               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.9.2018.
            COM(2018) 657 final
            2018/0337(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na drugom zasjedanju Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi u pogledu donošenja smjernica iz njezina članka 10. stavaka 2. i 3. za međuskladištenje žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na drugom zasjedanju Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi u vezi s predviđenim donošenjem smjernica iz članka 10. stavaka 2. i 3. te konvencije za međuskladištenje žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Minamatska konvencija o živi

               Minamatska konvencija o živi („Sporazum”) glavni je međunarodni pravni okvir kojim se nastoji zaštititi zdravlje ljudi i okoliš od antropogenih emisija i ispuštanja žive i živinih spojeva u zrak, vodu i tlo.

               Konvencijom je obuhvaćen cijeli životni ciklus žive od primarnog rudarenja žive do odlaganja otpada koji sadržava živu, uključujući međuskladištenje žive, smjesa žive s drugim tvarima, uključujući slitine žive, s koncentracijom žive od najmanje 95 % masenog udjela („smjese žive”), te šest spojeva žive, uključujući živin(I) klorid, živin(II) oksid, živin(II) sulfat, živin(II) nitrat, cinabarit i živin sulfid, osim otpada koji sadržava živu.

               Sporazum je stupio na snagu 16. kolovoza 2017.

               Europska unija stranka je Sporazuma
                  1
               , kao i većina država članica
                  2
               .

               2.2.Konferencija stranaka

               Konferencija stranaka Sporazuma obavlja funkcije koje su joj dodijeljene na temelju Sporazuma i u tu svrhu razmatra i poduzima, među ostalim, sve dodatne mjere koje mogu biti potrebne za postizanje ciljeva Sporazuma, uključujući donošenje odgovarajućih smjernica.

               Na temelju članka 28. Sporazuma i Odluke MC-1/1 o poslovniku koju je Konferencija stranaka donijela na svojem prvom zasjedanju (od 24. do 29. rujna 2017.) svaka stranka ima jedan glas. Međutim, Unija, kao organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju, ostvaruje svoje glasačko pravo o pitanjima u okviru svoje nadležnosti brojem glasova jednakim broju svojih država članica koje su stranke Sporazuma. Unija ne smije ostvarivati svoje glasačko pravo ako bilo koja od njezinih država članica ostvari svoje glasačko pravo i obratno.

               2.3.Predviđeni akt Konferencije stranaka

               Konferencija stranaka treba tijekom svojeg drugog zasjedanja 19. studenoga 2018. donijeti smjernice iz članka 10. stavaka 2. i 3. Sporazuma u pogledu međuskladištenja žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta uspostaviti smjernice kojima se nastoji osigurati međuskladištenje žive, smjesa žive te šest spojeva žive (živin(I) klorid, živin(II) oksid, živin(II) sulfat, živin(II) nitrat, živin sulfid i cinabarit), osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš. U praksi je predviđeni akt od važnosti uglavnom za skladištenje tekuće metalne žive.

               Na temelju članka 10. stavaka 2. i 3. Sporazuma, u mjerama koje stranke poduzimaju kako bi se osiguralo međuskladištenje koje je prihvatljivo za okoliš moraju se uzeti u obzir smjernice koje je donijela Konferencija stranaka.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Predloženo stajalište koje treba zauzeti u ime Unije potpora je donošenju predviđenog akta na drugom zasjedanju Konferencije stranaka.

               Sadržaj predviđenog akta rezultat je procesa između zasjedanja koji je pokrenula Konferencija stranaka na prvom zasjedanju Odlukom MC-1/18
                  3
                kojom se zahtijeva „od tajništva da poduzme dodatnu reviziju nacrta smjernica” te „da podnese revidirane smjernice na razmatranje i moguće donošenje na drugom zasjedanju”. Stručnjaci iz Unije znatno su pridonijeli tom procesu pružanjem podnesaka tajništvu u skladu s rasporedom utvrđenim u Odluci MC-1/18. U tako nastali nacrt smjernica, koji je revidiralo tajništvo, uvrštene su i primjedbe primljene od stručnjaka EU-a te on nije izazvao dodatne primjedbe EU-a jer su smjernice u skladu s pravnom stečevinom, uključujući Direktivu 2012/18/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o kontroli opasnosti od velikih nesreća koje uključuju opasne tvari
                  4
               , koja se odnosi na veće zalihe žive. Nadalje, u smjernicama je prepoznato da ih se može primjenjivati fleksibilno, posebice u pogledu malih zaliha.

               Predloženo stajalište u skladu je s politikom i zakonodavstvom EU-a o živi jer bi stranke Sporazuma provedbom predviđenog akta pridonijele smanjenju emisija i ispuštanja žive iz međuskladištenja, pridonoseći na taj način zaštiti zdravlja ljudi i okoliša, uključujući unutar Unije.

               Stajalište Unije potrebno je jer će stranke Sporazuma, nakon njihova donošenja, te smjernice morati uzimati u obzir pri poduzimanju mjera za međuskladištenje žive, smjesa žive te šest navedenih spojeva žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali im je namjena da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  5
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Konferencija stranaka tijelo je osnovano na temelju sporazuma, odnosno Minamatske konvencije o živi.

               Predviđeni akt koji Konferencija stranaka treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt proizvodi pravne učinke jer ga stranke Sporazuma uzimaju u obzir pri poduzimanju mjera kojima se osigurava međuskladištenje žive, smjesa žive te šest spojeva žive (živin(I) klorid, živin(II) oksid, živin(II) sulfat, živin(II) nitrat, živin sulfid i cinabarit), osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucijski okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prvenstveno ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti samo na jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na okoliš.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2018/0337 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na drugom zasjedanju Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi u pogledu donošenja smjernica iz njezina članka 10. stavaka 2. i 3. za međuskladištenje žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Minamatsku konvenciju o živi
                  6
                („Sporazum”) Unija je sklopila Odlukom Vijeća (EU) 2017/939
                  7
                te je ona stupila na snagu 16. kolovoza 2017.

               (2)Na temelju Odluke MC-1/1 o poslovniku koju je Konferencija stranaka Sporazuma donijela na svojem prvom zasjedanju, stranke nastoje postići sporazum o svim važnim pitanjima konsenzusom.

               (3)Konferencija stranaka treba tijekom svojeg drugog zasjedanja od 19. do 23. studenoga 2018. donijeti smjernice za međuskladištenje žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Konferenciji stranaka Sporazuma jer te smjernice za međuskladištenje žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš proizvode pravne učinke s obzirom na to da stranke Sporazuma moraju uzeti u obzir te smjernice prilikom poduzimanja mjera za međuskladištenje.

               (5)Unija je pridonijela reviziji nacrta smjernica za međuskladištenje koje je prihvatljivo za okoliš u okviru rada stručnjaka između zasjedanja koji je pokrenut Odlukom MC-1/18
                  8
                koju je donijela Konferencija stranaka Sporazuma na svojem prvom zasjedanju. Unija stoga nije smatrala da je potrebno predložiti daljnje izmjene nacrta revidiranih smjernica koji proizlazi iz tog rada između zasjedanja.

               (6)Predložene smjernice za međuskladištenje žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš trebalo bi stoga podržati,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na drugom zasjedanju Konferencije stranaka Sporazuma je sljedeće:

               Europska unija na drugom zasjedanju Konferencije stranaka Sporazuma podupire donošenje smjernica iz članka 10. stavaka 2. i 3. Sporazuma za međuskladištenje žive, osim otpada koji sadržava živu, koje je prihvatljivo za okoliš.

               Predstavnici Unije mogu dogovoriti manje promjene u dokumentima iz prvog podstavka bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 2.

               Ova Odluka upućena je Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća (EU) 2017/939 od 11. svibnja 2017. o sklapanju, u ime Europske unije, Minamatske konvencije o živi (SL L 142, 2.6.2017., str. 4.).

                     (2)

                        Dana 7. rujna 2018. Minamatsku konvenciju o živi ratificirale su 22 države članice, odnosno Austrija, Belgija, Bugarska, Hrvatska, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Njemačka, Mađarska, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Švedska i Ujedinjena Kraljevina.

                     (3)

                        Odluka MC-1/18 „Nacrt smjernica iz članka 10. stavka 3. za međuskladištenje žive i živinih spojeva”, izvješće o radu na prvom zasjedanju Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi, UNEP/MC/COP1/29 od 22. studenoga 2017.

                     (4)

                        SL L 197, 24.7.2012., str. 1.

                     (5)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (6)

                        Ovjereni primjerak Minamatske konvencije o živi dostupan je na:
                  https://treaties.un.org/doc/Treaties/2013/10/20131010%2011-16%20AM/CTC-XXVII-17.pdf

                     (7)

                        Odluka Vijeća (EU) 2017/939 od 11. svibnja 2017. o sklapanju, u ime Europske unije, Minamatske konvencije o živi (SL L 142, 2.6.2017., str. 4.).

                     (8)

                        Odluka MC-1/18 „Nacrt smjernica iz članka 10. stavka 3. za međuskladištenje žive i živinih spojeva”, izvješće o radu na prvom zasjedanju Konferencije stranaka Minamatske konvencije o živi, UNEP/MC/COP1/29 od 22. studenoga 2017.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.11.2018.
            COM(2018) 792 final
            2018/0407(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara Energetske zajednice o produljenju mandata direktora Tajništva Energetske zajednice

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Predmet je ovog prijedloga odluka o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara Energetske zajednice o produljenju mandata direktora Tajništva Energetske zajednice (dalje u tekstu „EnCS”).

               Sadašnji direktor EnCS-a, Janez Kopač, prvi put je imenovan 2012. Mandat mu je obnovljen 2015., a istječe 30. studenoga 2018.

               U skladu s člancima 69. i 88. Ugovora o osnivanju Energetske zajednice (dalje u tekstu „ECT”) direktora EnCS-a imenuje Vijeće ministara Energetske zajednice jednostavnom većinom. Komisija ima isključivo pravo predložiti direktora.

               2.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Brojni su razlozi za treći mandat Janeza Kopača na mjestu direktora EnCS-a.

               Prvo, važno je osigurati kontinuitet djelovanja Energetske zajednice. Janez Kopač ima vrlo dobre rezultate u upravljanju ključnim aspektima okvira Energetske zajednice. Konkretno, radi se o reformi Ugovora o Energetskoj zajednici, čime je osigurana provedba pravne stečevine i što je imalo ključnu ulogu u procesu reforme energetskog tržišta u ugovornim strankama Energetske zajednice.

               Drugo, Janez Kopač svojim portfeljem upravlja na konstruktivan i proaktivan način. Svoje dužnosti savjesno obavlja u duhu ciljeva ECT-a. To uključuje njegov stručni angažman u usklađivanju zakonodavstva ugovornih stranaka Energetske zajednice s ključnim načelima prava EU-a. Nadalje, uspostavio je i održavao institucijski integritet EnCS-a tako što je osigurao stručnost svojeg osoblja i kvalitetu njihovih usluga.

               Na kraju, Janez Kopač u više je navrata pokazao da može djelovati neovisno u izvršavanju svojih zadaća. Kao državljanin države članice EU-a, Janez Kopač osigurao bi ravnotežu prilikom donošenja odluka i nepristranost u Energetskoj zajednici.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara jest da se odobri nacrt odluke.

               3.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               3.1.Postupovna pravna osnova

               3.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir sporazuma. Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               3.2.Materijalna pravna osnova

               3.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa i ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               3.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na energiju. Stoga je materijalna pravna osnova predložene Odluke članak 194. UFEU-a.

               3.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 194. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2018/0407 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara Energetske zajednice o produljenju mandata direktora Tajništva Energetske zajednice

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/500/EZ od 29. svibnja 2006. o sklapanju Ugovora o Energetskoj zajednici od strane Europske zajednice,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Energetske zajednice, a posebno njegove članke 69. i 88.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Ugovor o osnivanju Energetske zajednice Unija je sklopila Odlukom Vijeća 2006/500/EZ od 29. svibnja 2006.
                  1
                te je stupio na snagu 1. srpnja 2006.

               (2)Prema člancima 69. i 88. Ugovora o Energetskoj zajednici direktor Tajništva Energetske zajednice imenuje se na temelju proceduralnog akta Vijeća ministara, koje djeluje na prijedlog Europske komisije.

               (3)Energetska zajednica provodi proces reformi, među ostalim donošenje više novih zakonodavnih prijedloga, što iziskuje aktivan angažman Tajništva.

               (4)Janez Kopač Tajništvo je vodio učinkovito, djelotvorno i neovisno, što mu omogućuje obnašanje navedene dužnosti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Jedini članak

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije jest odobriti nacrt proceduralnog akta Vijeća ministara, kao što je navedeno u prilogu ovoj Odluci.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 198 od 20.7.2006., str. 15.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.11.2018.
            COM(2018) 792 final
            PRILOG
            EMPTY
            Prijedlogu Odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara Energetske zajednice o produljenju mandata direktora Tajništva Energetske zajednice

               PRILOG

               Prijedlog

               proceduralnog akta Vijeća ministara o produljenju mandata direktora Tajništva Energetske zajednice

               Vijeće ministara Energetske zajednice,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Energetske zajednice, a posebno njegove članke 69. i 88.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije Vijeću ministara za produljenje mandata Janeza Kopača na mjestu direktora Energetske zajednice,

               uzimajući u obzir točke II.1. i II.5. Pravilnika o zapošljavanju, uvjetima rada i geografskoj uravnoteženosti osoblja Tajništva donesenog Odlukom Vijeća ministara Energetske zajednice 2006/02/MC-EnC od 17. studenoga 2006.,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Vijeće ministara produljuje mandat Janeza Kopača na mjestu direktora Tajništva Energetske zajednice od 1. prosinca 2018.

               Članak 2.

               Uvjeti rada direktora utvrđuju se najnovijom verzijom Pravilnika o osoblju. Godišnja bruto plaća direktora iznosi 168 042,96 EUR, što je iznos plaće za vrijeme njegova mandata produljenog 2015. prilagođen inflaciji.

               Članak 3.

               Tajništvo ovaj proceduralni akt stavlja na raspolaganje svim strankama i institucijama u skladu s Ugovorom o osnivanju Energetske zajednice u roku od 7 dana od donošenja.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u

               Za Vijeće ministara:

               ------------------------------

               Predsjedništvo


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 23.1.2019.
            COM(2019) 11 final
            2019/0008(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 14.FMT:Superscript zasjedanju Konferencije Potpisnica Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju u vezi s određenim izmjenama dodataka II., VIII. i IX. Konvenciji

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje Unija treba zauzeti na 14. zasjedanju Konferencije Potpisnica Baselske konvencije u vezi s predviđenim donošenjem izmjena dodataka Konvenciji.

               2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1.Baselska konvencija o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju

               Baselska konvencija o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju („Konvencija”) donesena je 22. ožujka 1989., a stupila je na snagu 1992. Europska unija i njezine države članice Potpisnice su te Konvencije
                  1
               . Konvencija trenutačno ima 186 Potpisnica.

               Glavni je element Konvencije sustav nadzora izvoza, uvoza i provoza određenog otpada. O izvozu otpada obuhvaćenog Konvencijom unaprijed treba obavijestiti ovlaštene ustanove države uvoznice i tranzitne države. Obavijest je dužna dostaviti država izvoznica, koja od proizvođača ili izvoznika može zahtijevati da te obavijesti dostavljaju putem njezine ovlaštene ustanove. Obavijesti moraju biti u pisanom obliku te sadržavati izjave i informacije navedene u Dodatku V A Konvenciji. Otpad se može izvoziti samo ako i nakon što sve države na koje se to odnosi daju svoju pismenu suglasnost (članak 6. Konvencije).

               Sustav nadzora predviđen Konvencijom primjenjuje se na opasni otpad utvrđen u članku 1. i naveden u Dodatku VIII. Konvenciji te na ostali otpad naveden u Dodatku II., tj. otpad prikupljen iz kućanstva i ostatke od spaljivanja kućnog otpada. U Dodatku IX. Konvenciji navedene su i vrste otpada koje nisu obuhvaćene Konvencijom i sustavom nadzora, osim ako sadržavaju neki od materijala iz neke od kategorija iz Dodatka I. u tolikoj količini da zbog njega imaju neko od opasnih obilježja iz Dodatka III.

               2.2.Konferencija Potpisnica

               Konferencija Potpisnica Baselske konvencije glavno je tijelo Konvencije za donošenje odluka. Ovlaštena je za izmjenu dodataka Konvenciji i zasjeda svake dvije godine.

               Četrnaesto zasjedanje Konferencije Potpisnica održat će se od travnja do svibnja 2019. u Ženevi.

               2.3.Predviđeni akt

               Jedna od točaka okvirnog dnevnog reda 14. zasjedanja Konferencije Potpisnica odnosi se na prijedlog Norveške o izmjeni određenih dodataka Konvenciji („predviđeni akt”)
                  2
               .

               Predviđenim aktom ne želi se nametnuti obveza primjene mehanizama nadzora iz Baselske konvencije na sav plastični otpad, nego određene vrste plastičnog otpada podvrgnuti tim mehanizmima nadzora, a druge vrste plastičnog otpada izostaviti iz tog nadzora (kako bi se njima moglo i dalje trgovati, a da zemlje izvoznice/uvoznice ne moraju dostavljati obavijesti).

               Cilj je predviđenog akta mijenjanje ili dodavanje stavki koje se odnose na plastični otpad u:

               –Dodatku II. za neopasni plastični otpad na koji bi se trebao primjenjivati sustav nadzora predviđen Konvencijom,

               –Dodatku VIII. za opasni plastični otpad na koji bi se također trebao primjenjivati sustav nadzora te

               –Dodatku IX. za neopasni plastični otpad na koji se ne bi trebao primjenjivati sustav nadzora, osim ako taj otpad sadržava neki od materijala iz neke od kategorija iz Dodatka I. u tolikoj količini da zbog njega ima neko od opasnih obilježja iz Dodatka III.

               Prijedlog o izmjeni dodataka II., VIII. I IX. Konvenciji, koji je podnijela Norveška, proslijeđen je Potpisnicama 26. listopada 2018. U njemu se predlaže da se neopasnim plastičnim otpadom koji bi bio obuhvaćen izmijenjenim unosom u Dodatku IX. i dalje trguje pod istim uvjetima iz Konvencije kao i do sada, a da se na plastični otpad koji zahtijeva posebnu pažnju i opasni plastični otpad, tj. nove unose u Dodatku II. odnosno Dodatku VIII., primjenjuje sustav nadzora predviđen Konvencijom.

               Izmjene dodataka II., VIII. i IX. Konvenciji proizvodit će učinke u EU-u nakon što se provedu izmjenama Uredbe (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada
                  3
               . Promjene povezane s izvozom iz EU-a koje se odnose na operatere i ustanove ovisit će o vrstama otpada i zemljama odredišta.

               Bit će zabranjen izvoz brojnih novih kategorija opasnog plastičnog otpada (navedenih u Dodatku VIII.) iz EU-a u zemlje koje nisu članice OECD-a. U slučaju izvoza tog otpada unutar OECD-a primjenjivat će se postupak obavješćivanja. Bit će zabranjen i izvoz određenih vrsta neopasnog plastičnog otpada, koje su navedene u Dodatku II., iz EU-a u zemlje koje nisu članice OECD-a, osim ako izmjenama Uredbe (EZ) br. 1013/2006 (koja se mora preispitati do kraja 2020.) EU odluči da se na taj izvoz primjenjuje postupak obavješćivanja. Na izvoz tog otpada unutar OECD-a također će se primjenjivati postupak obavješćivanja. Naposljetku, vrste neopasnog plastičnog otpada obuhvaćene Dodatkom IX. Konvenciji mogle bi se izvoziti bez ikakvog nadzora pod uvjetom da se ispune određeni zahtjevi kako bi se osiguralo da se taj otpad može jednostavno reciklirati u zemlji uvoznici.

               Automatskim prenošenjem norveškog prijedloga u Uredbu (EZ) br. 1013/2006 pošiljke unutar EU-a koje sadržavaju nove vrste otpada uvrštene u Dodatak II. ili Dodatak VIII. Baselskoj konvenciji podlijegale bi postupku obavješćivanja.

               Postupak za izmjenu dodataka Konvenciji uređen je člancima 17. i 18. Konvencije. Konkretno, svaku izmjenu mora predložiti jedna od Potpisnica, a Tajništvo taj prijedlog mora dostaviti svim Potpisnicama barem šest mjeseci prije zasjedanja na kojem će se predložiti njegovo prihvaćanje, tj. do 28. listopada 2018. u slučaju 14. zasjedanja Konferencije Potpisnica. Osim toga, svaka takva izmjena mora se prihvatiti na zasjedanju Konferencije Potpisnica i može početi proizvoditi učinke šest mjeseci od datuma izdavanja obavijesti depozitara. Predviđeni akt postat će obvezujući za Potpisnice u skladu s člankom 18 stavkom 2. točkom (c) Konvencije, kojim je propisano sljedeće: „po isteku šest mjeseci od datuma odašiljanja obavijesti od strane depozitara, dodatak stupa na snagu za sve Potpisnice ove Konvencije ili bilo kojeg predmetnog protokola koje nisu dostavile obavijest u skladu s odredbama podstavka (b), gore”.

               3.STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE

               Unija bi trebala podržati izmjene dodataka Konvenciji kojima se mijenjaju ili dodaju unosi koji se odnose na plastični otpad u:

               –Dodatku II. za neopasni plastični otpad na koji bi se trebao primjenjivati sustav nadzora predviđen Konvencijom,

               –Dodatku VIII. za opasni plastični otpad na koji bi se također trebao primjenjivati sustav nadzora te

               –Dodatku IX. za neopasni plastični otpad na koji se ne bi trebao primjenjivati sustav nadzora, osim ako taj otpad sadržava neki od materijala iz neke od kategorija iz Dodatka I. u tolikoj količini da zbog njega ima neko od opasnih obilježja iz Dodatka III.

               Ako se navedeni dodaci Konvenciji ne izmjene na opisan način, velik je rizik da će se plastični otpad izvoziti u zemlje koje nemaju infrastrukturu prikladnu za djelotvorno prikupljanje otpada i njegovo zbrinjavanje na način neštetan za okolinu. Predviđeni akt pridonijet će:

               –boljem nadzoru izvoza plastičnog otpada,

               –zbrinjavanju otpada na način neštetan za okolinu,

               –smanjenju rizika da plastični otpad završi u okolišu te

               –sprečavanju globalnog ekološkog problema otpada u moru.

               U Europskoj strategiji za plastiku
                  4
               , koja je donesena 16. siječnja 2018., navodi se da je međunarodno djelovanje ključno za rješavanje problema glavnih izvora plastičnog otpada u oceanima, tj. nedovoljne infrastrukture za gospodarenje otpadom u zemljama u razvoju i gospodarstvima u usponu. U Strategiji za plastiku izrijekom se navodi da se trebaju poduprijeti mjere u skladu s Baselskom konvencijom i osigurati da se sva plastika koja se šalje na recikliranje u inozemstvo obrađuje u uvjetima koji su slični onima koji se primjenjuju u EU-u. EU veliki udio svojeg plastičnog otpada izvozi u treće zemlje (tri milijuna tona 2016.), a ne zna se sa sigurnošću kako se taj otpad ondje obrađuje te se povećavaju prekogranični problemi s obzirom na međunarodna kretanja, uključujući nedavnu odluku Kine da ograniči uvoz određenih vrsta plastičnog otpada.

               U Uniji se odredbe Konvencije provode putem Uredbe (EZ) br. 1013/2006. Ta Uredba primjenjuje se na izvoz iz Unije i uvoz u Uniju te pošiljke između država članica (članak 1.). Uredba se primjenjuje i na Europski gospodarski prostor („EGP”).
                  5

               Nakon njegova donošenja i stupanja na snagu predviđeni akt trebalo bi prenijeti u pravo Unije, odnosno konkretno u Uredbu (EZ) br. 1013/2006. To bi značilo da bi se u slučaju novih vrsta plastičnog otpada uvrštenih u Dodatak II. i Dodatak VIII. na njihove pošiljke unutar EU-a i EGP-a primjenjivale nove mjere nadzora (te zabrana izvoza tih vrsta otpada u zemlje koje nisu članice OECD-a). Iako bi takva situacija iz prethodno navedenih razloga bila poželjna u slučaju izvoza iz EU-a, to bi bilo nepoželjno i problematično u slučaju pošiljki plastičnog otpada namijenjenog recikliranju unutar EU-a i EGP-a jer bi se tada na njih primjenjivali novi postupci obavješćivanja. Na te se pošiljke već primjenjuju zahtjevi povezani sa zaštitom okoliša iz zakonodavstva Unije o otpadu pa bi uvođenjem novih administrativnih postupaka recikliranje plastike u EU-u postalo složenije i skuplje, a koristi u pogledu zaštite okoliša bile bi ograničene.

               Kako bi se zadržala postojeća situacija unutar Unije i EGP-a, tj. kako se na pošiljke novih vrsta plastičnog otpada ne bi primjenjivao sustav nadzora predviđen Konvencijom, trebalo bi obavijestiti Tajništvo Konvencije o odgovarajućim odredbama u skladu s člankom 11. Konvencije. Tim se člankom Potpisnicama omogućuje sklapanje bilateralnih, multilateralnih ili regionalnih sporazuma ili dogovora glede prekograničnog prometa otpada, pod uvjetom da takvi sporazumi ili dogovori ne odstupaju od načela zbrinjavanja otpada na način neštetan za okolinu, kako se zahtijeva Konvencijom. Ti sporazumi ili dogovori moraju sadržavati odredbe koje nisu štetnije za okolinu nego odredbe Konvencije, posebice imajući u vidu interese zemalja u razvoju. U skladu s člankom 11. dostavljene su obavijesti, na primjer, o jednoj odluci Vijeća OECD-a
                  6
               .

               Stoga se u ovom prijedlogu odluke Vijeća predviđa da će Unija u skladu s člankom 11. Konvencije Tajništvu dostaviti obavijest o odredbama koje se primjenjuju na pošiljke tih vrsta plastičnog otpada unutar Unije i EGP-a, a razlikuju se od predviđenog akta, te navesti da se naše odredbe temelje na sustavu zbrinjavanja na način neštetan za okolinu koji je u skladu s Konvencijom. S obzirom na poveznice između izmjena dodataka Konvenciji i prethodno navedene odluke OECD-a, morat će se poduzeti i koraci za obavješćivanje tajništva OECD-a o prethodno navedenoj situaciji.

               4.PRAVNA OSNOVA

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisano je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               Konferencija Potpisnica Baselske konvencije tijelo je osnovano tom konvencijom.

               Akt koji Konferencija Potpisnica treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će u skladu s člankom 18. Konvencije obvezujući prema međunarodnom pravu. Može presudno utjecati na sadržaj propisa EU-a, konkretno na Uredbu (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada. Tom se Uredbom provodi Konvencija, među ostalim, uspostavljanjem postupaka za izvoz iz Unije i uvoz u Uniju te za pošiljke između država članica. Uredba se primjenjuje i unutar EGP-a.

               Nakon što se izmijene dodaci Konvenciji, te izmjene trebalo bi prenijeti u Uredbu (EZ) br. 1013/2006 (uz mogućnost izuzimanja odredbi o pošiljkama otpada unutar EU-a kako je prethodno objašnjeno).

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi i to onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zaštitu okoliša.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2019/0008 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 14. zasjedanju Konferencije Potpisnica Baselske konvencije o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju u vezi s određenim izmjenama dodataka II., VIII. i IX. Konvenciji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Baselsku konvenciju o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju („Konvencija”), koja je stupila na snagu 1992., Unija je sklopila Odlukom Vijeća 93/98/EEZ o sklapanju, u ime Zajednice, Baselske konvencije od 22. ožujka 1989. o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju
                  8
               .

               (2)U skladu s člankom 15. Konvencije Konferencija Potpisnica prema potrebi razmatra i donosi izmjene te Konvencije.

               (3)Tijekom svojeg 14. zasjedanja, koje će se održati od travnja do svibnja 2019., Konferencija Potpisnica razmotrit će donošenje izmjena dodataka Konvenciji kojima se izmjenjuju ili dodaju unosi koji se odnose na plastični otpad u:

               –Dodatku II. za neopasni plastični otpad na koji bi se trebao primjenjivati sustav nadzora predviđen Konvencijom,

               –Dodatku VIII. za opasni plastični otpad na koji bi se također trebao primjenjivati sustav nadzora te

               –Dodatku IX. za neopasni plastični otpad na koji se ne bi trebao primjenjivati sustav nadzora, osim ako taj otpad sadržava neki od materijala iz neke od kategorija iz Dodatka I. u tolikoj količini da zbog njega ima neko od opasnih obilježja iz Dodatka III.

               (4)Prijedlog o izmjeni dodataka II., VIII. I IX. Konvenciji, koji je podnijela Norveška, proslijeđen je Potpisnicama 26. listopada 2018. U njemu se predlaže da se neopasnim plastičnim otpadom koji bi bio obuhvaćen izmijenjenim unosom u Dodatku IX. i dalje trguje između zemalja pod istim uvjetima iz Konvencije kao i do sada, a da se na plastični otpad koji zahtijeva posebnu pažnju i opasni plastični otpad, koji su obuhvaćeni novim unosima u Dodatku II. odnosno Dodatku VIII., primjenjuje sustav nadzora predviđen Konvencijom.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Konferenciji Potpisnica jer će predviđeni akt biti obvezujući za Uniju pa bi mogao presudno utjecati na sadržaj propisa Unije, konkretno Uredbe (EZ) br. 1013/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2006. o pošiljkama otpada
                  9
               .

               (6)Unija bi trebala podržati navedene izmjene dodataka Konvenciji jer će oni pridonijeti boljem nadzoru izvoza plastičnog otpada, sprečavanju izvoza plastičnog otpada u zemlje koje nemaju infrastrukturu prikladnu za djelotvorno prikupljanje otpada i njegovo zbrinjavanje na način neštetan za okolinu, podržavanju zbrinjavanja otpada na način neštetan za okolinu, smanjenju rizika da otpad završi u okolišu te sprečavanju globalnog ekološkog problema otpada u moru.

               (7)Primjereno je zadržati postojeći sustav za pošiljke plastičnog otpada unutar Unije i EGP-a, odnosno ne primjenjivati sustav nadzora iz Baselske konvencije na vrste otpada koje bi na 14. zasjedanju Konferencije Potpisnica Baselske konvencije mogle biti uključene u Dodatak II. i Dodatak VIII. Unija bi stoga trebala dostaviti obavijest o odredbama iz zakonodavstva Unije koje se primjenjuju na pošiljke tih vrsta plastičnog otpada unutar Unije i EGP-a, a razlikuju se od predviđenog akta, te navesti da se naše odredbe temelje na sustavu zbrinjavanja na način neštetan za okolinu koji je u skladu s Konvencijom. Tu obavijest treba dostaviti Tajništvu Konvencije u skladu s člankom 11. Konvencije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 14. zasjedanju Konferencije Potpisnica Baselske konvencije glasi kako slijedi, uzimajući u obzir stavak 2.:

               Unija podržava izmjene dodataka Konvenciji kojima se mijenjaju ili dodaju unosi koji se odnose na plastični otpad u:

               –Dodatku II. za neopasni plastični otpad na koji bi se trebao primjenjivati sustav nadzora predviđen Konvencijom,

               –Dodatku VIII. za opasni plastični otpad na koji bi se također trebao primjenjivati sustav nadzora te

               –Dodatku IX. za neopasni plastični otpad na koji se ne bi trebao primjenjivati sustav nadzora, osim ako taj otpad sadržava neki od materijala iz neke od kategorija iz Dodatka I. u tolikoj količini da zbog njega ima neko od opasnih obilježja iz Dodatka III.

               2.Nakon što Konferencija Potpisnica Baselske konvencije donese predviđeni akt, u skladu s člankom 11. Konvencije Unija će obavijestiti Tajništvo Konvencije o odredbama iz zakonodavstva Unije koje se primjenjuju na pošiljke plastičnog otpada obuhvaćenog predviđenim aktom unutar Unije i EGP-a, a razlikuju se od predviđenog akta.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 93/98/EEZ o sklapanju, u ime Zajednice, Baselske konvencije od 22. ožujka 1989. o nadzoru prekograničnog prometa opasnog otpada i njegovu odlaganju, SL L 39, 16.2.1993., str. 1.

                     (2)

                        Prijedlog je dostupan na internetskim stranicama Baselske konvencije: http://www.basel.int/TheConvention/Communications/tabid/1596/Default.aspx

                     (3)

                        SL L 190, 12.7.2006., str. 1.

                     (4)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, „Europska strategija za plastiku u kružnom gospodarstvu”, COM(2018) 28 final

                     (5)

                        Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 73/2008 od 6. lipnja 2008.

                     (6)

                        C(2001)107/final on the Control of Transboundary Movements of Wastes Destined for Recovery Operations (Odluka o nadzoru prekograničnog prometa otpada namijenjenog postupcima oporabe),
                  http://www.basel.int/Countries/Agreements/tabid/1482/Default.aspx

                     (7)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (8)

                        SL L 39, 16.2.1993., str. 1.

                     (9)

                        SL L 190, 12.7.2006., str. 1.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.1.2019.
            COM(2019) 26 final
            2019/0013(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala
                  1
                („Prümska odluka ”) donesena je kako bi se u pravni okvir Europske unije uključio sadržaj odredaba prethodnog Ugovora iz Prüma o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma, prekograničnog kriminala i nezakonite migracije, koji je 27. svibnja 2005. dogovorilo sedam europskih zemalja. Istog je dana Vijeće donijelo i Odluku 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o primjeni Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala
                  2
                („Provedbena Prümska odluka”) koja propisuje potrebne tehničke odredbe za provedbu Odluke 2008/615/PUP.

               Prümska odluka i Provedbena Prümska odluka osmišljene su s ciljem poboljšanja razmjene informacija među tijelima nadležnima za sprečavanje i istragu kaznenih djela te jačanja prekogranične policijske i pravosudne suradnje među državama članicama Unije. Prümska odluka sadržava, među ostalim, odredbe prema kojima države članice jedna drugoj uzajamno jamče pravo pristupa svojim automatiziranim bazama podataka o analizi DNK, automatiziranim daktiloskopskim identifikacijskim sustavima i podacima iz registra vozila. Informacije dobivene uspoređivanjem podataka omogućit će otvaranje novih istražnih pristupa te će imati ključnu ulogu u pomaganju tijelima zaduženima za izvršavanje zakonodavstva država članica i pravosudnim tijelima.

               Vijeće je 30. studenoga 2009. donijelo Okvirnu odluku Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti
                  3
                („Odluka o forenzičkim uslugama”). Tom okvirnom odlukom Vijeća utvrđuju se zahtjevi za razmjenu informacija o DNK-u i otiscima prstiju kako bi se osiguralo da tijela nadležna za sprečavanje, otkrivanje i istraživanje kaznenih djela priznaju rezultate laboratorijskih aktivnosti koje provode akreditirani pružatelji forenzičkih usluga u jednoj državi članici jednako pouzdanima kao i rezultate laboratorijskih aktivnosti koje provode pružatelji forenzičkih usluga akreditirani prema EN ISO/IEC 17025 u bilo kojoj drugoj državi članici.

               Komisija je Vijeću u listopadu 2015. podnijela preporuku za odluku Vijeća o odobravanju pregovora o sklapanju sporazuma sa Švicarskom Konfederacijom i Kneževinom Lihtenštajn o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci uključujući Prilog (Pregovaračke smjernice).

                  Vijeće je 10. lipnja 2016. odobrilo Komisiji da otvori pregovore sa Švicarskom Konfederacijom i Kneževinom Lihtenštajnom o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP , Odluke Vijeća 2008/616/PUP i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti. Pregovori s obje zemlje uspješno su završeni parafiranjem Sporazuma 24. svibnja 2018.

                  Komisija smatra da su ciljevi koje je Vijeće postavilo u pregovaračkim smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma Uniji prihvatljiv.

               Svrha navedenog međunarodnog sporazuma između EU-a i Švicarske Konfederacije jest poboljšati i pojednostavniti automatiziranu razmjenu informacija i obavještajnih podataka među tijelima zaduženima za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama i pridruženim zemljama kako bi se potaknula međunarodna policijska suradnja. Mogućnost svih država članica da imaju pristup nacionalnim bazama podataka Švicarske Konfederacije u pogledu podataka o DNK-u, daktiloskopskih podataka i podataka iz registra vozila, i obrnuto, nedvojbeno je od izuzetne važnosti kako bi se promicala i poticala prekogranična policijska suradnja. Poboljšanje razmjene informacija u području izvršavanja zakonodavstva s ciljem održavanja sigurnosti u Europskoj uniji ne mogu dostatno ostvariti države članice same za sebe zbog prirode međunarodnog kriminala koji nije ograničen granicama EU-a.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Okvirna odluka Vijeća 2006/960/PUP od 18. prosinca 2006. o pojednostavljenju razmjene informacija i obavještajnih podataka između tijela zaduženih za izvršavanje zakonodavstva u državama članicama Europske unije,
                  4
                takozvana „Švedska inicijativa”, predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.
                  5

               Švedska inicijativa u određenoj je mjeri povezana s Prümskom odlukom jer se njome utvrđuju pravila prema kojima tijela država članica zadužena za izvršavanje zakonodavstva mogu učinkovito razmjenjivati postojeće informacije i obavještajne podatke za potrebe provođenja kriminalističkih istraga ili operacija prikupljanja obavještajnih podataka o kaznenim djelima. U skladu s člankom 5. stavkom 1. Švedske inicijative, informacije i obavještajni podaci mogu se zatražiti za potrebe otkrivanja, sprečavanja ili provođenja istrage o kaznenim djelima ako postoji činjenična osnova koja upućuje na to da odgovarajuće informacije i obavještajni podaci postoje u drugoj državi članici. Automatizirana razmjena informacija na temelju Prümske odluke prikladna je za utvrđivanje činjeničnih osnova.

               Nadalje, u skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 603/2013
                  6
                prije podnošenja zahtjeva za pristup tijela zaduženih za izvršavanje zakonodavstva Eurodacu, države članice moraju najprije provjeriti baze podataka o otiscima prstiju dostupne u okviru nacionalnih prava i usporediti skup podataka o otiscima prstiju s automatskom bazom podataka o otiscima prstiju druge države članice u okviru Prümske odluke. Države članice koje ne ispune obvezni preduvjet za obavljanje provjere u skladu s prümskom provjerom neće moći podnijeti zahtjev za pristup tijela zaduženih za izvršavanje zakonodavstva Eurodacu.

               Vijeće je 14. prosinca 2015. odobrilo Komisiji da otvori pregovore o sporazumima između Unije, s jedne strane, i Danske, Islanda, Norveške, Švicarske i Lihtenštajna, s druge strane, o načinima sudjelovanja tih država u postupku usporedbe i slanja podataka u svrhu kaznenog progona iz poglavlja VI. Uredbe (EU) br. 603/2013.

               Međunarodni sporazum između Unije te Islanda i Norveške o primjeni nekih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, sklopljen je 26. srpnja 2010.

               U skladu s člankom 3. Protokola br. 21
                  7
                o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te države članice trebaju priopćiti da žele sudjelovati u donošenju i primjeni ovog Prijedloga odluke Vijeća u roku od tri mjeseca nakon što ga Komisija donese.

               U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22
                  8
                o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova za ovaj Prijedlog odluke Vijeća članak 82. stavak 1. točka (d) i članak 87. stavak 2. točka (a) u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a). Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               Na temelju članka 218. stavka 6. točke (a) podtočke v. UFEU-a za sklapanje tog sporazuma potrebna je suglasnost Europskog parlamenta.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               U skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji ciljevi tog sporazuma mogu se postići samo na razini Unije.

               •Proporcionalnost

                  Kako bi se potaknula međunarodna suradnja u tom području, od temeljne je važnosti da svi sudionici koji razmjenjuju podatke unutar okvira iz Prüma provode iste tehničke i postupovne standarde i zahtjeve te standarde i zahtjeve u pogledu zaštite podataka kako bi se omogućila brza, učinkovita i točna razmjena informacija. Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer se njime ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva učinkovitog sudjelovanja Švicarske Konfederacije u Prümskim odlukama i u Odluci o forenzičkim uslugama.

               •Odabir instrumenta

                  Ovaj je Prijedlog u skladu s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) UFEU-a, kojim se predviđa da Vijeće donosi odluke o međunarodnim sporazumima nakon dobivanja suglasnosti Europskog parlamenta.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Vijeće se obavješćivalo i savjetovalo u odgovarajućoj radnoj skupini Vijeća (DAPIX). Obaviješten je Europski parlament (Odbor LIBE).

               •Temeljna prava

                  Sporazum je u potpunosti u skladu s temeljnim pravima i načelima zaštite podataka navedenima u Prümskoj odluci (poglavlje 6.).

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  U uvodnoj izjavi 8. Sporazuma navodi se da bi Švicarska Konfederacija trebala snositi troškove svojih nadležnih tijela u pogledu primjene tog sporazuma. Članak 1. stavak 1. sadržava popis primjenjivih članaka Prümske odluke, uključujući članak 34. kojim je predviđeno da svaka država članica snosi operativne troškove svojih nadležnih tijela povezane s primjenom Prümske odluke. U skladu s člankom 1. stavkom 4. slična se obveza primjenjuje na države članice u pogledu Odluke o forenzičkim uslugama. Stoga prijedlog ne utječe na proračun Unije.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Provedba, uključujući prethodnu ocjenu Vijeća i država članica, obavijesti i izjave opisane su u članku 8. Sporazuma.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Sporazum sadržava popis odredaba Prümske odluke, Provedbenu Prümsku odluku i Odluku o forenzičkim uslugama koje postaju primjenjive na Švicarsku Konfederaciju nakon stupanja na snagu Sporazuma.

               Sporazumom su utvrđene i odredbe za ujednačenu primjenu (članak 3.), rješavanje sporova (članak 4.), izmjene (članak 5.), obavijesti i izjave (članak 8.). Ugovorne stranke suglasne su provesti zajedničko preispitivanje Sporazuma najkasnije pet godina nakon njegovog stupanja na snagu (članak 6.). Sporazum se sklapa na neograničeno vrijeme, dok jedna od ugovornih stranaka može u bilo kojem trenutku otkazati Sporazum (članak 10.).

               2019/0013 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. točku (d) i članak 87. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

               budući da:

               (1)U skladu s Odlukom Vijeća [XXX] od[XXX],
                  9
                Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP
                  10
                o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP
                  11
                o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP
                  12
                o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti („Sporazum”) potpisan je [XXX],  podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (2)Poboljšanje razmjene informacija u području izvršavanja zakonodavstva s ciljem održavanja sigurnosti u Uniji ne mogu dostatno ostvariti države članice same za sebe zbog prirode međunarodnog kriminala koji nije ograničen granicama Unije. Mogućnost svih država članica i Švicarske Konfederacije da imaju uzajaman pristup nacionalnim bazama podataka u pogledu podataka o DNK-u, daktiloskopskih identifikacijskih sustava i podataka iz registra vozila od izuzetne je važnosti za promicanje prekogranične suradnje u području izvršavanja zakonodavstva.

               (3)U skladu s člankom 8. Sporazuma, neke se njegove odredbe primjenjuju privremeno od dana njegova potpisivanja.

               (4)Sporazum bi trebalo odobriti u ime Europske unije,

               (5)[U skladu s člankom 3. Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te su države članice obavijestile da žele sudjelovati u donošenju i primjeni ove Odluke.]

               (6)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Sporazum između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti („Sporazum”) odobrava se u ime Unije.

               Članak 2.

               Predsjednik Vijeća imenuje osobu ovlaštenu da u ime Europske unije dostavi obavijest iz članka 8. stavka 1. Sporazuma, kojom se izriče pristanak Europske unije na preuzimanje obveza iz Sporazuma.
                  13

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

                     (2)

                        SL L 210, 6.8.2008., str. 12.

                     (3)

                        SL L 322, 9.12.2009., str. 14.

                     (4)

                        SL L 386, 29.12.2006., str. 89.

                     (5)

                        SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

                     (6)

                        Uredba (EU) br. 603/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. lipnja 2013. o uspostavi sustava „Eurodac” za usporedbu otisaka prstiju za učinkovitu primjenu Uredbe (EU) br. 604/2013 o utvrđivanju kriterija i mehanizama za određivanje države članice odgovorne za razmatranje zahtjeva za međunarodnu zaštitu koji je u jednoj od država članica podnio državljanin treće zemlje ili osoba bez državljanstva i o zahtjevima za usporedbu s podacima iz Eurodaca od strane tijela kaznenog progona država članica i Europola u svrhu kaznenog progona te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1077/2011 o osnivanju Europske agencije za operativno upravljanje opsežnim informacijskim sustavima u području slobode, sigurnosti i pravde (preinaka) (SL L 180, 29.6.2013., str. 1.).

                     (7)

                        SL C 202, 7.6.2016., str. 295.

                     (8)

                        SL C 326, 26.10.2012., str. 299.

                     (9)

                        Odluka Vijeća [XXX] od [XXX] o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni određenih odredaba Sporazuma između Europske unije i Švicarske Konfederacije o primjeni određenih odredaba Odluke Vijeća 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala, Odluke Vijeća 2008/616/PUP o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala i Priloga toj odluci te Okvirne odluke Vijeća 2009/905/PUP o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti  (SL L […], […]. str. […]).

                     (10)

                        Odluka Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 1.).

                     (11)

                        Odluka Vijeća 2008/616/PUP od 23. lipnja 2008. o provedbi Odluke 2008/615/PUP o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (SL L 210, 6.8.2008., str. 12.).

                     (12)

                        Okvirna odluka Vijeća 2009/905/PUP od 30. studenoga 2009. o akreditaciji pružatelja forenzičkih usluga koji obavljaju laboratorijske aktivnosti (SL L 322, 9.12.2009., str. 14.).

                     (13)

                        Glavno tajništvo Vijeća objavit će datum stupanja na snagu Sporazuma u Službenom listu Europske unije.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 6.2.2019.
            COM(2019) 52 final
            2019/0025(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na devetom zasjedanju Konferencije stranaka Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u pogledu prijedloga za izmjene priloga A i B

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Konferencije stranaka Stockholmske konvencije u vezi s predviđenim donošenjem odluka o izmjeni priloga A i B uvrštavanjem dodatnih kemikalija i izmjenom postojećih unosa.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Stockholmska konvencija

               Cilj Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (dalje u tekstu „Konvencija”) jest zaštita zdravlja ljudi i okoliša od postojanih organskih onečišćujućih tvari. Konvencijom se stranke obvezuju na poduzimanje mjera kako bi se obustavila ili ograničila proizvodnja i uporaba postojanih organskih onečišćujućih tvari te njihov uvoz i izvoz. Stranke su također dužne poduzeti mjere za smanjenje ili zaustavljanje ispuštanja iz nenamjerne proizvodnje postojanih organskih onečišćujućih tvari te ispuštanja iz zaliha i otpada.

               Sporazum je stupio na snagu 24. veljače 2004.

               Europska unija i 27 država članica stranke su Konvencije
                  1
               .

               2.2.Konferencija stranaka Stockholmske konvencije

               Osnovana u skladu s člankom 19. Konvencije, Konferencija stranaka upravljačko je tijelo Stockholmske konvencije. U pravilu se sastaje svake dvije godine kako bi pratila provedbu Konvencije. Usto, provjerava kemikalije koje Odbor za provjeru postojanih organskih onečišćujućih tvari uputi na razmatranje.

               U skladu s člankom 23. Konvencije svaka stranka ima jedan glas. Međutim, organizacije regionalne gospodarske integracije poput EU-a ostvaruju pravo glasa brojem glasova koji je jednak broju njihovih država članica koje su stranke Konvencije.

               2.3.Predviđeni akt Konferencije stranaka

               Na devetom redovitom zasjedanju, koje će se održati od 29. travnja do 10. svibnja 2019., Konferencija stranaka razmotrit će donošenje odluka o uvrštavanju dodatnih kemikalija ili izmjeni postojećih unosa u prilozima A, B i/ili C Konvenciji.

               Svrha je predviđenih akata uvrstiti dodatne kemikalije ili izmijeniti postojeće unose u prilozima A, B i/ili C Konvenciji. Uvrštavanjem u priloge A, B i/ili C kemikalije će podlijegati mjerama kojima je cilj obustavljanje ili ograničavanje njihove proizvodnje i uporabe, uključujući smanjenje ili zaustavljanje nenamjernih ispuštanja. Izmjenom postojećih unosa nastoji se smanjiti broj izuzeća od mjera kontrole.

               Predviđeni akti postat će obvezujući za stranke u skladu s člankom 22. stavkom 4. Konvencije, kojim je predviđeno sljedeće: „Predlaganje, donošenje i stupanje na snagu izmjena Priloga A, B ili C podliježu istim postupcima kao i za predlaganje, donošenje i stupanje na snagu daljnjih priloga ovoj Konvenciji, osim što izmjena Priloga A, B ili C ne stupa na snagu za svaku stranku koja je u skladu s člankom 25. stavkom 4. dala izjavu u pogledu izmjene tih priloga, u kojem slučaju svaka takva izmjena stupa na snagu za takvu stranku devedesetog dana od datuma deponiranja kod depozitara njezinih isprava o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju toj izmjeni.”

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Komisija predlaže Vijeću odluku da se na devetom zasjedanju Konferencije stranaka, u ime Unije, podrže odluke o izmjeni priloga A i B Konvenciji. Tim će se odlukama u Prilog A uvrstiti dodatne kemikalije, koje će nakon toga podlijegati obvezama na temelju Konvencije, posebno smanjenju ili zaustavljanju ispuštanja iz namjerne proizvodnje i uporabe. Osim toga, očekuje se da će Konferencija stranaka donijeti odluku kojom će se ukloniti ili izmijeniti određena izuzeća za uporabu jedne kemikalije koja je već navedena u Prilogu B Konvenciji.

               Odluke koje se podnose Konferenciji stranaka na donošenje temelje se na preporukama Odbora za provjeru postojanih organskih onečišćujućih tvari (POP-RC), pomoćnog tijela pod nadležnošću Konferencije stranaka. Utvrđeno je da kemikalije koje je Odbor za provjeru postojanih organskih onečišćujućih tvari preporučio za uvrštenje u Prilog A ispunjavaju kriterije iz Priloga D Konvenciji. Preporuke Odbora za provjeru postojanih organskih onečišćujućih tvari za uklanjanje ili izmjenu izuzeća odobrenih za uporabu kemikalija navedenih u Konvenciji temelje se na procjeni dostupnih alternativa.

               Za EU kao predvodnika u kreiranju politika u području okoliša od ključne je važnosti da potvrdi svoju globalnu predanost promicanju bolje provedbe multilateralnih sporazuma i normi u području okoliša. To uključuje potporu i provedbu preporuka koje su donijela pomoćna znanstvena tijela u okviru tih sporazuma te poštovanje kriterija utvrđenih u sporazumima na kojima se te preporuke temelje.

               Osim toga, inicijativa je u skladu s Junckerovim prioritetom da EU postane snažniji globalni akter, s ciljevima održivog razvoja, posebice dobrim zdravljem (3) i odgovornom proizvodnjom i potrošnjom (12), te sa Sedmim programom djelovanja za okoliš.

               Unija bi stoga trebala podržati predložene odluke za uvrštavanje dikofola i perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i spojeva srodnih PFOA-i u Prilog A. Te su kemikalije već podložne ograničenjima u skladu s pravom Unije koja su slična onima na temelju Konvencije. Uporaba dikofola u Uniji zabranjena je Uredbom Komisije (EZ) br. 2032/2003
                  2
                i Odlukom Komisije 2008/764/EZ
                  3
               . Uporaba perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i spojeva srodnih PFOA-i ograničena je Uredbom Komisije (EU) 2017/1000
                  4
               .

               Odlukom POPRC-14/2 Odbora za provjeru postojanih organskih onečišćujućih tvari preporučuje se uvrštavanje perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i spojeva srodnih PFOA-i s određenim posebnim izuzećima. Ta se preporuka temelji na preispitivanju informacija koje su dostavili stranke i dionici, uključujući informacije koje potječu iz Unije, te odražava potrebu za daljnjom uporabom PFOA-e za određene posebne namjene. Kako je utvrđeno Uredbom Komisije (EU) 2017/1000, Uniji bi bila potrebna neka od posebnih izuzeća, što uključuje odredbe kojima se dopušta daljnja uporaba PFOA-e za određene posebne namjene u Uniji.

               Unija bi trebala podržati i uklanjanje ili izmjenu prihvatljivih namjena i posebnih izuzeća za uporabu perfluorooktan-sulfonske kiseline (PFOS), njezinih soli i perfluorooktan-sulfonil fluorida (PFOSF) u Prilogu B. Sve prihvatljive namjene i posebna izuzeća koji se preporučuju za brisanje više se ne koriste u Uniji.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Konferencije stranaka potrebno je utvrditi jer će izmjene priloga A i B biti pravno obvezujuće za Uniju i morat će se odraziti u Uredbi (EZ) br. 850/2004, kojom se u Uniji provodi Stockholmska konvencija.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  5
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               Konferencija stranaka tijelo je osnovano na temelju sporazuma, tj. Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima.

               Akt koji Konferencija stranaka treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući prema međunarodnom pravu u skladu s člankom 22. stavkom 4. Stockholmske konvencije i morat će se odraziti u Uredbi (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ
                  6
               . To je zato što se člankom 14. stavkom 1. te uredbe zahtijeva izmjena njezinih priloga I., II. i III. kad se god neka tvar uvrsti u Konvenciju.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na područje „okoliša”.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2019/0025 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na devetom zasjedanju Konferencije stranaka Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u pogledu prijedloga za izmjene priloga A i B

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Stockholmska konvencija o postojanim organskim onečišćujućim tvarima („Konvencija”) stupila je na snagu 17. svibnja 2004. i sklopljena je u ime Unije Odlukom Vijeća 2006/507/EZ
                  7
               .

               (2)Stockholmska konvencija provodi se u Uniji Uredbom (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004.
                  8

               (3)Na temelju članka 8. Konvencije, Konferencija stranaka odlučuje o uvrštavanju određene kemikalije i navodi mjere kontrole povezane s njom u prilozima A, B i/ili C.

               (4)Očekuje se da će se na devetom zasjedanju Konferencije stranaka Stockholmske konvencije donijeti odluke o uvrštenju dodatnih kemikalija u Prilog A te izmjeni postojećeg unosa u Prilogu B.

               (5)Budući da će odluke biti obvezujuće za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje u okviru Konferencije stranaka treba zauzeti u ime Unije.

               (6)Kako bi se zdravlje ljudi i okoliš zaštitili od daljnjih ispuštanja dikofola i perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i spojeva srodnih PFOA-i, potrebno je smanjiti ili obustaviti proizvodnju i uporabu tih kemikalija na globalnoj razini te poduprijeti njihovo uvrštavanje u Konvenciju. Osim toga, potrebno je dodatno smanjiti ili obustaviti uporabu perfluorooktan-sulfonske kiseline (PFOS), njezinih soli i perfluorooktan-sulfonil fluorida (PFOSF) brisanjem ili izmjenom prihvatljivih namjena i posebnih izuzeća u Prilogu B,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na devetom zasjedanju Konferencije stranaka Stockholmske konvencije, u skladu s relevantnim preporukama Odbora za provjeru postojanih organskih onečišćujućih tvari, jest poduprijeti:

               –uvrštavanje dikofola u Prilog A Konvenciji bez posebnih izuzeća;

               –uvrštavanje perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i spojeva srodnih PFOA-i u Prilog A s posebnim izuzećima za proizvodnju poluvodiča ili povezanih elektroničkih uređaja, fotografskih premaza koji se nanose na filmove, tkanina otpornih na ulje i vodu za zaštitu radnika od opasnih tekućina koje mogu predstavljati rizik za zdravlje i sigurnost, invazivnih medicinskih proizvoda i onih za ugradnju, vatrogasne pjene za sprečavanje para tekućih goriva i gašenje požara nastalih tekućim gorivom;

               –brisanje sljedećih „prihvatljivih namjena” iz unosa o perfluorooktan-sulfonskoj kiselini (PFOS) i njezinim derivatima u Prilogu B Konvenciji: razvijanje fotografija, hidrauličke tekućine u zrakoplovstvu, određeni medicinski proizvodi (kao što su proizvodnja slojeva etilen-tetrafluoroetilen (ETFE) kopolimera i ETFE-a nepropusnog za zračenje, medicinska oprema za dijagnostiku in vitro i obojeni CCD filtri), fotootporni i antireflektirajući premazi za poluvodiče, sredstvo za jetkanje za složene poluvodiče i keramičke filtre;

               –brisanje sljedećih „posebnih izuzeća” iz unosa o perfluorooktan-sulfonskoj kiselini (PFOS) i njezinim derivatima u Prilogu B Konvenciji: foto maske u industriji poluvodiča i LCD-a, metalne oplate (tvrde metalne oplate) i metalne oplate (dekorativne metalne oplate), električni i elektronički dijelovi za određene pisače i fotokopirne uređaje u boji, insekticidi za kontrolu uvezenih crvenih vatrenih mrava i termita, kemijska proizvodnja ulja;

               –izmjenu „prihvatljive namjene” za perfluorooktan-sulfonsku kiselinu (PFOS) i njezine derivate za proizvodnju i uporabu vatrogasne pjene u „posebno izuzeće” za uporabu vatrogasne pjene za sprečavanje para tekućih goriva i gašenje požara nastalih tekućim gorivom;

               –izmjenu „prihvatljive namjene” za perfluorooktan-sulfonsku kiselinu (PFOS) i njezine derivate za uporabu u mamcima za insekte za kontrolu mrava koji uzrokuju štetu na lišću (vrste Atta i Acromyrmex) tako da se obuhvati sulfluramid i navede da se „prihvatljiva namjena” odnosi samo na uporabu u poljoprivredi.

               2.U kontekstu devetog zasjedanja Konferencije stranaka Stockholmske konvencije, predstavnici Unije mogu se, nakon savjetovanja s državama članicama, na licu mjesta dogovoriti o doradi stajališta bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 31.7.2006., str. 1.

                     (2)

                        Uredba Komisije (EZ) br. 2032/2003 od 4. studenoga 2003. o drugoj fazi desetogodišnjeg programa rada iz članka 16. stavka 2. Direktive 98/8/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju biocidnih pripravaka na tržište, i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1896/2000 (SL L 307, 24.11.2003., str. 1.).

                     (3)

                        Odluka Komisije 2008/764/EZ od 30. rujna 2008. o neuvrštenju dikofola u Prilog I. Direktivi Vijeća 91/414/EEZ i o povlačenju odobrenja za sredstva za zaštitu bilja koja sadrže tu tvar (SL L 262, 1.10.2008., str. 40.).

                     (4)

                        Uredba Komisije (EU) 2017/1000 оd 13. lipnja 2017. o izmjeni Priloga XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) u pogledu perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i tvari srodnih PFOA-i, (SL L 150, 14.6.2017., str. 14.).

                     (5)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (6)

                        SL L 158, 30.4.2004., str. 7.

                     (7)

                        Odluka Vijeća 2006/507/EZ od 14. listopada 2004. o sklapanju Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u ime Europske zajednice (SL L 209, 31.7.2006., str. 1.).

                     (8)

                        Uredba (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 7.).