               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.9.2016.
            COM(2016) 574 final
            2016/0271(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o odobravanju potpisivanja, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Cilj je ovog prijedloga odluke Vijeća odobriti potpisivanje u ime Unije, u skladu s člankom 218. stavkom 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Sporazuma o suradnji Europske unije, s jedne strane, i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA)
                  1
               , s druge strane, u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva. Ovaj je prijedlog u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013, koja je temeljni akt za europske programe satelitske navigacije te čijim se člankom 29. predviđa da Unija može sklopiti sporazume s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u kontekstu programa Galileo i EGNOS.

               Satelitska navigacija predmet je suradnje Europske unije i Afrike od donošenja akcijskog plana 2011. – 2013. za provođenje strateškog partnerstva Afrike i EU-a na trećem sastanku na vrhu Afrike i EU-a u Tripoliju u studenome 2010. U planu za razdoblje 2014. – 2017. donesenom na sastanku na vrhu Afrike i EU-a u travnju 2014. ponovno je potvrđena potreba za suradnjom u tom području.

               Studije su ukazale na važne socioekonomske prednosti za afrički kontinent. Od te će suradnje koristi imati i europska svemirska industrija, koja će za razvoj svoje tehnologije, postavljanje nove infrastrukture i korištenje uslugama povezanima sa satelitskom navigacijom imati pristup proširenom afričkom tržištu
                  2
               .

               Na temelju preporuke Komisije (COM(2014)260) Vijeće za konkurentnost ovlastilo je Komisiju 25. rujna 2014. za pregovaranje, u ime Unije, o međunarodnom sporazumu s ASECNA-om kojim se utvrđuju uvjeti pružanja usluge satelitskog proširivanja (SBAS) u Africi na temelju europskog programa za satelitsku navigaciju EGNOS. Pregovori su počeli u ožujku 2015. U travnju 2016. dovršeni su nacrtom sporazuma kojim se utvrđuje okvir suradnje potrebne za provođenje i korištenje sustava SBAS koji je autonoman, ali se temelji na europskom sustavu EGNOS, u području nadležnosti ASECNA-e. U skladu s mandatom Vijeća, Sporazum obuhvaća i tehnički stup te pitanja financiranja i upravljanja.

               •Usklađenost s postojećim propisima u tom području djelovanja i s drugim politikama Unije

               Europski programi satelitske navigacije velik su dio politike Europske unije u području prometa, posebno zračnog. Oni pridonose povećanju sigurnosti i kontinuiteta pružanja usluga zračne plovidbe te poboljšavaju njihove gospodarske i okolišne aspekte. Promicani su na međunarodnoj razini, posebno zahvaljujući sklapanju sporazuma o suradnji sa zemljama kao što su Sjedinjene Američke Države, Kina, Južna Koreja i Izrael.

               S obzirom na zajedničke koristi Europe i Afrike od razvoja usluga satelitske navigacije na afričkom kontinentu, aktivna suradnja u tom pogledu između Europske unije i Afrike već je više godina predmet brojnih političkih inicijativa, među kojima su:

               Deklaracija referentne skupine o infrastrukturama strateškog partnerstva Afrike i EU-a za sastanak kolegija Europske komisije i Komisije Afričke unije (Adis Abeba, 25. – 26. veljače 2016.),

               Plan (2014. – 2017.) donesen na Četvrtom sastanku na vrhu Afrike i EU-a (Bruxelles, 2. i 3. travnja 2014.),

               Zajednička izjava poduzeća na „Petom poslovnom forumu EU-a i Afrike” (Bruxelles, 1. travnja 2014.),

               Zajedničko stajalište doneseno na Ministarskoj konferenciji o prometu EU-a za Sredozemlje (Bruxelles, 14. studenoga 2013.),

               Zajednička komunikacija Europskom vijeću, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 8. ožujka 2011. „Partnerstvo za demokraciju i zajednički prosperitet s južnim Sredozemljem” [COM(2011) 200 final],

               Komunikacija Komisije „Akcijski plan za primjene globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS)” COM(2010)308 final, od 14. lipnja 2010.,

               Zaključci sa sastanka na visokoj razini na temu „svemir za afričke građane”, koji je organiziran u okviru belgijskog predsjedanja EU-om, 16. rujna 2010.,

               Rezolucija 7. Vijeća za svemir: „Globalni izazovi: kako u potpunosti iskoristiti europske svemirske sustave” – Bruxelles, 25. studenoga 2010.,

               Akcijski plan 2011. – 2013. za provođenje strateškog partnerstva Afrike i EU-a, donesen na trećem sastanku na vrhu Afrike i EU-a (Tripoli, 29. i 30. studenoga 2010.),

               Zajednička izjava poduzeća na „Četvrtom poslovnom forumu EU-a i Afrike” (Tripoli, 26. i 28. studenoga 2010.),

               Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 24. lipnja 2009. – „Partnerstvo Europske unije i Afrike – povezivanje Afrike i Europe: prema jačanju suradnje u području prometa” COM(2009)301 final, od 24. lipnja 2009.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova prijedloga članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u vezi s člankom 218. stavkom 5.

               •Supsidijarnost

                  Načelo supsidijarnosti u predmetnom slučaju nije primjenjivo jer europski sustav satelitske navigacije pripada Europskoj uniji.

               •Proporcionalnost

                  Odredbe Sporazuma odgovaraju navedenom cilju – omogućiti ASECNA-i da razvije vlastiti sustav satelitskog proširivanja na temelju europskog programa za satelitsku navigaciju EGNOS. Također uzimaju u obzir zabrinutost Europske unije u pogledu izvoza svojeg znanja u području satelitske navigacije na afrički kontinent.

               •Odabir instrumenta

                  Provođenje obvezujućeg okvira za suradnju postiže se sklapanjem međunarodnog sporazuma. Člankom 29. Uredbe (EU) br. 1285/2013 izričito se predviđa mogućnost sklapanja sporazuma s međunarodnim organizacijama u kontekstu programa Galileo i EGNOS.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA

               Komisija je redovito, u usmenom ili pismenom obliku, izvješćivala o napretku pregovora u posebnom odboru koji je imenovalo Vijeće. Uz to, države članice Europske unije bile su informirane o tome kako se odvijaju rasprave i omogućeno im je sudjelovanje na sastancima tijekom pregovora. Na kraju, radna je skupina Vijeća „Promet – intermodalna pitanja i mreže” prije zaključivanja pregovora formulirala preliminarne komentare o nacrtu sporazuma i ti su komentari uzeti u obzir u konačnom prijedlogu.

               Kad je riječ o uslugama satelitske navigacije temeljenih na EGNOS-u koje se upotrebljavaju u Africi, provedena je socioekonomska i tehnička analiza. Rezultati te analize više su puta predstavljeni i o njima se raspravljalo s afričkim zemljama dionicima na seminarima, radionicama i međunarodnim forumima, kao što je Regionalna skupina afričko-indijsko-oceanske regije za planiranje i provedbu (APIRG) u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO).

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Predviđeni sporazum nema nikakav utjecaj na proračun za europske programe satelitske navigacije utvrđen Uredbom (EU) br. 1285/2013.

               Troškovi uspostave i korištenja infrastrukturom predviđene sporazumom, a koja pripada ASECNA-i, podmirit će iz proračuna ASECNA-e, iz doprinosa u obliku zajmova ili donacija zemalja Europske unije i međunarodnih financijskih institucija (Europske investicijske banke, Afričke razvojne banke itd.), a u njihovu podmirivanju sudjelovat će i države članice ASECNA-e.

               5.OSTALI ELEMENTI

                  Sporazumom se predviđa institucija mješovitog odbora za upravljanje njime i za njegovu dobru primjenu. Osim toga, u slučaju spora između dviju stranaka Sporazuma moguće je pokrenuti i arbitražni postupak.

               2016/0271 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o odobravanju potpisivanja, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 25. rujna 2014. ovlastilo Komisiju za pregovaranje, u ime Unije, o međunarodnom sporazumu s Agencijom za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (dalje u tekstu: „ASECNA”) kojim se utvrđuju uvjeti pružanja usluge satelitskog proširivanja (SBAS) u Africi na temelju europskog programa za satelitsku navigaciju EGNOS.

               (2)Nakon tih pregovora Sporazum o suradnji Europske unije i ASECNA-e u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva parafiran je 12. svibnja 2016.

               (3)Sporazum bi trebalo potpisati,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije, s jedne strane, i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA), s druge strane, u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva.

               Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Glavno tajništvo Vijeća za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Sporazuma izdaje ispravu sa svim potrebnim ovlastima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        ASECNA je međunarodna organizacija sa sjedištem u Dakaru, u Senegalu, a cilj joj je osigurati sigurnost zračne plovidbe u svojih 18 država članica: Beninu, Burkini Faso, Kamerunu, Srednjoafričkoj Republici, Čadu, Komorima, Kongu, Côte d’Ivoire, Gabonu, Gvineji Bisau, Ekvatorskoj Gvineji, Madagaskaru, Maliju, Mauritaniji, Nigeru, Senegalu, Togu i Francuskoj.

                     (2)
                  Na temelju analize troškova i koristi ocijenjeno je da socioekonomske prednosti za cijeli afrički kontinent iznose više od 4,8 milijardi eura, ne računajući prednosti u pogledu gospodarskog razvoja i regionalne integracije, koje nije bilo moguće kvantificirati.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.9.2016.
            COM(2016) 574 final
            PRILOG
            NACRT SPORAZUMA O SURADNJIEuropske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva

            ODLUCI VIJEĆA
            o odobravanju potpisivanja, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva

               EUROPSKA UNIJA, s jedne strane,

               i

               AGENCIJA ZA SIGURNOST ZRAČNE PLOVIDBE U AFRICI I MADAGASKARU, dalje u tekstu: „ASECNA”, s druge strane,

               dalje u tekstu: „stranke”

               UZIMAJUĆI U OBZIR sve veći razvoj aplikacija globalnih navigacijskih satelitskih sustava u Europskoj uniji, Africi i drugim dijelovima svijeta, posebno u sektoru civilnog zrakoplovstva,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da je ASECNA prvenstveno zadužena za pružanje usluga zračne plovidbe u zračnim prostorima koji su joj povjereni, za organizaciju tih prostora, za objavljivanje aeronautičkih informacija, za planiranje i prijenos informacija u području aeronautičke meteorologije,

               IMAJUĆI U VIDU važnost programa satelitske navigacije Europske unije Galilea i EGNOS-a posebno osmišljenih za civilnu upotrebu, koristi povezane s njihovim provođenjem i interes ASECNA-e za satelitsku navigaciju,

               IMAJUĆI U VIDU da se putem sustava EGNOS – regionalne infrastrukture usmjerene na Europu kojom se kontroliraju i ispravljaju otvoreni signali koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi te se posebno omogućavaju veća preciznost i funkcija ispravnosti – pružaju usluge posebno prilagođene potrebama civilnog zrakoplovstva,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da bi se usluge koje se temelje na tehnologiji sustava EGNOS mogle tehnički proširiti na cijeli afrički kontinent tako što bi, s jedne strane, postojale sinergije između zemaljskih infrastruktura stavljenih pod nadležnost stranaka, a s druge bi se strane transponderi sustava EGNOS instalirali na satelite u geostacionarnoj orbiti iznad Afrike,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Rezoluciju Vijeća Europske unije za svemir pod naslovom „Globalni izazovi: kako u potpunosti iskoristiti europske svemirske sustave”, donesenu 25. studenoga 2010., kojom se Europsku komisiju poziva na suradnju s Komisijom Afričke unije u cilju poboljšanja dostupnih sredstava i utvrđivanja načina na koje bi se infrastruktura slična onoj programa EGNOS mogla uvesti u Africi,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Komunikaciju Europske komisije od 26. travnja 2007. o europskoj svemirskoj politici, kojom se posebna važnost pridaje suradnji Europe i Afrike u području svemira, te Komunikaciju Komisije od 4. travnja 2011. pod naslovom „Ususret svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima”, u kojoj se ističe spremnost Europske unije da svoje stručno znanje i infrastrukturu stavi na raspolaganje Africi te da poboljša suradnju s tim kontinentom,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Rezoluciju Odbora ministara ASECNA-e br. 2005 CM 44-11 od 7. srpnja 2005. o provedbi navigacijskih satelitskih sustava (GNSS) u ASECNA-i, kojom se posebno traži potpora europskih tijela za uvođenje EGNOS-a, odnosno Galilea za operativne potrebe Agencije,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Rezoluciju Upravnog odbora ASECNA-e br. 2011 CA 120-18 od 7. srpnja 2011. o učinkovitom sudjelovanju Agencije u uvođenju EGNOS-a/Galilea u afričko-indijsko-oceanskoj regiji, kojom se glavni direktor posebno ovlašćuje da u tu svrhu djeluje u odgovarajućim europskim institucijama,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da je u okviru provedbe te rezolucije ASECNA razvila program SBAS-ASECNA kako bi u svojem području nadležnosti Agencije pružala usluge SBAS temeljene na tehnologiji sustava EGNOS,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da je dugoročna suradnja Europske unije i ASECNA-e u području satelitske navigacije dio općeg strateškog partnerstva između Europske unije i Afrike, budući da se planom donesenim na četvrtom sastanku na vrhu EU-a i Afrike održanom u Bruxellesu 2. i 3. travnja 2014. u cilju definiranja suradnje između tih dvaju kontinenata u razdoblju 2014. – 2017. predviđa dodjeljivanje održivih i dostatnih ljudskih i financijskih resursa za postavljanje infrastruktura za satelitsku navigaciju koje se temelje na EGNOS-u te provođenje sustava upravljanja i financiranja za troškove ulaganja i operativne troškove EGNOS-a u Africi za uključene stranke,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da, tijekom primjene tog strateškog partnerstva između Afrike i Europske unije, ASECNA i Europska unija već sudjeluju u okviru programa potpore sektoru zračnog prometa i satelitskim uslugama u Africi, koji se financira iz 10. Europskog fonda za razvoj, i panafričkog programa potpore EGNOS-u u Africi, koji se financira iz instrumenta za razvojnu suradnju, posebno za uspostavljanje zajedničkog ureda za upravljanje programom (JPO) EGNOS-Afrika,

               UZIMAJUĆI U OBZIR zajednički interes za dugoročnu suradnju Europske unije i ASECNA-e u području razvoja satelitske navigacije u korist civilnog zrakoplovstva te želeći formalno uspostaviti takvu suradnju,

               UZIMAJUĆI U OBZIR potrebu osiguravanja visoke razine zaštite usluga satelitske navigacije na državnim područjima stranaka,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da je Europska unija osnovala vlastite agencije za potporu u određenim područjima, posebno Agenciju za europski GNSS-a za europske programe satelitske navigacije za civilno zrakoplovstvo, te da je uporaba sustava EGNOS u razdoblju 2014. – 2021. predmet sporazuma o delegiranju između Europske unije i Agencije za europski GNSS,

               IMAJUĆI U VIDU da je Uredbom (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju(1) utvrđeno da Europska unija posjeduje svu materijalnu i nematerijalnu imovinu stvorenu ili razvijenu u okviru programa Galileo i EGNOS, da može sklopiti sporazume s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u kontekstu tih programa te da se troškovi eventualnog proširenja pokrivenosti sustava EGONOS izvan Europe neće financirati iz proračunskih sredstava dodijeljenih tom Uredbom,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o osnivanju Agencije za europski GNSS(2),

               IMAJUĆI U VIDU interes za koordinaciju pristupa standardizaciji i certificiranju te svim pitanjima koja se odnose na navigacijske satelitske sustave i usluge u međunarodnim tijelima za standardizaciju i certificiranje, posebno u cilju promicanja proširene i nove upotrebe usluga Galileo, EGNOS i SBAS-ASECNA kao svjetskog standarda navigacije i određivanja vremena u sektoru civilnog zrakoplovstva,

               SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:

               DIO I.

               OPĆE ODREDBE

               Članak 1.

               Ciljevi

               1. Ciljevi su ovog Sporazuma razvoj satelitske navigacije i pružanje povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva omogućavanjem da se ASECNA koristi europskim programima satelitske navigacije.

               Ovim se Sporazumom nastoje promicati usluge utemeljene na tim europskim programima satelitske navigacije na afričkom kontinentu.

               2. Ovim su sporazumom utvrđeni način i uvjeti suradnje stranaka radi postizanja ciljeva iz prvog stavka.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ovog Sporazuma:

               1.
                     „GNSS” ili „globalni navigacijski satelitski sustav” znači infrastruktura koja se sastoji od konstelacije

                  satelita

                i mreže zemaljskih centara i stanica te koja emitiranjem radiofrekvencijskih signala omogućava da se na cijelom planetu korisnicima koji imaju odgovarajući prijamnik pruža usluga vrlo preciznog mjerenja vremena i geolociranja;

               2.
                     „europski navigacijski satelitski sustavi” znači globalni navigacijski satelitski sustav proizašao iz programa Galileo i sustava EGNOS te je vlasništvo Europske unije;

               3.
                     „područje nadležnosti ASECNA-e” znači zemljopisno područje na kojem ASECNA pruža usluge zračne plovidbe, bilo da se radi o zračnom prostoru njezinih država članica ili ne;

               4.
                     „EGNOS”, pokrata za „European Geostationary Navigation Overlay Service” (Europska služba za geostacionarnu navigaciju), znači regionalna infrastruktura za sustav satelitske navigacije koja kontrolira i ispravlja otvorene signale koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi, prvenstveno GPS i Galileo, čime se korisnicima tih globalnih sustava omogućava dobivanje boljih performansi u pogledu preciznosti i cjelovitosti. EGNOS obuhvaća zemaljske stanice i više transpondera instaliranih na geostacionarnim satelitima. Zemaljske stanice obuhvaćaju inženjerski centar, centar za nadzor misije, postaje RIMS, postaje NLES, servisni centar i server EDAS. Na regionalnoj razini EGNOS prvenstveno pokriva područja država članica Europske unije koja su geografski smještena u Europi;

               5.
                     „SBAS-ASECNA” znači ASECNA-in navigacijski satelitski sustav koji kontrolira i ispravlja otvorene signale koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi, prvenstveno GPS i Galileo, čime se korisnicima tih globalnih sustava omogućava dobivanje boljih performansi, posebno u pogledu preciznosti i cjelovitosti. SBAS-ASECNA vlasništvo je ASECNA-e. Sastoji se od zemaljske infrastrukture i više transpondera instaliranih na geostacionarnim satelitima. Zemaljska infrastruktura obuhvaćat će posebno postaje RIMS, jedan ili više centara za nadzor misije te postaje NLES. SBAS-ASECNA prvenstveno pokriva područje nadležnosti ASECNA-e. Sustav SBAS-ASECNA obuhvaća početnu verziju sustava, kao i sva njegova kasnija unapređenja, uključujući dvostruku frekvenciju i višestruke konstelacije. Uvođenje sustava obuhvaća posebno faze definiranja i osmišljavanja, razvoja i postavljanja te homologacije i certificiranja. Nakon toga slijedi faza uporabe;

               6.
                     „područje pokrivenosti EGNOS-om” ili „područje pokrivenosti SBAS-ASECNA-om” znači područje na kojem je moguće primiti signale koje emitira predmetni sustav (primjerice praćenje geostacionarnih satelita);

               7.
                     „područje usluge SBAS-ASECNA-e” znači područje unutar područja pokrivenosti SBAS-ASECNA-om u kojem sustav SBAS-ASECNA pruža uslugu usklađenu sa zahtjevima koje je utvrdila ASECNA i koji su određeni u vezi sa standardima i preporučenim praksama (SARP) ICAO-a te preuzima odobrene odgovarajuće operacije;

               8.
                     „područje EGNOS-ove usluge SOL” znači područje unutar područja pokrivenosti EGNOS-om u kojem sustav EGNOS pruža uslugu usklađenu sa standardima i preporučenim praksama (SARP) ICAO-a te preuzima odobrene odgovarajuće operacije;

               9.
                     „postaje RIMS” znači postaje koje pripadaju sustavu EGNOS ili SBAS-ASECNA i prikupljaju podatke o geolociranju u stvarnom vremenu, a ti su podaci dobiveni na temelju signala koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi;

               10.
                      „postaje NLES” znači postaje koje pripadaju sustavu SBAS-ASECNA i koje prema transponderima instaliranima na geostacionarne satelite šalju ispravljene podatke koji omogućavaju da prijamnici u području pokrivenosti jednim ili drugim sustavom unesu izmjene prilagođene svojoj geolokaciji;

               11.
                      „Galileo” znači civilni autonomni europski globalni navigacijski satelitski sustav i sustav za određivanje vremena koji je pod civilnim nadzorom i namijenjen pružanju usluga GNSS-a te koji su osmislili i razvili Europska unija, Europska svemirska agencija i njihove države članice. Uporaba programa Galileo može se prenijeti na privatni subjekt. Galileo je namijenjen za pružanje otvorenih, komercijalnih i reguliranih javnih usluga te usluga traganja i spašavanja, a cilj je i pridonijeti uslugama kontrole cjelovitosti namijenjenima korisnicima aplikacija za zaštitu života;

               12.
                      „interoperabilnost” znači mogućnost zajedničke uporabe dvaju ili više navigacijskih satelitskih sustava i usluga koje oni pružaju kako bi se korisnicima pružile bolje mogućnosti od onih koje bi se mogle postići uporabom samo jednog sustava;

               13.
                      „intelektualno vlasništvo” ima značenje iz članka 2. točke viii. Konvencije o osnivanju Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, potpisane u Stockholmu 14. srpnja 1967.;

               14.
                      „klasificirane informacije” znači informacije u bilo kojem obliku, koje zahtijevaju zaštitu od neovlaštenog otkrivanja koje bi moglo u različitim stupnjevima nanijeti štetu osnovnim interesima, uključujući nacionalnu sigurnost stranaka ili pojedinih država članica. Tajnost informacija označava se klasifikacijskom oznakom. Takve informacije stranke klasificiraju u skladu s mjerodavnim zakonima i propisima te se moraju zaštititi od gubitka tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti.

               Članak 3.

               Načela suradnje

               Stranke primjenjuju sljedeća načela na aktivnosti suradnje obuhvaćene ovim Sporazumom:

               1. uzajamna korist koja se temelji na ukupnoj ravnoteži prava i obveza, uključujući doprinose i pristup svim uslugama;

               2. uzajamne mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima suradnje u okviru programa satelitske navigacije Europske unije i ASECNA-e;

               3. pravovremena razmjena svih korisnih informacija za provedbu ovog Sporazuma;

               4. odgovarajuća i učinkovita zaštita prava intelektualnog vlasništva.

               Članak 4.

               Agencije Europske unije

               Europska unija može Agenciji za europski GNSS ili Europskoj agenciji za sigurnost zračnog prometa povjeriti izvršavanje svih ili dijela zadaća koje proizlaze iz ovog Sporazuma. U tom slučaju ona je i dalje odgovorna ASECNA-i za primjereno i potpuno izvršenje obveza proizašlih iz ovog Sporazuma.

               Članak 5.

               Odnosi s trećim osobama

               Europska unija olakšava i podržava sve inicijative za suradnju ili partnerstvo između ASECNA-e i drugih subjekata uključenih u europske programe satelitske navigacije Galileo i EGNOS, posebno Europske svemirske agencije, koje bi mogle omogućiti da ASECNA razvija i pruža usluge satelitske navigacije utemeljene na ta dva programa.

               DIO II.

               ODREDBE O SURADNJI

               Članak 6.

               Aktivnosti suradnje

               1. Aktivnosti suradnje iz ovog Sporazuma prvenstveno obuhvaćaju one čiji je cilj uvođenje i uporaba sustava SBAS-ASECNA, utemeljenog na tehnologiji sustava EGNOS. Obuhvaćaju i upotrebu sustava proizašlog iz programa Galileo, radiofrekvencijskog spektra, standarda, certificiranja i međunarodnih organizacija, sigurnosti, istraživanja i razvoja, ljudskih resursa, komunikacije te podizanje svijesti, razmjenu osoblja i promicanje usluga satelitske navigacije u Africi.

               Stranke mogu izmijeniti taj popis aktivnosti u skladu s člankom 33. ovog Sporazuma.

               2. Ovaj Sporazum ne utječe na institucijsku autonomiju Europske unije pri uređenju europskih programa satelitske navigacije ni na strukturu koju je Europska unija utvrdila za izvođenje tih programa. Sporazum ne utječe ni na regulatorne mjere kojima se provode obveze neširenja, nadzor izvoza i nadzor nematerijalnih prijenosa tehnologije. Ne utječe ni na mjere nacionalne sigurnosti.

               3. Ovaj Sporazum ne utječe ni na institucijsku autonomiju ASECNA-e.

               4. Podložno njihovim primjenjivim propisima, stranke, u mjeri u kojoj je to moguće, omogućavaju aktivnosti suradnje koje se provode na temelju ovog Sporazuma.

               PODDIO I.

               Članak 7.

               Uvođenje i uporaba sustava SBAS-ASECNA

               1. Europska unija pomaže ASECNA-i u uvođenju i uporabi sustava SBAS-ASECNA. Uz posebne odredbe iz članaka 8. – 16. u nastavku, općenito olakšava uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA, posebno tako što ASECNA-i besplatno na raspolaganje stavlja sve korisne informacije, savjetuje ASECNA-u o upravljanju programom i o tehničkim i organizacijskim pitanjima te pridonosi ocjenjivanju i praćenju programa SBAS-ASECNA.

               2. Kad se uspostavljaju međuveze sustava EGNOS i SBAS-ASECNA, svaka je stranka odgovorna za izmjene svojeg sustava te snosi povezane troškove ulaganja i provedbe. Drugoj stranci pruža potrebne informacije i surađuje u izmjenama sustava koji pripada toj drugoj stranci. Uvodi se postupak utvrđivanja i praćenja performansi kojim se definiraju obveze svake stranke.

               Članak 8.

               Definicija i osmišljavanje sustava SBAS-ASECNA

               Europska unija pomaže ASECNA-i pri definiranju i osmišljavanju sustava SBAS-ASECNA, posebno u pogledu arhitekture sustava, lokacija za postavljanje zemaljske infrastrukture i operativnog koncepta. Studijama provedenima u tu svrhu detaljno će se utvrditi međuveze sustava SBAS-ASECNA i EGNOS.

               Članak 9.

               Razvoj i postavljanje postaja RIMS

               Europska unija pomaže ASECNA-i pri razvoju i postavljanju postaja RIMS sustava SBAS-ASECNA, posebno u pogledu opreme, postupaka korištenja, kvalifikacije operatera i vrednovanja lokacija za postavljanje zemaljske infrastrukture, među ostalim uvođenjem provjere zahtjeva sigurnosti.

               Da bi se optimizirale performanse i područja usluga sustava EGNOS i SBAS-ASECNA, stranke koordiniraju postavljanje svojih postaja RIMS, posebno onih smještenih u zajedničkim rubnim područjima dvaju sustava, tako da te postaje budu ravnomjerno podijeljene i da mogu funkcionirati u sinergiji zahvaljujući razmjeni podataka koje proizvode te postaje RIMS, uz poštovanje zahtjeva sigurnosti i zaštite predviđenih propisima primjenjivima na svaku stranku.

               Članak 10.

               Razvoj i postavljanje centara za nadzor

               Europska unija pomaže ASECNA-i pri razvoju i postavljanju centara za nadzor sustava SBAS-ASECNA, posebno u pogledu opreme, postupaka korištenja, kvalifikacije operatera i vrednovanja lokacija za postavljanje zemaljske infrastrukture, među ostalim uvođenjem provjere zahtjeva sigurnosti.

               Članak 11.

               Razvoj i postavljanje postaja NLES i transpondera

               Europska unija pomaže ASECNA-i pri razvoju i uvođenju usluga širenja podataka koji se temelje na transponderima sustava SBAS-ASECNA instaliranima na geostacionarnim satelitima i na zemaljskim postajama za prijenos povezanih podataka. Također pomaže ASECNA-i u postupcima i aktivnostima potrebnima za dobivanje kodova PRN neophodnih za korištenje sustavom SBAS-ASECNA jer bez tih kodova korištenje nije moguće.

               Članak 12.

               Homologacija i certificiranje sustava SBAS-ASECNA

               Na njezin zahtjev, Europska unija pomaže ASECNA-i pri:

               – certificiranju sustava SBAS-ASECNA,

               – homologaciji sigurnosti sustava SBAS-ASECNA, uključujući lokacije za postavljanje zemaljske infrastrukture,

               – certificiranju usluga sustava SBAS-ASECNA.

               Na njezin zahtjev, Europska unija može ASECNA-i pomoći i u razvoju metodologije i postupaka za:

               – odobrenje postupaka, povezanih sa sustavom SBAS-ASECNA, za polijetanje, let i slijetanje zrakoplova, prije objave u Zborniku zrakoplovnih informacija,

               – certificiranje opreme u zrakoplovima namijenjene za primanje i obradu signala satelitske navigacije te akreditiranje operatera i posada zrakoplova.

               Članak 13.

               Korištenje sustavom SBAS-ASECNA

               1. Europska unija pomaže ASECNA-i u korištenju sustavom SBAS-ASECNA.

               U pogledu priprema za početak korištenja, posebno pomaže ASECNA-i u:

               – provođenju plana upravljanja pružanjem usluga,

               – prilagodbi operativnih postupaka i dokumentacije za osposobljavanje za sustav EGNOS sustavu SBAS-ASECNA,

               – provedbi integriranog sustava upravljanja usmjerenog na pružanje usluga obuhvaćajući posebno upravljanje kvalitetom, sigurnošću, zaštitom i okolišem,

               – analizi i provedbi planova podizvođenja,

               – osposobljavaju operatera,

               – deklaraciji usluga.

               Europska unija ASECNA-i pomaže i u rješavanju problema korištenja do kojih dođe nakon deklaracije usluga, posebno stavljanjem na raspolaganje postupaka i alata za analizu performansi, pružanjem potpore za osposobljavanje te prisutnošću osoblja na lokacijama u početnom razdoblju.

               Europska unija ASECNA-i pruža i potporu pri uvođenju unapređenja sustava tijekom korištenja.

               2. Stranke jedna drugoj pružaju potporu u poticanju korisnika da prihvate usluge koje pružaju sustavi EGNOS i SBAS-ASECNA te u omogućivanju odgovarajućeg razvoja tržišta.

               Članak 14.

               Područja usluge

               Stranke se usuglašuju o definiciji područja EGNOS-ove usluge SOL i područja usluge SBAS-ASECNA-e kako bi se izbjegle bilo kakve poteškoće u korištenju, posebno u pogledu interoperabilnosti i nadležnosti. Stranke u vezi s tim nastoje pronaći zajednička rješenja.

               Ako područje EGNOS-ove usluge SOL obuhvaća dio područja nadležnosti ASECNA-e ili ako područje usluge SBAS-ASECNA-e obuhvaća dio područja država članica Europske nije, provodi se postupak utvrđivanja i praćenja performansi kojim se određuju obveze svake stranke.

               Ako područje EGNOS-ove usluge SOL i područje usluge SBAS-ASECNA-e obuhvaća područje izvan država članica Europske unije i područja nadležnosti ASECNA-e ili se preklapa s nekim sustavom osim EGNOS-a i SBAS-ASECNA-e, stranke jedna drugu izvješćuju i koordiniraju svoje aktivnosti pri nadležnim tijelima područja u pitanju kako bi se za nastale probleme osiguralo pronalaženje zajedničkih rješenja, posebno u pogledu interoperabilnosti i nadležnosti.

               Članak 15.

               Javna nabava

               1. Na njezin zahtjev, Europska unija pomaže ASECNA-i u izradi dokumenata za javni natječaj i analizi ponuda tijekom dodjeljivanja ugovora povezanih s uvođenjem i uporabom sustava SBAS-ASECNA.

               2. Ne dovodeći u pitanje članak XXIII. Sporazuma o javnoj nabavi, sklopljen u okviru Svjetske trgovačke organizacije (članak III. revidiranog Sporazuma), javna tijela i poduzeća iz država članica Europske unije imaju pravo sudjelovati u javnim natječajima povezanima s uvođenjem i uporabom sustava SBAS-ASECNA, osim ako postoji sukob interesa.

               3. Nabave povezane s uvođenjem i uporabom sustava EGNOS i SBAS-ASECNA mogu biti predmet zajedničkih javnih natječaja Europske unije i ASECNA-e ovisno o interesu svake stranke, posebno u pogledu zemaljskih postaja i transpondera.

               Članak 16.

               Prava intelektualnog vlasništva

               1. Svaka stranka drugoj stranci besplatno na raspolaganje stavlja sva prava intelektualnog vlasništva nad radom ili izumima čija je vlasnica i koji su korisni za uvođenje i uporabu sustava EGNOS i SBAS-ASECNA. Ovaj je Sporazum jednakovrijedan dozvoli za korištenje tim pravima.

               Ako jedna od stranaka stvori ili uvede nova prava intelektualnog vlasništva utemeljena na pravima intelektualnog vlasništva koja joj je druga stranka stavila na raspolaganje, potonja dobiva vlasništvo nad tako stvorenim ili uvedenim novim pravima intelektualnog vlasništva te stranci koja ih je stvorila ili uvela besplatno daje dozvolu za korištenje tim novim pravima. Međutim, stranka koja ima vlasništvo nad tim novim pravima dozvolu za njihovo korištenje može dati trećim osobama samo uz izričitu suglasnost druge stranke.

               Uvjeti za korištenje dozvolom iz prve i druge alineje navedeni su u stavcima 2. i 3.

               2. Ne dovodeći u pitanje odredbe iz druge alineje prvog stavka, dozvola za korištenje iz prvog stavka osobna je, neisključiva i neprenosiva. Ovisno o slučaju, ona obuhvaća pravo na korištenje, omogućivanje korištenja, izmjenu, umnožavanje i proizvodnju s jedinim ciljem uvođenja i uporabe sustava EGNOS i SBAS-ASECNA.

               Jedna stranka može stavljati na raspolaganje trećim osobama i na bilo koji način stavljati na tržište prava intelektualnog vlasništva koja joj je druga stranka stavila na raspolaganje sukladno prvom stavku samo uz izričitu suglasnost te druge stranke, osim ako se to stavljanje na raspolaganje trećim osobama vrši kao dio javne nabave ili dodjele ugovora jedne ili druge stranke radi uvođenja i uporabe sustava EGNOS, sustava proizašlog iz programa Galileo i sustava SBAS-ASECNA.

               3. Svaka stranka redovito ažurira registar prava intelektualnog vlasništva koja stavlja na raspolaganje drugoj stranci sukladno prvom stavku. Drugoj stranci dostavlja presliku tog registra. Za svako pravo intelektualnog vlasništva koje je stavljeno na raspolaganje, u registru je navedeno sljedeće:

                  – predmet prava, npr. izum, softver, baza podataka itd.,

                  – vrsta prava, npr. pravo autora, patent itd.,

                  – ustupljeno pravo korištenja, npr. pravo umnožavanja, prilagodbe, proizvodnje itd.,

                  – područje za koje se pravo stavlja na raspolaganje,

                  – trajanje stavljanja na raspolaganje.

               4. Svaka stranka koja drugoj stranci odobri korištenje pravom sukladno prvom stavku može to pravo oduzeti ako utvrdi da je došlo do nepoštovanja uvjeta korištenja navedenih u stavcima 2. i 3.

               5. Stranke odobravaju i osiguravaju odgovarajuću i djelotvornu zaštitu prava intelektualnog vlasništva u područjima i sektorima važnima za uvođenje i uporabu sustava EGNOS i SBAS-ASECNA, u skladu s najvišim međunarodnim standardima utvrđenima Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije, uključujući učinkovita sredstva za provedbu takvih standarda.

               PODDIO II.

               Ostale aktivnosti

               Članak 17.

               Galileo

               1. Stranke sudjeluju u promicanju i upotrebi sustava proizašlog iz programa Galileo na afričkom kontinentu, konkretno u razvoju aplikacija i upotrebi usluga koje se temelje na tom sustavu, posebno u područjima određivanja vremena, navigacije, nadzora i potrage i spašavanja te u isticanju koristi aplikacija i usluga koje se temelje na tom sustavu.

               2. ASECNA se suzdržava od svake radnje ili inicijative koja bi mogla negativno utjecati na interese Europske unije u pogledu prava intelektualnog vlasništva povezanih s programom Galileo.

               Članak 18.

               Radiofrekvencijski spektar

               1. Stranke surađuju i međusobno si pomažu u pogledu radiofrekvencijskog spektra kojim upravlja Međunarodna telekomunikacijska unija (dalje u tekstu: „ITU”), posebno za zaštitu frekvencijskih pojaseva povezanih s uslugama satelitske navigacije i zrakoplovne komunikacije.

               2. Stranke razmjenjuju informacije i međusobno si pomažu u pogledu dijeljenja i dodjeljivanja frekvencija koje vrši ITU. Potiču i štite dodjelu frekvencija za sustave EGNOS i SBAS-ASECNA te za sustav proizašao iz programa Galileo kako bi se osigurala dostupnost usluga koje ti sustavi nude u Europskoj uniji i Africi.

               3. Kako bi se radiofrekvencijski spektar namijenjen za navigaciju zaštitio od raznih ometanja, primjerice elektroničkog, bilo da je namjerno ili ne, i „maskiranja”, stranke nastoje utvrditi izvore ometanja i pronaći obostrano prihvatljiva rješenja.

               4. Ništa se u ovom Sporazumu ne tumači kao odstupanje od mjerodavnih odredaba ITU-a, posebno onih koje se odnose na ITU-ov radijski pravilnik.

               Članak 19.

               Standardi, certificiranje i međunarodne organizacije

               1. Stranke nastoje donijeti zajednički pristup standardizaciji i svim pitanjima povezanima s navigacijskim satelitskim sustavima kojima upravljaju međunarodne organizacije ili udruge, posebno Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, Radiotehnički odbor za zrakoplovstvo i Europska organizacija za opremu za civilno zrakoplovstvo (EUROCAE), te udruge ili grupacije aktivne u području standardizacije.

               2. Stranke zajednički podržavaju razvoj standarda satelitske navigacije u međunarodnim organizacijama, posebno standarda i preporučenih praksa (SARP) ICAO-a i specifikacija minimalnih operativnih performansi (MOPS) RTCA-e i EUROCAE-a. Zajednički nastoje postići da te međunarodne organizacije prepoznaju standarde Galilea, EGNOS-a i SBAS-ASECNA-e te odlučuju promicati njihovu primjenu u cijelom svijetu inzistirajući na interoperabilnosti s drugim navigacijskim satelitskim sustavima.

               Članak 20.

               Sigurnost

               U cilju zaštite europskih navigacijskih satelitskih sustava i sustava SBAS-ASECNA od prijetnji i zlonamjernih radnji kao što su namjerno ometanje i „maskiranje”, stranke poduzimaju sve izvedive korake, posebno u pogledu nadzora i neširenja tehnologija, kako bi osigurale kontinuitet, sigurnost i zaštitu usluga satelitske navigacije i pripadajuće infrastrukture te pripadajuće ključne infrastrukture i imovine, ne dovodeći u pitanje članak 6. stavak 2.

               Članak 21.

               Istraživanje i razvoj

               Stranke nastoje provoditi zajedničke aktivnosti istraživanja i razvoja satelitske navigacije, posebno u cilju razvoja i planiranja budućih tehničkih unapređenja navigacijskih satelitskih sustava.

               Svaka stranka omogućava sudjelovanje druge stranke u svojim programima istraživanja i razvoja.

               Europska unija olakšava pristup ASECNA-e fondovima svojih okvirnih programa istraživanja i razvoja.

               Članak 22.

               Ljudski resursi

               Europska unija na temelju vlastitog iskustva ASECNA-i pruža sve korisne informacije za upravljanje ljudskim resursima potrebnima za provedbu programa SBAS-ASECNA.

               Europska unija pomaže ASECNA-i u razvoju radnih mjesta i vještina potrebnih za uvođenje i korištenje sustava SBAS-ASECNA.

               Europska unija olakšava sve inicijative za suradnju i partnerstvo između ASECNA-e i subjekata uključenih u jačanje kapaciteta u područjima povezanima s europskim programima satelitske navigacije. Olakšava i pristup ASECNA-e fondovima svojih europskih programa osposobljavanja.

               Zajedničke aktivnosti osposobljavanja mogu se provoditi kao odgovor na potrebu uvođenja i uporabe sustava EGNOS, SBAS-ASECNA i onog proizašlog iz programa Galileo te pripreme njihovih budućih tehničkih unapređenja.

               Članak 23.

               Komunikacija i podizanje svijesti

               Stranke nastoje provoditi zajedničke aktivnosti komunikacije i promocije svojih programa satelitske navigacije.

               Europska unija pomaže ASECNA-i u utvrđivanju i provedbi strategija komunikacije usmjerenih na subjekte uključene u uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA te na širu javnost.

               Članak 24.

               Razmjena osoblja

               Stranke vrše razmjene osoblja u okviru aktivnosti suradnje predviđenih u ovom Sporazumu.

               Članak 25.

               Promicanje satelitske navigacije na afričkom kontinentu

               Stranke si međusobno pomažu u promociji satelitske navigacije na afričkom kontinentu i savjetuju se kad god je potrebno postići dogovor o zajedničkom djelovanju u tom području. Posebno podržavaju inicijative kojima bi se moglo omogućiti da korisnici prihvate satelitsku navigaciju te razvijanje tržišta povezanih s tom tehnologijom.

                DIO III.

               FINANCIJSKE ODREDBE

               Članak 26.

               Financiranje

               1. ASECNA financira uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA vlastitim sredstvima, pomoći ili subvencijama, posebno onima predviđenima u trećem stavku, zajmovima koje ugovara s financijskim institucijama, ili bilo kojim drugim načinom financiranja, podložno odredbama iz drugog stavka.

               2. Uvođenje i uporaba sustava SBAS-ASECNA ne mogu se ni u kojem slučaju financirati proračunskim sredstvima dodijeljenima za europske navigacijske satelitske sustave i obuhvaćenima poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.

               3. Za uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA Europska unija olakšava pristup ASECNA-e svojim fondovima namijenjenima za suradnju i razvoj kojima se ASECNA može koristiti, kako za tekuće programe, tako i za buduće. Tekući su programi panafrički program iz članka 9. i Priloga III. Uredbi (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020., te oni iz Uzajamnog fonda EU-a i Afrike za infrastrukture predviđene u Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 13. srpnja 2006. – Povezivanje Afrike: euroafričko partnerstvo u pogledu infrastruktura COM(2006) 376 final.

               DIO IV.

               ZAVRŠNE ODREDBE

               Članak 27.

               Pravna odgovornost

               1. Budući da ASECNA nema vlasništvo nad europskim navigacijskim satelitskim sustavima, nema nikakvu odgovornost povezanu s vlasništvom nad tim sustavima.

               Budući da Europska unija nema vlasništvo nad sustavom SBAS-ASECNA, nema nikakvu odgovornost povezanu s vlasništvom nad tim sustavom.

               2. Ni jedna od stranaka ne može se smatrati odgovornom za štetu koju druga stranka načini uporabom tehnologija iz ovog Sporazuma niti jamči njihovo dobro funkcioniranje.

               Članak 28.

               Razmjena klasificiranih informacija

               Stranke razmjenjuju klasificirane informacije samo ako o tome sklope sporazum. Nastoje uvesti sveobuhvatan i usklađen pravni okvir kojim bi se omogućilo sklapanje takvog sporazuma.

               Članak 29.

               Zajednički odbor

               1. Ovime se osniva Zajednički odbor pod nazivom „Odbor za GNSS EU-a i ASECNA-e”. On se sastoji od predstavnika stranaka i nadležan je za upravljanje i pravilnu primjenu ovog Sporazuma. U tu svrhu donosi odluke u slučajevima predviđenima ovim Sporazumom, a stranke izvršavaju te odluke u skladu sa svojim propisima. Zajednički odbor sporazumno donosi svoje odluke. Zajednički odbor daje i preporuke u pitanjima o kojima nije nadležan odlučivati.

               Zajednički odbor utvrđuje uvjete i odredbe koji nisu detaljno utvrđeni u ovom Sporazumu.

               2. Zajednički odbor donosi svoj poslovnik koji sadržava, među ostalim, odredbe o sazivanju sjednica, imenovanju predsjedatelja i njegovu mandatu te o kontaktu među strankama.

               3. Zajednički odbor sastaje se prema potrebi. Sazivanje sjednica može zatražiti Europska unija ili ASECNA. Zajednički odbor sastaje se u roku od petnaest dana od zahtjeva.

               4. Zajednički odbor može odlučiti osnovati radne skupine ili stručne skupine ako smatra da je to potrebno za ostvarivanje svojih zadaća.

               5. Zajednički odbor može odlučiti izmijeniti Prilog I.

               Članak 30.

               Savjetovanja

               1. Kako bi se osigurala primjerena provedba ovog Sporazuma, stranke redovito razmjenjuju informacije te se na zahtjev jedne od njih sastaju u okviru Zajedničkog odbora.

               2. Stranke se bez odlaganja savjetuju, na zahtjev jedne od njih, o svim pitanjima koja proizlaze iz tumačenja ili primjene ovog Sporazuma.

               3. Stranke se redovito informiraju i obostrano podižu svijest o upravljanju i razvoju svojih programa satelitske navigacije. Ako jedna stranka planira donijeti odluku koja bi mogla utjecati na najmanje jedan navigacijski satelitski sustav druge stranke, s potonjom se prije toga savjetuje kako bi mogla dati neobvezujuće mišljenje. Ako se to ne protivi zahtjevima povjerljivosti primjenjivima na stranke, svaka stranka prihvaća sudjelovanje predstavnika druge stranke kao promatrača u svojim radnim skupinama te upravnim tijelima i odborima.

               Članak 31.

               Zaštitne mjere

               1. Svaka stranka može, nakon savjetovanja u okviru Zajedničkog odbora, poduzeti odgovarajuće zaštitne mjere, uključujući obustavu jedne ili više aktivnosti suradnje, ako smatra da jednakovrijedna razina kontrole izvoza ili sigurnosti između stranaka više nije osigurana. Ako bi odlaganje bilo koje vrste moglo ugroziti dobro funkcioniranje europskih navigacijskih satelitskih sustava ili sustava SBAS-ASECNA, mogu se poduzeti privremene zaštitne mjere bez prethodnog savjetovanja, uz uvjet da se savjetovanje održi neposredno nakon njihova donošenja.

               2. Opseg i trajanje mjerâ iz stavka 1. ograničava se na ono što je nužno da bi se popravilo stanje i osigurala pravedna ravnoteža prava i obveza u okviru ovog Sporazuma. Druga stranka može zatražiti da Zajednički odbor održi savjetovanje o proporcionalnosti tih mjera. Ako se spor ne može riješiti u roku od šest mjeseci, bilo koja stranka može ga iznijeti pred obvezujući arbitražni sud u skladu s postupkom utvrđenim u Prilogu I. Ni jedno pitanje koje proizlazi iz tumačenja odredbi ovog Sporazuma koje su identične odgovarajućim odredbama prava Europske unije ne može se riješiti u tom okviru.

               Članak 32.

               Rješavanje sporova

               Ne dovodeći u pitanje članak 31., sporovi koji se odnose na tumačenje ili primjenu ovog Sporazuma rješavaju se savjetovanjem u okviru Zajedničkog odbora.

               Ako spor nije riješen u roku od tri mjeseca od datuma upućivanja Zajedničkom odboru, pokreće se arbitražni postupak iz Priloga I.

               Članak 33.

               Prilozi

               Prilozi ovom Sporazumu čine njegov sastavni dio.

               Članak 34.

               Preispitivanje

               Ovaj Sporazum može se u svakom trenutku izmijeniti i proširiti dopunskim dokumentom koji stranke potpišu nakon provođenja svojih unutarnjih postupaka.

               Članak 35.

               Raskid

               1. Europska unija ili ASECNA mogu raskinuti ovaj Sporazum slanjem obavijesti drugoj stranci. Ovaj Sporazum prestaje važiti šest mjeseci od datuma primitka takve obavijesti.

               2. Raskid ovog Sporazuma ne utječe na valjanost ili trajanje eventualnih materijalnih odredaba donesenih tijekom izvršavanja Sporazuma. Ne dovodi u pitanje ni posebna prava ni obveze utvrđene u pogledu intelektualnog vlasništva u okviru ovog Sporazuma – stranka koja je drugoj stranci dala dozvolu korištenja nakon raskida ugovora zadržava pravo oduzimanja dozvole ako utvrdi da je došlo do nepoštovanja uvjeta korištenja tom dozvolom.

               3. U slučaju raskida ovog Sporazuma, Zajednički odbor podnosi prijedlog kako bi se strankama omogućilo rješavanje svih otvorenih pitanja koja imaju financijske posljedice, prema potrebi uzimajući u obzir načelo pro rata temporis.

               Članak 36.

               Stupanje na snagu

               1. Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim internim postupcima. On stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca nakon dana potpisa stranke koja posljednja izvrši tu formalnost.

               2. Ovaj Sporazum sklapa se u dva primjerka na francuskom jeziku i sklapa se na neograničeno vrijeme.

               Za Europsku uniju

               Za ASECNA-u

               (1) SL L 347, 20.12.2013., str. 1. – 24.

               (2) SL L 276, 20.10.2010., str. 11. – 21.

               PRILOG I.

               ARBITRAŽNI POSTUPAK

               Ako je spor upućen na arbitražu, dodjeljuju se tri arbitra, osim ako stranke odluče drugačije.

               Svaka stranka određuje jednog arbitra u roku od trideset dana nakon utvrđivanja neslaganja u Zajedničkom odboru.

               Dva tako određena arbitra sporazumno imenuju jednog glavnog arbitra, koji nije državljanin niti jedne države članice stranaka. Ako se dva izabrana arbitra ne mogu dogovoriti o imenovanju glavnog arbitra u roku od dva mjeseca nakon imenovanja posljednjeg od njih dvojice, glavnog arbitra izabiru s popisa od sedam osoba koji utvrđuje Zajednički odbor. Zajednički odbor sastavlja i ažurira taj popis u skladu sa svojim poslovnikom.

               Osim ako stranke odluče drugačije, arbitražni sud donosi svoj poslovnik. Svoje odluke donosi većinom glasova.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2016.
            COM(2016) 266 final
            2016/0143(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina

               OBRAZLOŽENJE

               Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane („Sporazum”), potpisan je 9. studenoga 2009. i stupio na snagu 1. svibnja 2014.

               Sporazumom se utvrđuje pravni okvir koji uključuje pitanja od redovitog političkog dijaloga do sektorske suradnje. Njime se naglašava odlučnost EU-a da surađuje s Indonezijom i da se postigne viša razina bilateralnih odnosa.

               Sporazumom se jača suradnja u brojnim područjima politike, uključujući ljudska prava, suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, borbu protiv terorizma, borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, trgovinu, migracije, okoliš, energetiku, klimatske promjene, promet, znanost i tehnologiju, zapošljavanje i socijalna pitanja, obrazovanje, poljoprivredu, razvojnu suradnju, kulturu itd.

               U skladu s člankom 41. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor, sastavljen od predstavnika obiju strana na najvišoj mogućoj razini. Zajednički odbor mora osigurati pravilno funkcioniranje i provedbu Sporazuma, utvrditi prioritete u vezi s ciljevima Sporazuma te riješiti razlike koje proizlaze iz njegove primjene ili tumačenja.

               Kako bi se pomoglo Zajedničkom odboru i olakšale rasprave među stručnjacima o nekim ključnim pitanjima obuhvaćenima Sporazumom, predloženo je osnivanje specijaliziranih radnih skupina za:

               (1)
                     razvojnu suradnju;

               (2)
                     trgovinu i ulaganje;

               (3)
                     dijalog o ljudskim pravima;

               (4)
                     politički dijalog i

               (5)
                     dijalog o sigurnosti.

               Osim toga, EU će na prvom sastanku Zajedničkog odbora u skladu s člankom 14. stavkom 2. poslovnika Odbora predložiti osnivanje šeste specijalizirane radne skupine za okoliš i klimatske promjene.

               Cilj je ovog prijedloga utvrditi stajalište EU-a u Zajedničkom odboru o:

               (i)
                     donošenju poslovnika Zajedničkog odbora, i

               (ii)
                     osnivanju specijaliziranih radnih skupina.

               Stajalište EU-a temeljit će se na priloženom nacrtu odluka Zajedničkog odbora.

               2016/0143 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207.,  209. i članak 218. stavak 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

               budući da:

               (1)Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane („Sporazum”), stupio je na snagu 1. svibnja 2014.

               (2)Na temelju članka 41. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor kako bi se osigurali, među ostalim, pravilno funkcioniranje i provedba Sporazuma.

               (3)Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnik Zajedničkog odbora.

               (4)Stajalište Unije u Zajedničkom odboru u odnosu na donošenje poslovnika trebalo bi se temeljiti na priloženim nacrtima Odluka Zajedničkog odbora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.
                     Stajalište koje Unija treba zauzeti u Zajedničkom odboru na temelju članka 41. Sporazuma, o:

               donošenju poslovnika Zajedničkog odbora, i

               osnivanju specijaliziranih radnih skupina

               temelji se na nacrtima Odluka Zajedničkog odbora priloženima ovoj Odluci.

               2.
                     Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru mogu dogovoriti manje izmjene nacrta odluka bez vraćanja tih odluka Vijeću.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.5.2016.
            COM(2016) 266 final
            PRILOZI

            prijedlogu Odluke Vijeća
            o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina

               PRILOZI

               prijedlogu Odluke Vijeća

               o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europskih zajednica i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina

               PRILOG 1.

               ODLUKA BR. 1/2016 ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-A I INDONEZIJE

               od ...

               o donošenju njegova poslovnika

               ZAJEDNIČKI ODBOR EU-A I INDONEZIJE,

               uzimajući u obzir Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane („Sporazum”), a posebno njegov članak 41.,

               budući da:

               (1)Sporazum je stupio na snagu 1. svibnja 2014.

               (2)Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi u najkraćem mogućem roku osnovati Zajednički odbor.

               (3)U skladu s člankom 41. stavkom 5. Sporazuma Zajednički odbor trebao bi donijeti svoj poslovnik,

               ODLUČIO JE:

               Jedini članak

               Donosi se poslovnik Zajedničkog odbora kako je utvrđen u Prilogu.

               Sastavljeno u …

                        Za Zajednički odbor EU-a i Indonezije

                        Predsjednik

               PRILOG A

               Poslovnik Zajedničkog odbora

               Članak 1.

               Sastav i predsjednik

               1. Zajednički odbor koji je osnovan na temelju članka 41. Okvirnog sporazuma o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane (dalje u tekstu: „Sporazum”) obavlja svoje zadatke u skladu s člankom 41. Sporazuma.

               2. Zajednički odbor sastoji se od predstavnika obiju strana na najvišoj mogućoj razini.

               3. Zajedničkim odborom naizmjence predsjedaju ministar vanjskih poslova Republike Indonezije i Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. Oni mogu delegirati visokom dužnosniku ovlasti predsjedanja svim ili nekim sastancima Zajedničkog odbora.

               Članak 2.

               Zastupanje

               1. Stranke se međusobno obavješćuju o popisu svojih predstavnika u Zajedničkom odboru („članovi”). Popisom upravlja Tajništvo Zajedničkog odbora.

               2. Član koji želi da ga predstavlja zamjenik pismenim putem obavješćuje predsjednika o imenu svojeg zamjenika prije održavanja sastanka. Zamjenik člana ima sva prava tog člana.

               Članak 3.

               Delegacije

               1. Članove Zajedničkog odbora mogu pratiti drugi dužnosnici. Prije svakog sastanka Tajništvo obavješćuje stranke o predviđenom sastavu delegacija koje će prisustvovati sastanku.

               2. Prema potrebi i na temelju uzajamnog dogovora stranaka stručnjacima ili predstavnicima drugih tijela može se uputiti poziv da prisustvuju sastancima Zajedničkog odbora kao promatrači ili kako bi pružili informacije o određenoj temi.

               Članak 4.

               Sastanci

               1. Zajednički odbor obično se sastaje najmanje svake dvije godine, osim ako se stranke drukčije dogovore. Sastanke Zajedničkog odbora saziva predsjednik. Sastanak se održava naizmjence u Indoneziji i Bruxellesu, na datum koji će se određuje zajedničkim dogovorom. Izvanredne sjednice Zajedničkog odbora također se mogu sazvati na temelju dogovora stranaka.

               2. Iznimno i ako se obje stranke slože, sastanci Zajedničkog odbora mogu se održati i uz pomoć tehničkih sredstava, primjerice putem video i telekonferencija.

               3. Zajednički odbor sastaje se na najvišoj mogućoj razini, prema dogovoru stranaka. U tom pogledu stranke nastoje osigurati sudjelovanje na ministarskoj razini kad god je to izvedivo.

               4. Kada se Zajedničkim odborom predsjeda na ministarskoj razini, za potrebe pripreme prije te sjednice održat će se sastanak na razini visokih dužnosnika.

               Članak 5.

               Javnost

               1. Osim ako stranke drukčije odluče, sastanci Zajedničkog odbora nisu javni. Kada jedna stranka Zajedničkom odboru dostavi informacije označene kao povjerljive, druga stranka s njima postupa kao s takvima.

               2. Zajednički odbor može, ako je potrebno, dati izjave javnosti.

               Članak 6.

               Tajništvo

               Predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje i predstavnik vlade Republike Indonezije djeluju zajednički kao tajnici Zajedničkog odbora. Sva dolazna i odlazna komunikacija predsjednika Zajedničkog odbora prosljeđuje se tajnicima. Korespondencija predsjednika Zajedničkog odbora može se odvijati pisanim putem u bilo kojem obliku, uključujući i elektroničku poštu.

               Članak 7.

               Dnevni red sastanaka

               1. Predsjednik izrađuje privremeni dnevni red za svaki sastanak. On se prosljeđuje, zajedno sa svim relevantnim dokumentima, drugoj stranci obično najkasnije 15 dana prije početka sastanka.

               2. Predsjednik može predložiti stručnjake za sudjelovanje na sastancima Zajedničkog odbora kako bi pružili informacije o bilo kojoj točki dnevnog reda.

               3. Zajednički odbor donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uključiti točke koje se ne nalaze na okvirnom dnevnom redu ako su se obje stranke o tome sporazumjele.

               4. U posebnim okolnostima i u dogovoru s objema strankama predsjednik može skratiti rok utvrđen u stavku 1. kako bi se uzeli u obzir zahtjevi određenog slučaja.

               Članak 8.

               Prihvaćeni zapisnik

               1. Ishod sastanka Zajedničkog odbora u obliku je prihvaćenog zapisnika.

               2. Nacrt takvog prihvaćenog zapisnika svakog sastanka zajednički sastavlja dvoje tajnika nakon što im ga podnese domaćin, obično u roku od 30 kalendarskih dana od završetka sastanka. Nacrt prihvaćenog zapisnika temelji se na predsjednikovu sažetku zaključaka Zajedničkog odbora.

               3. Prihvaćeni zapisnik odobravaju obje stranke u roku od 45 kalendarskih dana od datuma sastanka ili do datuma o kojem su se sporazumjele stranke. Kad se postigne sporazum o zapisniku, obje stranke potpisuju dva primjerka izvornika. Svaka stranka dobiva jedan primjerak izvornika.

               Članak 9.

               Odluke i preporuke

               1. Za potrebe provedbe zadatka Zajedničkog odbora, kako je predviđeno člankom 41. Sporazuma, Zajednički odbor može se dogovoriti o donošenju odluka i/ili preporuka. Takva odluka i/ili preporuka ima serijski broj, datum donošenja i opis predmeta.

               2. Takve odluke i/ili preporuke u određenim se okolnostima mogu donijeti pisanim postupcima.

               3. Neovisno o članku 5. o javnosti, svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Zajedničkog odbora u svojim službenim publikacijama.

               Članak 10.

               Korespondencija

               1. Korespondencija naslovljena na Zajednički odbor šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim obavijestiti drugog tajnika.

               2. Tajništvo osigurava da se korespondencija naslovljena na Zajednički odbor proslijedi predsjedniku i prema potrebi pošalje svim članovima kao dokumentacija iz članka 11. ovog poslovnika.

               3. Korespondenciju predsjednika Zajedničkog odbora Tajništvo šalje strankama i prema potrebi svim članovima kao dokumente iz članka 11. ovog poslovnika.

               Članak 11.

               Dokumenti

               1. Kada se vijećanja Zajedničkog odbora temelje na pisanim popratnim dokumentima, takvi se dokumenti numeriraju te ih Tajništvo šalje svim članovima.

               2. Svaki je tajnik odgovoran za prosljeđivanje dokumenata odgovarajućim članovima koji pripadaju njegovoj strani u Zajedničkom odboru i njihovo sustavno umnožavanje za drugog tajnika.

               Članak 12.

               Troškovi

               1. Svaka stranka snosi sve troškove nastale njezinim sudjelovanjem na sastancima Zajedničkog odbora, kako u vezi s izdacima u pogledu osoblja, putovanja i dnevnica, tako i u vezi s poštanskim i telekomunikacijskim izdacima.

               2. Izdatke povezane s organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je domaćin sastanka.

               Članak 13.

               Izmjena poslovnika

               Svaka stranka može u pisanom obliku zatražiti bilo kakvu reviziju, a poslovnik se može izmijeniti zajedničkim dogovorom stranaka u skladu s člankom 9.

               Članak 14.

               Radne skupine i drugi mehanizmi

               1. Zajednički odbor može osnovati specijalizirane radne skupine ili druge mehanizme kako bi mu pomogli u obavljanju njegovih zadataka. Specijalizirane radne skupine i drugi mehanizmi izvješćuju Zajednički odbor.

               2. Zajednički odbor može odlučiti o ukidanju bilo kojih specijaliziranih radnih skupina ili drugih mehanizama ili osnovati dodatne specijalizirane radne skupine ili druge mehanizme kako bi mu pomogle u izvršavanju njegovih dužnosti.

               4. Specijalizirane radne skupine imaju samo ovlasti davanja preporuka Zajedničkom odboru.

               PRILOG 2.

               ODLUKA BR. 2/2016 ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-A I INDONEZIJE

               od ...

               o osnivanju specijaliziranih radnih skupina i drugih mehanizama

               ZAJEDNIČKI ODBOR EU-A I INDONEZIJE,

               uzimajući u obzir Okvirni sporazum o sveobuhvatnom partnerstvu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Indonezije, s druge strane („Sporazum”), a posebno njegov članak 41.,

               budući da:

               (1)Sporazum je stupio na snagu 1. svibnja 2014.

               (2)Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi u najkraćem mogućem roku uspostaviti njegov institucionalni okvir.

               (3)Na temelju članka 41. stavka 3. Sporazuma i članka  14. poslovnika Zajedničkog odbora Zajednički odbor može osnovati specijalizirane radne skupine kako bi mu pomogle u obavljanju njegovih zadataka.

               (4)Kako bi se omogućile rasprave na stručnoj razini u ključnim područjima obuhvaćenima područjem primjene Sporazuma, mogu se osnivati specijalizirane radne skupine ili drugi mehanizmi. Stranke se mogu dogovoriti o izmjeni popisa specijaliziranih radnih skupina ili drugih mehanizama i/ili njihovih opsega.

               (5)Na temelju članka 9. poslovnika Zajednički odbor može donositi odluke i pisanim postupkom.

               (6)Kako bi specijalizirane radne skupine ili mehanizmi postali operativni na vrijeme, potrebno je donijeti odluku Zajedničkog odbora.

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               Jedini članak

               Osnivaju se specijalizirane radne skupine i drugi mehanizmi navedeni u popisu u Prilogu.

               Sastavljeno u

               Za Zajednički odbor EU-a i Indonezije

               Predsjednik

               PRILOG A

               Zajednički odbor EU-a i Indonezije

               Specijalizirane radne skupine i drugi mehanizmi

               (1)
                     Specijalizirana radna skupina za razvojnu suradnju

               (2)
                     Specijalizirana radna skupina za trgovinu i ulaganja

               (3)
                     Dijalog o ljudskim pravima

               (4)
                     Politički dijalog

               (5)
                     Dijalog o sigurnosti