi
                        na prilagodbu klimatskim promjenama. Uvjeti Sporazuma primjenjuju se
                        na preostali dio projekta.”
   Članak 9. točke (d) i (e) Priloga IV. trebalo bi zamijeniti sljedećim:
                  „(d) Sudionice su dužne preispitati Dodatak III. ovom sektorskom dogovoru
                        do kraja 2027. kako bi ocijenile međunarodne inicijative povezane s
                        prilagodbom, tržišne uvjete i ukupno iskustvo stečeno tijekom postupka
                        obavješćivanja i utvrdile trebaju li definicije, projektni kriteriji i uvjeti
                        ostati isti ili ih je potrebno izmijeniti.
                  (e)   Nakon 31. prosinca 2027. uvjeti iz Dodatka III. prestaju vrijediti, osim
                        ako sudionice odluče drugačije.”
   Dodatak III. Prilogu IV. trebalo bi zamijeniti sljedećim:
             „DODATAK III.: KRITERIJI PRIHVATLJIVOSTI ZA PROJEKTE PRILAGODBE
             KLIMATSKIM PROMJENAMA
HR                                                    1                                               HR
 ---pagebreak---       Dio koji se odnosi na prilagodbu čine projektne aktivnosti (projekti, sastavnice
      projekta, elementi ili dijelovi projekata) koje su jasno povezane sa smanjenjem
      ranjivosti na klimatske promjene.
      Na dio projekta koji se odnosi na prilagodbu primjenjuju se financijski uvjeti
      utvrđeni u ovom sektorskom dogovoru:
              (a)    ako znatno pridonosi smanjenju ranjivosti na klimatske promjene
                     utvrđene u području projekta. To bi trebalo izričito navesti i objasniti u
                     projektnom planu i popratnoj dokumentaciji kao ključan dio koncepta
                     projekta. Projektna dokumentacija trebala bi pokazati da postoji jasna i
                     izravna veza između konteksta ranjivosti na klimatske promjene i
                     određenih projektnih aktivnosti.
              (b)    Prijedlog projekta uključuje izričitu izjavu o namjeri rješavanja problema
                     ranjivosti na klimatske promjene. To mora biti potkrijepljeno analizom
                     načina na koje će se projektnim aktivnostima prilagodbe izravno
                     odgovoriti na ranjivost na klimatske promjene i/ili ojačati otpornost
                     zajednice, dobara ili ekosustava na klimatske promjene.
              (c)    U slučaju projekata koji se odnose na ugovore u vrijednosti od najmanje
                     10 milijuna SDR-a1, neovisna treća strana provodi reviziju projekta, ili
                     zasebno ili kao sastavni dio projektne dokumentacije. Revizija je
                     dostupna javnosti, primjerice objavljuje se na internetskim stranicama
                     projekta ili relevantnog javnog tijela. U reviziji se ocjenjuju specifični i
                     relevantni rizici povezani s klimatskim promjenama te način na koji će se
                     predloženim mjerama sadržanima u projektu izravno odgovoriti na te
                     rizike.”
   1
     Taj se iznos odnosi na vrijednost cijelog projekta, a ne samo na dio koji se odnosi na prilagodbu.
HR                                                   2                                                  HR