				|

		52015PC0072

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni razmjene pisama radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune /* COM/2015/072 final - 2015/0037 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Komisija za očuvanje južne plavoperajne
tune (CCSBT) regionalna je organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO)
nadležna za upravljanje južnom plavoperajnom tunom (SBF) u svim područjima
gdje je rasprostranjena. Konvencija za očuvanje južne plavoperajne tune
stupila je na snagu 20. svibnja 1994.
Proširena komisija CCSBT osnovana je u travnju
2001. kako bi se ribarskim subjektima koji nisu države omogućilo
sudjelovanje u radu CCSBT-a. Proširena komisija CCSBT trenutačno
uključuje sve članove CCSBT-a i ribarske subjekte. U praksi CCSBT bez
daljnje rasprave donosi odluke koje je donijela proširena komisija.
Europska unija je od 2006. sudjelujuća
nečlanica proširene komisije CCSBT. Sudjelujući nečlanovi u
potpunosti sudjeluju u aktivnostima CCSBT-a, ali nemaju pravo glasa. Za
dobivanje statusa sudjelujućeg nečlana potrebno je pridržavanje mjera
u pogledu upravljanja i očuvanja utvrđenih u okviru CCSBT-a.
Flota EU-a ciljno ne lovi južnu plavoperajnu
tunu. Ulov južne plavoperajne tune ostvaren plovilima flote EU u području
rasprostranjenosti te riblje vrste posljedica je ograničenog usputnog
ulova tijekom ribolova tune i vrsta poput tune parangalom uglavnom u
područjima primjene Konvencije Komisije za tunu u Indijskom oceanu (IOTC).

EU-u se od 2006. dodjeljuje kvota od 10 tona
južne plavoperajne tune godišnje za usputni ulov u području primjene
Konvencije CCSBT. S druge strane, u Uredbi o ribolovnim mogućnostima[1] iz 2014. zabranjuje se
izlov južne plavoperajne tune i izričito se navodi da se kvota od 10 tona
dodijeljena EU-u mora koristiti isključivo za računanje usputnog
ulova.
Konvencija CCSBT otvorena je za pristup samo
državama, što isključuje organizacije za regionalnu ekonomsku integraciju
poput Europske unije. Vijeće je 1. prosinca 2009. ovlastilo Europsku
komisiju da u ime Europske unije zatraži izmjenu pravila CCSBT-a kako bi
Europska unija postala ugovorna stranka.[2]
Nakon nekoliko godina rasprava CCSBT je na
svojoj 20. sjednici u listopadu 2013. izmijenio Rezoluciju o proširenoj
komisiji kako bi se organizacijama za regionalnu ekonomsku integraciju koje to
žele omogućilo da postanu članicom proširene komisije (do tada je
organizacijama za regionalnu ekonomsku integraciju bio dopušten samo status
sudjelujućeg nečlana) razmjenom pisama u kojima podnositelj zahtjeva
obavješćuje CCSBT da se čvrsto obvezuje na poštovanje uvjeta
Konvencije i odluka proširene komisije CCSBT.
Nakon završetka tog postupka EU bi imao pravo
članstva i glasa u okviru proširene komisije CCSBT i proširenog
znanstvenog odbora.
Zbog sličnosti između upravljanja
južnom plavoperajnom tunom (CCSBT) i atlantskom plavoperajnom tunom (ICCAT)
glavni je interes EU-a u okviru CCSBT-a osigurati dosljednost u upravljanju tim
stokovima.
Komisija stoga preporučuje takvo
djelovanje kako bi nastavila promicati dosljednost pristupa Unije očuvanju
u svim oceanima i ponovno potvrdila njezinu predanost dugoročnom
očuvanju i održivom iskorištavanju ribolovnih resursa u svijetu.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
Ne primjenjuje se.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Prijedlogom se želi
odobriti razmjena pisama između EU-a i CCSBT-a kako bi EU mogao
promijeniti svoj trenutačni status sudjelujućeg nečlana i
postati punopravni član proširene komisije CCSBT. Europska unija je od
2006. sudjelujuća nečlanica proširene komisije CCSBT.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Godišnji rashodi ovisit
će o doprinosu EU-a proračunu CCSBT-a o kojem se odlučuje na
godišnjoj sjednici CCSBT-a i koji se trenutačno procjenjuje na oko
70 000 EUR godišnje.
5.           NEOBVEZNI ELEMENTI
2015/0037 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o potpisivanju, u ime Europske unije, i
privremenoj primjeni razmjene pisama radi stjecanja članstva u proširenoj
komisiji Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. u vezi s
člankom 218. stavkom 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Unija je nadležna za
donošenje mjera za očuvanje morskih bioloških resursa u okviru
zajedničke ribarstvene politike i sklapanje sporazuma s trećim
zemljama i međunarodnim organizacijama.
(2)       U skladu s Odlukom
Vijeća 98/392/EZ[3]
Unija je ugovorna stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10.
prosinca 1982. kojom se od svih članova međunarodne zajednice
zahtijeva suradnja u očuvanju i upravljanju biološkim morskim resursima.
(3)       U skladu s Odlukom
Vijeća 98/414/EZ[4]
Unija je ugovorna stranka Sporazuma o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih
naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja
pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta.
(4)       Vijeće je 1. prosinca
2009. ovlastilo Europsku komisiju da u ime Europske unije zatraži izmjenu pravila
Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune kako bi Europska unija
postala ugovorna stranka.
(5)       Komisija za očuvanje
južne plavoperajne tune je na svojoj 20. sjednici u listopadu 2013. izmijenila
Rezoluciju o proširenoj komisiji kako bi se Europskoj uniji omogućilo da
na temelju razmjene pisama postane članicom proširene komisije CCSBT.
(6)       Budući da plovila koja
plove pod zastavom države članice Europske unije love riblje resurse u
području rasprostranjenosti plavoperajne tune, u interesu je Unije da
potpiše i privremeno primjenjuje razmjenu pisama radi članstva u
proširenoj komisiji CCSBT kako bi imala učinkovitu ulogu u provedbi
Konvencije.
(7)       Nakon završetka tog postupka
EU bi imao pravo članstva i glasa u okviru proširene komisije CCSBT i proširenog
znanstvenog odbora.
(8)       Takvim će se djelovanjem
promicati dosljednost pristupa Unije očuvanju u svim oceanima i ponovno
potvrditi njezina predanost dugoročnom očuvanju i održivom
iskorištavanju ribolovnih resursa u svijetu.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Potpisivanje i privremena primjena razmjene
pisama radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji Konvencije za
očuvanje južne plavoperajne tune odobrava se u ime Europske unije.
Članak 2.
Predsjednik Vijeća ovlašten je odrediti
osobu koja/osobe koje će biti ovlaštena/ovlaštene potpisati razmjenu
pisama u ime Unije.
Članak 3.
Ova odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuća područja politike u strukturi
ABM/ABB
              1.3.    Vrsta prijedloga/inicijative
              1.4.    Ciljevi
              1.5.    Osnova prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje i financijski utjecaj
              1.7.    Predviđene metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustav upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih
linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni utjecaj na rashode

              3.2.1. Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj
na odobrena administrativna sredstva
              3.2.4. Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Doprinos trećih
osoba
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

1)
Prijedlog Odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, i
privremenoj primjeni razmjene pisama radi stjecanja članstva u proširenoj
komisiji Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune
2)
Prijedlog Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, razmjene pisama
radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji Konvencije za očuvanje
južne plavoperajne tune
1.2.        Odgovarajuća
područja politike u strukturi ABM/ABB[5]
11
03: promicati održivo ribarstvo i zdrava mora u svijetu (regionalne
organizacije za upravljanje ribarstvom  i partnerski sporazumi o održivom
ribarstvu)
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨       Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog
djelovanja[6]
X Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški ciljevi
Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Doprinos
dugoročnoj održivosti ribarstva diljem svijeta, koji se mjeri brojem
izlovljenih tipičnih stokova tune uz stopu ribolovne smrtnosti na razini
najvećeg održivog prinosa ili ispod te razine prema odgovarajućim
znanstvenim mišljenjima.
1.4.2.     Posebni ciljevi i
odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni cilj br. regionalnih organizacija za
upravljanje ribarstvom i partnerskih sporazuma o održivom ribarstvu:
Pridonijeti
dugoročnoj održivosti ribarstva diljem svijeta aktivnim sudjelovanjem u
međunarodnim organizacijama i sklapanjem partnerskih sporazuma o održivom
ribarstvu s trećim zemljama.
Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Aktivnost
ABB 11 03: promicati održivo ribarstvo i zdrava mora u svijetu (regionalne
organizacije za upravljanje ribarstvom i partnerski sporazumi o održivom
ribarstvu)
1.4.3.     Očekivani rezultati i
utjecaj
Navesti učinke
koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
Prijedlogom
se nastoji osigurati da EU pridonosi dugoročnom upravljanju južnom
plavoperajnom tunom u skladu sa znanstvenim mišljenjima tako što će
promijeniti svoj trenutačni status sudjelujućeg nečlana i
postati član proširene komisije CCSBT i proširenog znanstvenog odbora.
Sudjelujući
nečlanovi u potpunosti sudjeluju u aktivnostima CCSBT-a, ali nemaju pravo
glasa. Za dobivanje statusa sudjelujućeg nečlana potrebno je
prihvaćanje ciljeva i mjera u pogledu upravljanja i očuvanja
utvrđenih u okviru CCSBT-a.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Navesti pokazatelje
koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
–
sudjelovanje EU-a na sjednicama CCSBT-a
–
poboljšanje dugoročne održivosti stokova južne plavoperajne tune
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjevi koje je potrebno
kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Na
svojoj posljednjoj godišnjoj sjednici održanoj 2013. CCSBT je organizacijama za
regionalnu integraciju omogućio sudjelovanje kao članovima proširenog
odbora CCSBT-a.
Glavni
je cilj Odluke Vijeća omogućiti EU-u da postane član proširene
komisije CCSBT. To je potrebno kako bi se osigurao glas EU-a u postupcima
CCSBT-a čiji su glavni ciljevi promicati dugoročno očuvanje i
održivo iskorištavanje južne plavoperajne tune suradnjom među ugovornim
strankama.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Zbog
sličnosti između upravljanja južnom plavoperajnom tunom (CCSBT) i
atlantskom plavoperajnom tunom (ICCAT) glavni je interes EU-a u okviru CCSBT-a
osigurati dosljednost u upravljanju tim stokovima.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Europska
unija, koju zastupa Komisija, aktivno sudjeluje u šest organizacija za ribolov
tune i 11 drugih regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom (RFMO).
Regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom međunarodne su
organizacije čije su članice države s ribolovnim interesima na nekom
području. Neke od tih organizacija upravljaju svim ribljim stokovima na
određenom području, dok su druge usredotočene na određene
izrazito migratorne vrste, primjerice tunu, na širem geografskom području.
Članstvo u organizaciji otvoreno je za države u regiji („obalne države”) i
države s interesima u predmetnoj vrsti ribolova.
Neke
regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom imaju isključivo
savjetodavnu ulogu, a većina ima upravljačke ovlasti za
određivanje ograničenja ulova i ribolovnog napora, tehničkih
mjera i obveza kontrole.
Stečena
iskustva iz prošlosti pokazuju da bi EU trebao usmjeriti svoje napore u
rješavanju glavnih poteškoća zbog kojih regionalne organizacije za upravljanje
ribarstvom ne mogu ostvariti svoju misiju, i to na način da svoje
djelovanje usmjeri u skladu sa sljedećim smjernicama politike:
•        Djelovanje
RFMO-a trebalo bi se pospješiti sustavnim revizijama uspješnosti u skladu s
odgovarajućim rezolucijama UN-a.
•        RFMO-ima
bi trebali biti dostupni pouzdaniji znanstveni podaci i mišljenja na temelju
povećanja ulaganja EU-a u prikupljanje podataka, primijenjeno
istraživanje, znanstvenu spoznaju i znanstvenih aktivnosti RFMO-a te poticanja
drugih članica RFMO-a na takva ulaganja. EU bi osim toga trebao promicati
širi opseg primjene znanstvenih mišljenja, posebno primjenom predostrožnog i
ekosustavnog pristupa i njihova nadopunjavanja alatima za socioekonomsku
analizu.
•        Kako
bi se popravilo sadašnje stanje nedostatka usklađenosti nekih članica
s mjerama RFMO-a za očuvanje i upravljanje, EU bi trebao promicati
sljedeće:
–        redovite
revizije evidencije o usklađenosti za svaku pojedinačnu stranku u
okviru predmetnog RFMO-a
–        utvrđivanje
razloga nedostatka usklađenosti (npr. pomanjkanje kapaciteta u zemljama u
razvoju) i njihovo otklanjanje na odgovarajući, usmjeren način
–        oblikovanje
i provedba transparentnih i nediskriminirajućih sankcija u slučaju
jasnog nedostatka usklađenosti ili nedostatne političke
uključenosti stranaka. Ovaj bi postupak mogao biti popraćen
inicijativama za nagrađivanje „usklađenih” i „transparentnih”
sudionika (države zastave ili flote).
•        Prekomjerni
kapacitet je pitanje koje je potrebno riješiti na višestranoj razini (pri
čemu EU pokreće inicijativu zajedno sa svojim glavnim partnerima),
kao i na razini RFMO-a. EU bi trebao zagovarati rješavanje pitanja prekomjernog
kapaciteta pregledom najboljih raspoloživih znanstvenih mišljenja o održivim
razinama ulova i razmatranjem mjera kako bi se to pitanje riješilo. Te bi mjere
mogle uključivati održavanje kapaciteta na postojećoj razini ili
njegovo smanjenje uzimajući u obzir nastojanja zemalja u razvoju da
razviju vlastiti sektor ribarstva.
•        Donošenje
odluka o mjerama upravljanja na temelju konsenzusa najbolje je jamstvo za
najvišu razinu usklađenosti. Međutim, EU bi trebao zagovarati reformu
sustava odlučivanja u RFMO-ima, posebno radi omogućavanja glasovanja,
ako je to potrebno.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
Prijedlogom
se potiče globalni i višestrani program promicanja održivog ribarstva u
cijelom svijetu radi rješavanja ključnih pitanja, kao što su
iskorjenjivanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova ili
smanjenje prekomjernog kapaciteta.
Bolje
objedinjavanje ribarstva, razvoja, okoliša, trgovine i drugih politika kako bi
se dodatno unaprijedilo ostvarivanje ciljeva održivog i odgovornog upravljanja.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
¨  Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
–      ¨  Financijski
utjecaj od GGGG do GGGG
X Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
–
provedba s razdobljem uspostave od GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi redovna provedba.
1.7.        Predviđene metode
upravljanja
X Izravno upravljanje Komisije
–
X koje obavljaju njezini odjeli,
uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;
–
¨  koje obavljaju izvršne agencije
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:
–
¨ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;
–
¨ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
–
¨ EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
–
¨ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209.
Financijske uredbe;
–
¨ tijelima javnog prava;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u
mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je
povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća
financijska jamstva;
–
¨ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u
skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom
aktu.
–       Ako je označeno više načina
upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
Napomene
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Navesti
učestalost i uvjete.
Proračun
CCSBT-a donosi se svake godine. Proširena komisija može ispitati, provjeriti i
dati primjedbe na nacrt proračuna koji podnosi tajništvo CCSBT-a. Osim
toga, ugovorne stranke svake godine preispituju i izvršavanje proračuna.
Proračun se donosi konsenzusom ugovornih stranaka.
Tajništvo
CCSBT-a provodi godišnje izvješćivanje.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole

2.2.1.     Utvrđeni rizici
Članovi
CCSBT-a redovito uplaćuju doprinose i trenutačno nema zaostataka u
plaćanju.
2.2.2.     Informacije o uspostavi
sustava unutarnje kontrole
Rashode
CCSBT-a preispituje Odbor za financije i upravljanje. Određeni se programi
revidiraju.
2.2.3.     Procjena troškova i koristi
kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
Troškovi
su ograničeni. Stručna revizija. Naknadne revizije.
2.3.        Mjere za sprečavanje
prijevara i nepravilnosti
Navesti postojeće
ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
Proračun
i rashode priprema tajništvo CCSBT-a, nakon toga ih preispituje i ovjerava
Odbor za financije i upravljanje, a odobrava ih proširena komisija CCSBT.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj:   || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e   || zemalja kandidatkinja   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   || 11 03 02 Doprinos za međunarodne organizacije (2) || Dif. || Ne || Ne || Ne || Ne
   || 11 01 04 01 : Doprinos za međunarodne organizacije – rashodi za administrativno upravljanje (2)   || Nedif. || Ne || Ne || Ne || Ne
   || 11 01 02 11: Ostali rashodi za upravljanje (5) || Nedif. || Ne || Ne || Ne || Ne
·      Zatražene nove proračunske linije
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   ||     ||   ||   ||   ||   ||
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
Godišnji rashodi ovisit će o obveznom
doprinosu EU-a proračunu organizacije o kojem se odlučuje na
godišnjoj sjednici CCSBT-a i koji se trenutačno procjenjuje na oko
70 000 EUR.
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj: 2 || Održivi razvoj prirodni resursi
 GU MARE ||   ||   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina  2019. || Godina 2020. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 11. 03 02 || Preuzete obveze || (1) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42
 Plaćanja || (2) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42
 Broj proračunske linije || Preuzete obveze || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije 11.01 04 01 ||   || (3) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 UKUPNA odobrena sredstva za GU MARE || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48
 Plaćanja || =2+2a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42
 Plaćanja || (5) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42
  UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,60
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA <2> višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48
 Plaćanja || =5+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48
Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 – 4 višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Preuzete obveze || =4+ 6 ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || =5+ 6 ||   ||   ||   ||   ||
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni rashodi”
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 GU MARE ||   ||   ||
  Ljudski resursi || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156
  Ostali administrativni rashodi || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048
 GU MARE UKUPNO || Odobrena sredstva || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Godina N+4 || Godina N+5 || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 – 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684
 Plaćanja || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstava za
poslovanje
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebna su
sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do
3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO ||
   ||   || REZULTATI ||
 Vrsta   || Prosječni trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Ukupan broj || Ukupni trošak ||
 Posebni cilj br. 1 regionalnih organizacija za upravljanje ribarstvom i partnerskih sporazuma o održivom ribarstvu: pridonijeti dugoročnoj održivosti ribarstva diljem svijeta aktivnim sudjelovanjem u međunarodnim organizacijama i sklapanjem partnerskih sporazuma o održivom ribarstvu s trećim zemljama. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Članstvo u CCSBT-u ||   ||   || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 ||
 POSEBNI CILJ br. 2... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNI TROŠAK || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 ||
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena administrativna sredstva
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna
sredstva
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebna su
sljedeća odobrena administrativna sredstva:
U milijunima EUR (do
3 decimalna mjesta)
   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156
 Ostali administrativni rashodi || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204
 Izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali administrativni rashodi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060
 UKUPNO || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,264
Potrebna odobrena
administrativna sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave
koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim
sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska
ograničenja.
3.2.3.2.  Procijenjene potrebe u pogledu
ljudskih resursa
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebni su
sljedeći ljudski resursi:
Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog
vremena
 ||   || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina  N+3 || Godina  N+4 || Godina  N+5 ||
 ||  Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici) ||   ||
 || XX 01 01 01 (Sjedišta i predstavništva Komisije) || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 ||
 || XX 01 01 02 (Delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Izravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) ||
 || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 yy   || - u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || - u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || UKUPNO ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
XX se odnosi na odgovarajuće područje
politike ili glavu proračuna.
Potrebna odobrena sredstva
za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već
namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspoređena unutar
glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu
dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Pridonijeti utvrđivanju politika EU-a koje se odnose na političke, gospodarske i tehničke aspekte međunarodne suradnje u području međunarodnog ribarstva. Zastupati Uniju na sjednicama koje organizira CCSBT kako bi se predstavilo i obranilo stajalište Unije, koje je određeno u okviru odgovarajućih unutarnjih i institucionalnih postupaka. Osigurati povezanost između proširene komisije, država članica i tajništva CCSBT-a radi izvršenja radnih zadaća u razdoblju između sjednica u okviru CCSBT-a.
 Vanjsko osoblje ||
3.2.4.     Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
–
X  Prijedlog/inicijativa u skladu je s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
¨         Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće
proračunske linije i iznose.
3.2.5.     Doprinos trećih osoba
–
Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje
od trećih osoba.
Odobrena sredstva u milijunima EUR (do
3 decimalna mjesta)
   || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.) || Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA sredstva sufinanciranja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
X  Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj
na prihode.
–
¨  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
–
¨         na vlastita sredstva
–
¨         na razne prihode
U
milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[7]
 Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)
 Članak …………. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Za razne namjenske
prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
Navesti metodu
izračuna utjecaja na prihode.
[1]               Vidi Prilog
I.G Uredbe br. 43/2014 od 20. siječnja 2014.
o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene riblje
stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te na
plovila Unije u određenim vodama izvan Unije, Službeni list Europske
unije, L 24, 28.1.2014.
[2]               16936/09 PECHE 364
[3]               SL L 179, 23.6.1998., str. 1.
[4]               SL L 189, 3.7.1998., str. 14.
[5]               ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[6]               Kako je navedeno u članku 54. stavku 2.
točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
[7]               Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
(carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to
jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.
PRILOG

prijedlogu Odluke Vijeća
o potpisivanju, u ime Europske unije,
i privremenoj primjeni razmjene pisama radi stjecanja članstva u
proširenoj komisiji Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune (CCSBT)

A. Pismo
Europske unije
Poštovani,

Obraćam Vam se u vezi s Rezolucijom o
osnivanju proširene komisije i proširenog znanstvenog odbora (dalje u tekstu
„Rezolucija”), kako je izmijenjena na 20. sjednici  CCSBT-a u listopadu 2013.
Stavkom 6. Rezolucije utvrđeno je da svaka organizacija za regionalnu
ekonomsku integraciju, subjekt ili ribarski subjekt, brodovi pod njihovim
zastavama koji su u bilo kojem trenutku u prethodne tri kalendarske godine lovili
južnu plavoperajnu tunu, izvršnom tajniku Komisije mogu izraziti spremnost da
postanu članom proširene komisije i proširenog znanstvenog odbora. U tu
će svrhu izvršni tajnik CCSBT-a u ime Komisije voditi razmjenu pisama s
predstavnikom navedene organizacije za regionalnu ekonomsku integraciju,
odnosno navedenog subjekta ili ribarskog subjekta.
Kad je riječ o stavku 7. Rezolucije, nema promjena u pogledu prava
EU-a na kvotu od 10 tona za godine 2015. – 2017.
Ljubazno Vas molim da potvrdite primitak ovog pisma
i potvrdite da ovo pismo i Vaš odgovor čine Sporazum između CCSBT-a i
Europske unije koja postaje članicom proširene komisije CCSBT i proširenog
znanstvenog odbora u skladu s odredbama sadržanim u prethodno navedenoj
Rezoluciji.
EU želi istaknuti svoju čvrstu predanost nastavku poštovanja
uvjeta Konvencije CCSBT i odluka proširene komisije.
Sporazum se počinje primjenjivati na dan koji
slijedi danu primitka vašeg odgovora.
Molim Vas primite izraze mojeg najdubljeg i
osobitog poštovanja.
Za Europsku uniju
                                                                       Predsjednik


				|

		52014PC0744

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje će se zauzeti u ime Europske unije u Odboru za trgovinu robom osnovanom Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, te Republike Koreje, s druge strane, u pogledu donošenja pravila o upravljanju tarifnim kvotama /* COM/2014/0744 final - 2014/0355 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Tijekom zasjedanja Odbora za trgovinu robom
12. rujna 2013. obje su strane raspravljale o pravilima upravljanja tarifnim
kvotama [„TRQ”] koje Koreja treba primjenjivati na temelju načela iz
Dodatka 2-A-1 Sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Koreje.
Konačni sporazum treba biti donesen Odlukom Odbora za trgovinu robom za EU
– Koreju, kao što je navedeno u Dodatku 2-A-1. Na strani EU-a za to je potrebna
Odluka Vijeća kojom bi se odobrilo stajalište koje će biti zauzeto u
ime EU-a. Na strani Koreje Ministarstvo vanjskih poslova (MOFA) mora se
savjetovati s Ministarstvom za državno zakonodavstvo koje se pak može
odlučiti savjetovati s Nacionalnom skupštinom. Zajednička odluka
donijet će se razmjenom nota između EU-a i Koreje.
2.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE

Nema
3.       NEOBVEZNI ELEMENTI Nema
2014/0355 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje će se zauzeti u ime
Europske unije u Odboru za trgovinu robom osnovanom Sporazumom o slobodnoj
trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne
strane, te Republike Koreje, s druge strane, u pogledu donošenja pravila o
upravljanju tarifnim kvotama
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u
vezi s člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Sporazum o slobodnoj trgovini
između Europske unije i njezinih država članica s jedne strane, i
Republike Koreje, s druge strane[1]
(„Sporazum”) potpisan je 6. listopada 2010.
(2)       Sporazum se, u skladu s
njegovim člankom 15.10.5 privremeno primjenjuje od
1. srpnja 2011. do dovršetka postupaka za njegovo zaključenje.
(3)       Člankom 15.1 Sporazuma
osniva se Odbor za trgovinu čija je zadaća, među ostalim,
pobrinuti se da Sporazum uredno djeluje i nadzirati rad svih specijaliziranih
odbora.
(4)       U skladu s člankom 15.2
Sporazuma, specijalizirani odbori osnivaju se pod pokroviteljstvom Odbora za
trgovinu. Jedan od tih specijaliziranih odbora je, u skladu s člankom
2.16. Sporazuma, Odbor za trgovinu robom.
(5)       U skladu s točkom 2.
Dodatka 2-A-1 Sporazuma Koreja može za upravljanje i provedbu tarifnih kvota za
mlijeko i vrhnje, maslac, med i naranče podrijetlom iz Unije na temelju
Sporazuma rabiti dražbeni sustav. Uvjete dražbenog sustava moraju sporazumno
utvrditi stranke Sporazuma odlukom Odbora za trgovinu robom.
(6)       U skladu s točkom 3.
Dodatka 2-A-1 Sporazumu, Koreja može upotrijebiti sustav izdavanja dozvola za
upravljanje određenim tarifnim kvotama i njihovu provedbu. Stranke se u
okviru Odbora za trgovinu robom dogovaraju o politici i postupcima koji se
tiču sustava dozvola, uključujući i podobnost za dobivanje
količina tarifnih kvota, te o svim promjenama politike ili postupaka.
(7)       Potrebno je utvrditi
stajalište koje će se zauzeti u ime Unije u Odboru za trgovinu robom u
pogledu pravila o upravljanju tarifnim kvotama.
(8)       Zajednička će se
odluka donijeti razmjenom nota između EU-a i Koreje koju u ime EU-a
potpisuje predstavnik Komisije.
(9)       Stajalište Unije u okviru
Odbora o trgovini robom trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu
Odluke,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje će se zauzeti u ime Unije
u Odboru za trgovinu robom osnovanom Sporazumom o slobodnoj trgovini
između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, te
Republike Koreje, s druge strane, u pogledu donošenja pravila o upravljanju
tarifnim kvotama temelji se na nacrtu Odluke Odbora priloženom ovoj Odluci.
Predstavnici Unije u Odboru mogu se dogovoriti
o manjim izmjenama nacrta Odluke bez donošenja nove odluke Vijeća.
Članak
2.
Nakon njezina donošenja Odluka Odbora za
trgovinu robom objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Ova Odluka
stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 127, 14.5.2011., str. 6.
PRILOG

NACRT
ODLUKE br. 1 ODBORA ZA TRGOVINU ROBOM
IZMEĐU EU-a i KOREJE
od ...
o donošenju pravila upravljanja
tarifnim kvotama i njihovoj provedbi
ODBOR ZA TRGOVINU ROBOM,
uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj
trgovini između Republike Koreje („Koreja”), s jedne strane, i Europske
unije i njezinih država članica, s druge strane, („Stranke” i „Sporazum”),
a posebno njegove članke 2.16, 15.2.1 i Dodatak 2-A-1 točke 2. i 3.,
budući da:
(1)
Člankom 15.1 Sporazuma osniva se Odbor za
trgovinu koji, među ostalim, osigurava da Sporazum uredno djeluje i
nadzire rad svih specijaliziranih odbora.
(2)
U skladu s člankom 15.2 Sporazuma,
specijalizirani odbori osnivaju se pod pokroviteljstvom Odbora za trgovinu.
Jedan od tih specijaliziranih odbora je, u skladu s člankom 2.16.
Sporazuma, Odbor za trgovinu robom.
(3)
U skladu s točkom 2. Dodatka 2-A-1 Sporazumu
Koreja može za upravljanje i provedbu tarifnih kvota za određenu robu
podrijetlom iz Europske unije na temelju Sporazuma rabiti dražbeni sustav.
Uvjete dražbenog sustava moraju sporazumno utvrditi stranke Sporazuma odlukom
Odbora za trgovinu robom.
(4)
U skladu s točkom 3. Dodatka 2-A-1 Sporazumu,
Koreja može upotrijebiti sustav izdavanja dozvola za upravljanje određenim
tarifnim kvotama i njihovu provedbu. Stranke se u okviru Odbora za trgovinu
robom dogovaraju o politici i postupcima koji se tiču sustava dozvola,
uključujući i podobnost za dobivanje količina tarifnih kvota, te
o svim promjenama politike ili postupaka,
ODLUČIO JE:
1.
Koreja upravlja tarifnim kvotama i provodi ih na
određenu robu podrijetlom iz Europske unije na temelju Sporazuma o
slobodnoj trgovini između Republike Koreje, s jedne strane, i Europske
unije i njezinih država članica, s druge strane, u skladu s pravilima
navedenim u Prilogu ovoj Odluci.
2.
Ova Odluka stupa na snagu dana ...
Sastavljeno u ….............. ..................
Za Odbor
za trgovinu robom
Mauro PETRICCIONE                                              Hak-Do
KIM
Direktor                                                                       Glavni
direktor za politiku sporazuma o slobodnoj trgovini
Glavna uprava za trgovinu                              Ministarstvo
trgovine, industrije i energetike
Europske komisije                                           Republike
Koreje

   ||
Prilog
PRAVILA
ZA UPRAVLJANJE TARIFNIM KVOTAMA I ZA NJIHOVU PROVEDBU
Članak 1.
Vremenski raspored dražbi i zahtjeva za dozvolu
(1)
Dražbe za obrano mlijeko u prahu, punomasno mlijeko
u prahu, kondenzirano mlijeko i prirodni med održavaju se prije razdoblja
uvoza, tj. u lipnju za kvote koje se otvaraju u srpnju.
(2)
Posebnim smjernicama tvrtke Korea Agro-Fisheries
& Food Trade Corporation određuje se da se dražbe moraju javno
objaviti osam kalendarskih dana prije roka za predaju prijava za sudjelovanje
na dražbi.
(3)
Za proizvode čiji rok zahtjeva za dozvolu
kvote nije određen u Sporazumu o slobodnoj trgovini između Koreje i
EU-a, posebnim se smjernicama agencija određenih da upravljaju tarifnim
kvotama (dalje u tekstu: „Agencije koje izdaju preporuke”) određuje
razdoblje za predaju zahtjeva za dozvole od najmanje sedam kalendarskih dana od
prvog radnog dana godine provedbe navedena u Dodatku 2-A točki 5.
Sporazuma o slobodnoj trgovini između Koreje i EU-a.
Članak 2.
Depozit i naknade
(1)
Za usluge u vezi s podnošenjem zahtjeva za dodjelu
tarifnih kvota dražbom neće se naplaćivati nikakvi administrativni
troškovi ni naknade osim depozita – iznosa koji sudionici dražbe plaćaju
za dražbu.
(2)
Opće upute sudionicima dražbe za svaku dražbu
određivat će da se depozit vraća sudionicima dražbe čim to
uobičajeni upravni postupci dopuštaju nakon završetka dražbe.
(3)
Od podnositelja zahtjeva za dozvolu ne traže se ni
jamstvo ni depozit.
Članak 3.
Izdavanje i važenje preporuke
(1)
Agencije koje izdaju preporuke nakon dražbe ili
podnošenja zahtjeva za dozvolu izdaju preporuku za uvozne tarifne kvote za
Sporazum o slobodnoj trgovini između Koreje i EU-a (dalje u tekstu:
„Preporuka”).
(2)
Preporuke se izdaju podnositeljima zahtjeva u roku od
dva kalendarska dana ako zahtjev za preporuku tarifne kvote zadovoljava uvjete
preporuke.
(3)
Preporuka za uvoz za tarifne kvote vrijedi 90 dana.
Razdoblje valjanosti može se produžiti za dodatnih 30 dana, ali ne može
prekoračiti zadnji dan godine provedbe navedene u Prilogu 2-A točki 5.
Sporazuma o slobodnoj trgovini između Koreje i EU-a.
Članak 4.
Objavljivanje informacija o upravljanju tarifnim
kvotama
(1)
Smjernice Ministarstva poljoprivrede, prehrane i
ruralnih poslova Koreje (dalje u tekstu: „MAFRA”) i posebne smjernice Agencija
koje izdaju preporuke objavljuju se na njihovim web-mjestima.
(2)
Agencije koje izdaju preporuke redovito na svom
web-mjestima objavljuju informacije kojima su obuhvaćeni javna objava
zahtjeva za dozvole i dražbi, dodjela dozvola i razdoblja dražbi, dodijeljene
količine, preostale količine koje su dostupne za svaku tarifnu kvotu
i planirani datumi iduće dražbe / razdoblja izdavanja dozvola.
(3)
Osnovni kriteriji za dražbe koji obuhvaćaju
podobnost, plaćanje i povrat depozita, datume dražbi, kodove dražbi i
informacije nalazit će se u posebnim smjernicama tvrtke Korea
Agro-Fisheries & Food Trade Corporation ili u općim uputama
sudionicima dražbe za svaku dražbu.
Članak 5.
Pravila dodjele tarifnih kvota
Smjernicama MAFRA-e dopušta se raspodjela
godišnje količine tarifnih kvota tijekom cijele godine podjelom godišnje
količine tarifnih kvota u nekoliko podkoličina čiji je zbroj
jednak godišnjoj količini tarifnih kvota. Ukupna količina tarifnih
kvota za svaku godinu provedbe kako je ona određena Sporazumom o slobodnoj
trgovini između Koreje i EU-a ne smanjuje se.
Upravljanje tarifnim kvotama: Pojmovnik
Agencije
koje izdaju preporuke          Korejske agencije određene za upravljanje
tarifnim kvotama: Korea Dairy Industries Association, Korea Agro-Fisheries
& Food Trade Corporation, Korea Feed Ingredients Association i Korea Feed
Milk Replacer Association
                                                Web-mjesta:
Korea Dairy Industries Association (dostupna
je samo verzija teksta na korejskom):
http://www.koreadia.or.kr/
Korea Agro-Fisheries & Food Trade
Corporation:
http://www.at.or.kr/home/apen000000/index.action
                                                Korea
Feed Ingredients Association (dostupna je samo verzija teksta na korejskom):
http://www.kfeedia.org/main.html
                                                Korea
Feed Milk Replacer Association (dostupna je samo verzija teksta na korejskom):
http://milkreplacer.or.kr/
Depozit                                   Iznos
koji plaćaju ponuđači koji žele sudjelovati na dražbi. Depozit
se odmah po preporuci kvote vraća svakom ponuđaču.
Preporuka                                Pitanje
uvoznih tarifnih kvota nakon dražbe ili podnošenja zahtjeva za dozvolu.
Razdoblje
valjanosti                Razdoblje tijekom kojeg preporuka uvoznih tarifnih
kvota vrijedi.
Godina
provedbe                    Razdoblje od 12 mjeseci između uzastopnih
godišnjica Sporazuma o slobodnoj trgovini (1. srpnja) za koje je godišnja
količina tarifne kvote propisana Sporazumom o slobodnoj trgovini
između Koreje i EU-a.


				|

		52014PC0020

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o uspostavi i funkcioniranju rezerve za stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ /* COM/2014/020 final - 2014/0011 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           Uvod
Na početku trećeg trgovinskog
razdoblja (2013. – 2020.) sustav trgovanja emisijama EU-a (ETS) bio je
obilježen velikom neravnotežom između ponude i potražnje emisijskih
jedinica, što je dovelo do stvaranja viška od oko 2 milijarde emisijskih
jedinica za koji se očekuje da će tijekom idućih godina narasti
na više od 2,6 milijardi emisijskih jedinica do 2020. Razlog za ovu neravnotežu
jest prvenstveno nerazmjer između ponude emisijskih jedinica za prodaju na
dražbi, koja je strogo određena i potražnje za njima, koja je fleksibilna
i ovisi o gospodarskim ciklusima, cijenama fosilnih goriva i drugim
čimbenicima. Slabija potražnja obično je popraćena smanjenom
ponudom. Međutim na tržištu ugljika EU-a to se ne odnosi na ponudu za
prodaju na dražbi u okviru trenutačnog regulatornog režima.
Sustav za trgovanje emisijama EU-a
uspostavljen je kako bi se na usklađen i ekonomičan način
ispunili ciljevi EU-a u pogledu smanjenja emisija. Dok su ciljevi zaštite
okoliša zajamčeni gornjom granicom, zbog velikog se viška smanjuju
poticaji za niskougljična ulaganja i time negativno utječe na
ekonomičnost sustava. Kada gospodarski subjekti donose odluke o ulaganjima
na temelju prezasićene ponude emisijskih jedinica na tržištu i odgovarajućeg
cjenovnog signala, ukupni će troškovi vezani uz pitanja klimatskih
promjena nužno srednjoročno i dugoročno rasti. Ukratko, ako se ne
riješi to pitanje, te neravnoteže snažno će utjecati na sposobnost ETS-a
EU-a da u budućim fazama ispuni svoj cilj na ekonomičan način kada
će morati postići daleko zahtjevnije domaće ciljeve povezane s
emisijama u odnosu na sadašnje ciljeve[1].
Očekuje se da će cilj
stakleničkih plinova za 2030. koji je određen dio okvira klimatske i
energetske politike dovesti do ambicioznijeg linearnog faktora smanjenja koji
će se primjenjivati od početka faze 4. u 2021. To bi tijekom vremena
postupno smanjilo neravnotežu na tržištu. Međutim procjena učinka
izrađena uz okvir za 2030. pokazuje da ambiciozniji linerani faktor nije dovoljan
za rješavanje negativnih posljedica velike neravnoteže na tržištu. Istovremeno
bi ETS EU-a u budućnosti ostao nezaštićen od neočekivanih i
naglih potresa na području potražnje.
Stoga je potrebno odstupiti od odredaba
Direktive i uspostaviti rezervu za stabilnost tržišta.
2.           Kontekst prijedloga
Kao kratkoročna mjera za ublažavanje
posljedica zbog viška, donesena je odluka o odgađanju („preraspodjeli”)
prodaje 900 milijuna emisijskih jedinica na dražbi u početnim godinama
faze 3. U tom kontekstu Komisija je ponovno potvrdila svoju predanost da
predstavi mogućnosti djelovanja u cilju donošenja drugih prikladnih
strukturnih mjera za jačanje ETS-a tijekom faze 3.[2].
Uzimajući u obzir da su značajke
viška strukturne i dugoročne prirode, potrebne su dodatne mjere za
jačanje ETS-a EU-a kako bi se osigurao ekonomičan prijelaz na
niskougljično gospodarstvo. Komisija je u svojem Izvješću o stanju na
europskom tržištu ugljika u 2012. (Izvješće o tržištu ugljika) u studenom
2012. utvrdila neiscrpni popis od šest opcija za strukturnu reformu ETS-a EU-a [3]. Na temelju rasprava
vođenih tijekom javnog savjetovanja koje je uslijedilo nakon tog
izvješća utvrđena je dodatna opcija odnosno uspostavljanje rezerve za
stabilnost tržišta kojom bi se na fleksibilniji način osigurala ponuda i
povećala otpornost na potrese.
Izvješće o procjeni učinka i sažetak
objavljuju se zajedno s ovim prijedlogom. Procjena učinka pokazala je da
bi uspostavljanje rezerve za sigurnost tržišta moglo pomoći rješavanju
trenutačnih neravnoteža i učiniti ETS otpornijim na moguće
buduće događaje koji bi mogli ozbiljno narušiti ravnotežu između
ponude i potražnje. Uzevši u obzir različite oblikovne elemente
utvrđeno je da funkcioniranje rezerve za stabilnost tržišta u odnosu na
ukupni broj emisijskih jedinica u optjecaju ima tu prednost što obuhvaća
promjene u potražnji, koji nisu posljedica samo makroekonomskih promjena nego i
učinaka drugih čimbenika kao što su komplementarne politike i
promjene u ponudi npr. priljevu međunarodnih jedinica.
3.           Pravni elementi prijedloga
Kako bi se osigurala predvidljivost, rezerva
za stabilnost tržišta ustrojena je kao objektivni, na pravilima utemeljen
mehanizam, na temelju kojeg se količine emisijskih jedinica za prodaju na
dražbi „automatski” prilagođavaju u skladu s unaprijed utvrđenim
uvjetima koji se primjenjuju od faze 4. ETS-a EU-a, koja počinje u 2021.
Iako je procjenom učinka utvrđeno da bi uspostava rezerve za
stabilnost tržišta već u fazi 3. donijela koristi u smislu jačanja i
učinkovitosti tržišta ugljika, od preraspodjele se očekuje da će
donijeti privremeno olakšanje za nadolazeće godine. Stoga se predlaže
uspostava rezerve za stabilnost tržišta na početku faze 4. kako bi se
sudionicima na tržištu osiguralo vrijeme za prilagodbu na uvođenje rezerve
i dovoljna regulatorna sigurnost tijekom faze 3. ETS-a EU-a.
Rezerva za stabilnost tržišta navedena u ovom
prijedlogu funkcionira kao mehanizam za prilagođavanje godišnjih
količina emisijskih jedinica za prodaju na dražbi kada se ukupni broj
jedinica nalazi izvan unaprijed definiranog raspona:
(a)
dodavanjem emisijskih jedinica rezervi,
oduzimajući ih od količina koja će se prodavati na dražbi u
cilju ublažavanja nestabilnosti tržišta uzrokovane velikim privremenim viškom u
ETS-u EU-a, ako je ukupni višak veći od 833 milijuna emisijskih jedinica;
(b)
oslobađanjem emisijskih jedinica iz rezerve i
njihovim dodavanjem količinama koje će se prodavati na dražbi u cilju
ublažavanja nestabilnosti tržišta uzrokovane velikim privremenim manjkom u
ETS-u EU-a, ako je ukupni višak manji od 400 milijuna emisijskih jedinica.
Stoga se emisijske jedinice stavljaju u
rezervu za stabilnost tržišta i oslobađaju iz nje u odnosu na ukupni broj
emisijskih jedinica u optjecaju. Ovaj pokazatelj predstavlja izravnu mjeru
usmjerenu protiv stvarne neravnoteže između ponude i potražnje i ima
prednost u odnosu na neizravne i neizvjesne mjere koje su usmjerene na važne
pokretače tržišta poput BDP-a, cijena goriva, vremenskih prilika, padalina
i sl. Gornje i donje granice raspona utvrđene su nakon savjetovanja s
dionicima i odražavaju raspon u kojem je sukladno prethodnim iskustvima tržište
bilo sposobno uredno funkcionirati.
Kako bi se osigurala predvidljivost i
postupnija promjena rezerve za stabilnost tržišta, kada se ispune uvjeti,
godišnje bi se oslobodila unaprijed definirana količina od 100 milijuna
emisijskih jedinica. Navedena količina predstavlja približno 5 %
trenutačnih godišnjih emisija u ETS-u EU-a, a koja bi u skladu s
prethodnim iskustvima trebala biti dovoljna za pokrivanje čak i vrlo
iznenadnih i znatnih povećanja potražnje.
Uvođenje rezerve za stabilnost tržišta
potencijalno predstavlja značajnu promjenu za ustroj i funkcioniranje
ETS-a EU-a. Rana iskustva stečena s provedbom pravila rezerve mogla bi se
pokazati korisnim i omogućiti poboljšanja u izradi pravila za rezervu.
Istovremeno predvidljivost i stabilnost važni su za uspješno tržište ugljika.
Kako bi se postigla ispravna ravnoteža prijedlogom se predviđa
preispitivanje s posebnim naglaskom na parametre rezerve do 2026.
Prijedlog sadržava i odredbe koje su usmjerene
na osiguranje nesmetane ponude za prodaju na dražbi u godinama oko prijelaza
između faza trgovanja u slučajevima kada bi u zadanim okolnostima
nastale znatne promjene. Učinak se ne odražava na količinu tijekom
trogodišnjeg razdoblja i sastoji se od jednostavnog izjednačavanja
godišnjih količina kojima se do kraja razdoblja ublažavaju mogući
prijelazni i privremeni učinci na ponudu za prodaju na dražbi u skladu s
modalitetima utvrđenima Direktivom 2003/87/EZ i Uredbom Komisije br.
1031/2010, primjerice s obzirom na emisijske jedinice koje ostaju u rezervi za
nove sudionike na kraju razdoblja, zatim emisijske jedinice koje nisu
dodijeljene zbog zatvaranja ili na temelju odstupanja koje se odnosi na
modernizaciju sektora električne energije. Količine emisijskih
jedinica koje bi se trebale prodavati na dražbi u posljednje dvije godine
razdoblja premašuju prosječnu količinu emisijskih jedinica za prodaju
na dražbi u dvije naredne godine za više od 30 % i ta će se razlika
ravnomjerno raspodijeliti tijekom tih godina. Ta odredba temelji se na
iskustvima stečenim u prijelazu iz faze 2. u fazu 3. ETS-a EU-a i njome se
izbjegava ponavljanje negativnih učinaka prijelaznih modaliteta.
Prijedlog ima istu pravnu osnovu kao i
Direktiva 2003/87/EZ. S obzirom na njegov kontekst i vremenski opseg, predaje
se kao dio Okvira za klimatske i energetske politike za 2030.
Pravo EU-a na djelovanje proizlazi iz
činjenice da je ETS sustav koji na potpuno usklađen način
funkcionira na razini cijele Unije. Prijedlog je u skladu s načelom
supsidijarnosti i proporcionalnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj
uniji.
2014/0011 (COD)
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o uspostavi i funkcioniranju rezerve za
stabilnost tržišta za sustav trgovanja emisijama stakleničkih plinova
Unije i o izmjeni Direktive 2003/87/EZ
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[4],

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[5],
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Člankom 10. stavkom 5.
Direktive 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[6] propisuje se da se svake godine Europskom parlamentu i Vijeću treba
podnijeti izvješće o funkcioniranju europskog tržišta ugljika.
(2)       U izvješću Komisije
upućenom Europskom parlamentu i Vijeću o stanju na europskom tržištu
ugljika u 2012.[7]
utvrđeno je da su potrebne mjere za rješavanje strukturnih neravnoteža
između ponude i potražnje. Procjenom učinka okvira klimatske i
energetske politike za 2030.[8]
utvrđeno je da se očekuje nastavak neravnoteže i da se to pitanje
neće moći riješiti u dovoljnoj mjeri prilagodbom linearnog tijeka
prema strožem cilju unutar navedenog okvira. Promjenom linearnog faktora samo
se postupno mijenja gornja granica. U skladu s tim i višak bi se samo postupno
smanjivao, a tržište bi moralo nastaviti funkcionirati više od jednog
desetljeća s viškom emisijskih jedinica od oko 2 milijarde ili više. Kako
bi se riješio taj problem i povećala otpornost europskog sustava trgovanja
emisijama na neravnoteže, potrebno je uspostaviti
rezervu za stabilnost tržišta. Za osiguranje regulatorne sigurnosti u pogledu
ponude za prodaju na dražbi u fazi 3. i omogućavanje vremena za prilagodbu
na uvođenje promijenjenog oblika, potrebno je uspostaviti rezervu za
stabilnost tržišta od faze 4. koja počinje 2021. Kako bi se zadržao
maksimalni stupanj predvidljivosti, potrebno je odrediti jasna pravila za
stavljanje emisijskih jedinica u rezervu i njihovo oslobađanje iz nje.
Kada se ispune uvjeti, počevši u 2021., u rezervu je potrebno staviti
količinu emisijskih jedinica koja iznosi 12 % emisijskih jedinica u
optjecaju u godini x – 2. Kada je ukupna količina emisijskih
jedinica u optjecaju manja od 400 milijuna, potrebno
je osloboditi odgovarajući broj emisijskih jedinica iz rezerve.
(3)       Pored uspostave rezerve za stabilnost
tržišta potrebne su i odgovarajuće izmjene Direktive 2003/87/EZ kako bi se
osigurala dosljednost i nesmetano funkcioniranje ETS-a. Primjena Direktive
2003/87/EZ osobito može dovesti do velikih količina emisijskih jedinica
koje treba prodati na dražbi na kraju svakog razdoblja trgovanja, što može
ugroziti stabilnost tržišta. Prema tome, kako bi se izbjeglo stanje neravnoteže
između ponude i potražnje na tržištu krajem jednog i početkom
sljedećeg razdoblja trgovanja koje bi mogle prouzročiti smetnje na
tržištu, potrebno je predvidjeti prodaju dijela svakog znatnog povećanja
ponude na kraju jednog razdoblja trgovanja u prve dvije godine sljedećeg
razdoblja.
(4)       Komisija bi trebala
preispitati funkcioniranje rezerve za stabilnost tržišta u odnosu na njezino
djelovanje na temelju iskustava u pogledu njezine primjene. Prilikom
preispitivanja funkcioniranja rezerve za stabilnost tržišta trebalo bi se
osobito provjeriti jesu li pravila o stavljanju emisijskih
jedinica u rezervu prikladna za postizanje željenih ciljeva za
rješavanje strukturnih neravnoteža između ponude i potražnje.
(5)       Stoga je potrebno na
odgovarajući način izmijeniti članak 10. i članak 13.
stavak 2. Direktive 2003/87/EZ,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Rezerva za stabilnost tržišta
1.           Uspostavlja se rezerva za
stabilnost tržišta koja počinje s radom 1. siječnja 2021.
2.           Komisija objavljuje ukupnu
količinu emisijskih jedinica koje su u optjecaju svake godine do 15.
svibnja sljedeće godine. Ukupni broj emisijskih jedinica u optjecaju u godini x jest kumulativni broj emisijskih jedinica
izdanih u razdoblju od 1. siječnja 2008.,
uključujući emisijske jedinice izdane u tom razdoblju u skladu s
člankom 13. stavkom 2. Direktive 2003/87/EZ te prava na uporabu
međunarodnih jedinica koja postrojenja imaju u
okviru sustava trgovanja emisijama EU-a u odnosu na emisije do 31. prosinca
godine x, umanjen za ukupan broj tona potvrđenih emisija postrojenja u
okviru sustava trgovanja emisijama EU-a između 1. siječnja 2008. i
31. prosinca godine x, broj svih emisijskih jedinica poništenih u skladu s
člankom 12. stavkom 4. Direktive 2003/87/EZ i broj emisijskih jedinica iz
rezerve. Ne uzimaju se u obzir emisije tijekom trogodišnjeg razdoblja koje je
počelo 2005. i završilo 2007. i jedinice izdane u vezi s tim emisijama. Prva
objava uslijedit će do 15. svibnja 2017.
3.           Počevši
od 2021. svake se godine u rezervu stavlja količina emisijskih
jedinica koja iznosi 12 % ukupnog broja emisijskih jedinica u optjecaju u
godini x – 2, kako je objavljeno u svibnju godine x – 1, osim ako bi broj
emisijskih jedinica koje se stavljaju u rezervu bio manji od 100 milijuna.
4.           Ako je bilo koje godine
ukupni broj emisijskih jedinica u optjecaju manji od 400 milijuna, iz rezerve
se oslobađa 100 milijuna emisijskih jedinica. U slučaju kada se u
rezervi nalazi manje od 100 milijuna emisijskih jedinica, u skladu s ovim
stavkom sve emisijske jedinice oslobađaju se iz rezerve.
5.           Ako bilo koje godine stavak
4. nije primjenjiv i ako su mjere donesene u skladu s člankom 29.a
Direktive, iz rezerve se oslobađa 100 milijuna emisijskih jedinica. U
slučaju kada se u rezervi nalazi manje od 100 milijuna emisijskih jedinica,
u skladu s ovim stavkom sve emisijske jedinice oslobađaju se iz rezerve.
6.           Kada se postupa na temelju
stavka 3. ili stavka 5. u kalendarima dražbe uzimaju se u obzir emisijske
jedinice koje su stavljene u rezervu ili se trebaju osloboditi iz nje.
Članak 2.
Izmjene Direktive 2003/87/EZ
Direktiva 2003/87/EZ mijenja se kako slijedi:
1.           članak 10. stavak 1.
zamjenjuje se sljedećim:
2.           „1. Od 2021. nadalje države
članice prodaju na dražbi sve emisijske jedinice koje nisu besplatno
raspodijeljene u skladu s člancima 10.a i 10.c i koje nisu stavljene u
rezervu za stabilnost tržišta uspostavljenu Odlukom [OPEU umetnite broj
Odluke kada bude poznat] Europskog parlamenta i Vijeća(*).”
3.           U članku 10. dodaje se
sljedeći stavak:
„1a. Kada količina emisijskih jedinica koje
će države članice prodavati na dražbi u posljednjoj godini svakog
razdoblja iz članka 13. stavka 1. za više od 30 % premašuje
očekivanu prosječnu količinu za prodaju na dražbi u prve dvije
godine sljedećeg razdoblja prije primjene članka 1. stavka 3. Odluke
[OPEU umetnite broj Odluke kada bude poznat], dvije trećine od
razlike između količina oduzima se od količina za prodaju na
dražbi u posljednjoj godini razdoblja i dodaje se u jednakim dijelovima
količinama koje će države članice prodavati na dražbi u prve
dvije godine sljedećeg razdoblja.”
4.           U članku 13. stavku 2.
drugom podstavku dodaje se sljedeća rečenica:
„Slično tome, emisijske jedinice koje se nalaze u rezervi
za stabilnost tržišta uspostavljenoj Odlukom [OPEU umetnite broj Odluke kada
bude poznat] i koje više ne
vrijede, zamjenjuju se emisijskim jedinicama koje vrijede za trenutačno
razdoblje.”
Članak 3.
Preispitivanje
Do 31. prosinca 2026. Komisija
na temelju analize urednog funkcioniranja europskog tržišta ugljika preispituje
rezervu za stabilnost tržišta i, ako je potrebno, podnosi prijedlog Europskom
parlamentu i Vijeću. Tijekom preispitivanja posebna pozornost se
posvećuje postotku za utvrđivanje broja emisijskih jedinica koje
će se staviti u rezervu u skladu s člankom 1. stavkom 3. i
brojčanoj vrijednosti gornje granice ukupnog broja
emisijskih jedinica u optjecaju utvrđen
člankom 1. stavkom 4.
Članak 4.
Prijelazne odredbe
Članak 10. stavak 1. Direktive 2003/87/EZ
kako je izmijenjena Direktivom 2009/29/EZ nastavlja se primjenjivati do 31.
prosinca 2020.
Članak 5.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               COM(2012) 652 završna verzija
[2]               COM(2012) 416 završna verzija
[3]               COM(2012) 652
[4]               SL C , , str. .
[5]               SL C , , str. .
[6]               Direktiva 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
od 13. listopada 2003. o uspostavi sustava trgovanja emisijskim jedinicama
stakleničkih plinova unutar Zajednice i o izmjeni Direktive Vijeća
96/61/EZ (SL L 275, 25.10.2003., str. 32.).
[7]               COM(2012) 652 završna verzija.
[8]               Dodati upućivanje


				|

		52013PC0530

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o suradnji i carinskoj uniji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike San Marina, s druge strane, u pogledu sudjelovanja Hrvatske kao ugovorne stranke, nakon njezina pristupanja Europskoj uniji /* COM/2013/0530 final - 2013/0254 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Republika Hrvatska (dalje u tekstu:
„Hrvatska”) pristupit će Europskoj uniji 1. srpnja 2013. Vijeće je
14. rujna 2012. ovlastilo Komisiju, za pregovaranje o prilagodbi, na temelju
Protokola, Sporazuma o suradnji i carinskoj uniji između Europske
zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike San
Marina (dalje u tekstu: „San Marino”), s druge strane [1] (dalje u tekstu: „Sporazum”), u
pogledu sudjelovanja Hrvatske kao ugovorne stranke, s obzirom na njezino
pristupanje Europskoj uniji.
2.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Sporazum je stupio
na snagu 1. travnja 2002. i treba ga izmijeniti tako da uključuje Hrvatsku
kao ugovornu stranku. Nakon ovlaštenja danog Komisiji 14. rujna 2012., sa San
Marinom su završeni pregovori o Protokolu uz Sporazum.
Sažetak predloženog djelovanja
Ovaj prijedlog sadrži nacrt Odluke Vijeća
o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica i
privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum (u Prilogu) kako bi se osiguralo
sudjelovanje Hrvatske kao ugovorne stranke nakon njezina pristupanja Europskoj
uniji.
Pravna osnova
Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a
posebno njegov članak 218. stavak 5., u vezi s člankom 218. stavcima
3. i 4., Ugovor o pristupanju Hrvatske[2]
te Akt o pristupanju Hrvatske,[3]
a posebno drugi podstavak njegovog članka 6. stavka 2.
Odabir instrumenta
U skladu s člankom 218. stavkom 5.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Vijeće usvaja odluku kojom se
odobrava potpisivanje ovog Sporazuma, i ako je potrebno, njegova privremena
primjena prije stupanja na snagu. Ovo je prijedlog takve odluke.
Proporcionalnost
Ovaj je prijedlog u skladu s načelom
proporcionalnosti jer su njegovi učinci strogo ograničeni na ono što
je potrebno za sudjelovanje Hrvatske kao ugovorne stranke u Sporazumu nakon
njezinog pristupanja Europskoj uniji.
2013/0254 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o potpisivanju, u ime Europske unije i
njezinih država članica i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o
suradnji i carinskoj uniji između Europske zajednice i njezinih država
članica, s jedne strane, i Republike San Marina, s druge strane, u pogledu
sudjelovanja Hrvatske kao ugovorne stranke, nakon njezina pristupanja Europskoj
uniji
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 352., u vezi s
člankom 218. stavkom 5. te drugi podstavak njegovog članka 218.
stavka 8.,
uzimajući u obzir Akt o pristupanju
Hrvatske,[4]
a posebno drugi podstavak njegovog članka 6. stavka 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Vijeće je 14. rujna
2012. ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Republikom San Marino o
prilagodbi, na temelju Protokola[5],
Sporazuma o suradnji i carinskoj uniji između Europske zajednice i
njezinih država članica, s jedne strane, i Republike San Marina, s druge
strane, u pogledu sudjelovanja Hrvatske kao ugovorne stranke, s obzirom na
njezino pristupanje Europskoj uniji.
(2)       Pregovore o Protokolu uz
Sporazum vodila je Komisija i nedavno su završeni.
(3)       Protokol treba potpisati u
ime Europske unije, podložno kasnijem sklapanju.
(4)       S obzirom na prestojeće
pristupanje Hrvatske Uniji i da bi se osiguralo njezino sudjelovanje kao
ugovorne stranke Sporazuma od datuma njezina pristupanja, Protokol uz Sporazum
treba se primjenjivati privremeno od navedenog datuma.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Potpisivanje Protokola uz Sporazum o suradnji
i carinskoj uniji između Europske zajednice i Republike San Marina u ime
Unije i njezinih država članica, u pogledu sudjelovanja Hrvatske kao
ugovorne stranke, nakon njezinog pristupanja Europskoj uniji ovime se odobrava,
podložno sklapanju navedenog Protokola.
Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.
Članak
2.
Glavno tajništvo Vijeća uspostavlja
instrument kojim se osobi koju/osobama koje je odredio pregovarač daju sve
potrebne ovlasti za potpisivanje Protokola, podložno njegovu sklapanju.
Članak
3.
Podložno njegovu kasnijem sklapanju i do
njegova stupanja na snagu, Protokol se primjenjuje privremeno, u skladu s
člankom 5., od datuma pristupanja Hrvatske Uniji.
Članak 4.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
PROTOKOL
uz Sporazum o suradnji i carinskoj uniji
između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane,
i Republike San Marina, s druge strane, u pogledu sudjelovanja Republike
Hrvatske kao ugovorne stranke nakon njezinog pristupanja Europskoj uniji
KRALJEVINA BELGIJA,
REPUBLIKA BUGARSKA,
ČEŠKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA DANSKA,
SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,
REPUBLIKA ESTONIJA,
IRSKA,
HELENSKA REPUBLIKA,
KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,
FRANCUSKA REPUBLIKA,
TALIJANSKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA HRVATSKA
REPUBLIKA CIPAR,
REPUBLIKA LATVIJA,
REPUBLIKA LITVA,
VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,
REPUBLIKA MAĐARSKA,
MALTA,
KRALJEVINA NIZOZEMSKA,
REPUBLIKA AUSTRIJA,
REPUBLIKA POLJSKA,
PORTUGALSKA REPUBLIKA,
RUMUNJSKA,
REPUBLIKA SLOVENIJA,
SLOVAČKA REPUBLIKA,
REPUBLIKA FINSKA,
KRALJEVINA ŠVEDSKA,
UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I
SJEVERNE IRSKE,
i
EUROPSKA UNIJA,
s jedne strane,
i
REPUBLIKA SAN MARINO,
s druge strane,
uzimajući u obzir Sporazum o suradnji i
carinskoj uniji između Europske zajednice i njezinih država članica,
s jedne strane i Republike San Marina, s druge strane, od 16. prosinca 1991.
(„Sporazum”), koji je stupio na snagu 1. travnja 2002.,
uzimajući u obzir pristupanje Republike
Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013.,
budući da Republika Hrvatska postaje
ugovorna stranka Sporazuma,
SPORAZUMJELI SU SE:
Članak 1.
Republika Hrvatska ovime pristupa Sporazumu
kao ugovorna stranka.
Članak 2.
Ovaj Protokol čini sastavni dio
Sporazuma.
Članak 3.
1. Ovaj Protokol odobravaju ugovorne stranke u
skladu s vlastitim postupcima.
2. Ugovorne stranke obavještavaju jedna drugu
o dovršenju tih postupaka. Isprave o odobrenju pohranjuju se u Glavnom
tajništvu Vijeća Europske unije.
Članak 4.
Ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana prvog
mjeseca koji slijedi nakon dana pohrane zadnje isprave o odobrenju.
Članak 5.
Ovaj se Protokol privremeno primjenjuje od 1.
srpnja 2013.
Članak 6.
Tekst Sporazuma i Deklaracije u prilogu
sastavljeni su na hrvatskom jeziku.
Priloženi su Protokolu i jednako su
vjerodostojni kao tekstovi na ostalim jezicima na kojima su sastavljeni
Sporazum i Deklaracije u prilogu.
Članak 7.
Ovaj Protokol sastavljen je u po dva
primjerka, na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom,
francuskom, grčkom, hrvatskom, irskom, latvijskom, litavskom,
mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom,
rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom
jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
Sastavljeno u Bruxellesu dana [……] mjeseca […]
godine dvije tisuće i trinaeste.
[ ... ]
Za države članice
[ ... ]
Za Europsku uniju
[ ... ]
Za Republiku San Marino
[ ... ]
[1]               SL L 84, 28.3.2002., str. 43.
[2]               SL L 112, 24.4.2012., str. 10.
[3]               SL L 112, 24.4.2012., str. 21.
[4]               SL L 112, 24.4.2012., str. 21.
[5]               SL L 84, 28.3.2002., str. 43.


				|

		52015PC0023

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU – Turska u pogledu zamjene Protokola 3. uz Odluku br. 1/98 Vijeća za pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za poljoprivredne proizvode o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje novim protokolom u kojem se u pogledu pravila o podrijetlu upućuje na Regionalnu konvenciju o paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu /* COM/2015/023 final - 2015/0015 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Regionalnom konvencijom o
paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[1] (dalje u tekstu
„Konvencija”) predviđene su odredbe o podrijetlu robe kojom se trguje na
temelju odgovarajućih sporazuma sklopljenih između ugovornih
stranaka. EU i Turska potpisali su Konvenciju 15. lipnja 2011. odnosno 4.
studenoga 2011.
EU i Turska položili su kod depozitara
Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno
4. prosinca 2013. Stoga je Konvencija primjenom svojeg članka
10. stavka 3. stupila na snagu 1. svibnja 2012. za EU i 1. veljače 2014.
za Tursku.
Člankom 6. Konvencije predviđa se da
svaka ugovorna stranka poduzima odgovarajuće mjere kako bi se osigurala
učinkovita primjena Konvencije. U tu bi svrhu Vijeće za pridruživanje
EU – Turska trebalo donijeti odluku kojom se Protokol 3. uz Odluku
br. 1/98 Vijeća za pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za
poljoprivredne proizvode[2]
o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne
suradnje zamjenjuje novim protokolom u kojem se u pogledu pravila o podrijetlu
upućuje na Konvenciju. Stajalište koje treba zauzeti EU u okviru
Vijeća za pridruživanje trebalo bi odrediti Vijeće.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA
Na sastanku Odbora za Carinski zakonik, odjela
za podrijetlo, 13. svibnja 2013. države članice EU-a obaviještene su o
nacrtu Odluke Vijeća. Posljednja savjetovanja s ugovornim strankama
održana su na sastanku paneuropsko-mediteranske radne skupine 22. i 23.
listopada 2014.
Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim
stručnjacima. Nadalje, procjena učinka nije bila potrebna jer su
predložene izmjene tehničke prirode i ne utječu na sadržaj Protokola
o pravilima o podrijetlu koji je trenutačno na snazi.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna je osnova Odluke Vijeća
članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s
člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
Predloženi instrument: Odluka Vijeća.
2015/0015 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje treba donijeti u ime
Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU – Turska u pogledu
zamjene Protokola 3. uz Odluku br. 1/98 Vijeća za pridruživanje EZ –
Turska o trgovinskom režimu za poljoprivredne proizvode o definiciji pojma
„proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje novim
protokolom u kojem se u pogledu pravila o podrijetlu upućuje na Regionalnu
konvenciju o paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u
vezi s člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Protokol 3. uz Odluku
br. 1/98 Vijeća za pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za
poljoprivredne proizvode[3]odnosi
se na definiciju pojma „proizvodi s podrijetlom” i načine administrativne
suradnje (dalje u tekstu „Protokol 3.”).
(2)       Regionalnom konvencijom o
paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[4] (dalje u tekstu
„Konvencija”) predviđene su odredbe o podrijetlu robe kojom se trguje na
temelju odgovarajućih sporazuma sklopljenih između ugovornih
stranaka.
(3)       Unija i Turska potpisale su
Konvenciju 15. lipnja 2011. odnosno 4. studenoga 2011.
(4)       Unija i Turska položile su
kod depozitara Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012.
odnosno 4. prosinca 2013. Stoga je Konvencija primjenom svojeg
članka 10. stavka 3. stupila na snagu 1. svibnja 2012. za Uniju i 1.
veljače 2014. za Tursku.
(5)       Člankom 6. Konvencije
predviđa se da svaka ugovorna stranka poduzima odgovarajuće mjere
kako bi se osigurala učinkovita primjena Konvencije. U tu svrhu
Vijeće za pridruživanje EU – Turska trebalo bi donijeti odluku kojom se
Protokol 3. zamjenjuje novim protokolom u kojem se u pogledu pravila o
podrijetlu upućuje na Konvenciju.
(6)       Stajalište Unije u okviru
Vijeća za pridruživanje EU – Turska trebalo bi se stoga temeljiti na
priloženom nacrtu Odluke,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje treba donijeti u ime Europske
unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU – Turska u pogledu zamjene
Protokola 3. uz Odluku br. 1/98 Vijeća za pridruživanje EZ – Turska o
trgovinskom režimu za poljoprivredne proizvode o definiciji pojma „proizvodi s
podrijetlom” i načinima administrativne suradnje novim protokolom u kojem
se u pogledu pravila o podrijetlu upućuje na Regionalnu konvenciju o
paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu temelji se na
nacrtu Odluke Vijeća za pridruživanje EU – Turska priloženom ovoj Odluci.
Predstavnici Unije u Vijeću za
pridruživanje EU – Turska mogu dogovoriti manje izmjene nacrta Odluke Vijeća
za pridruživanje EU – Turska bez daljnje odluke Vijeća.
Članak
2.
Odluka Vijeća za pridruživanje EU –
Turska objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[2]               SL L 86, 20.3.1998., str. 1.
[3]               SL L 86, 20.3.1998., str. 1.
[4]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
Nacrt
ODLUKE br. ... VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU – TURSKA
od
o zamjeni Protokola 3. uz Odluku br. 1/98 Vijeća za
pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za poljoprivredne proizvode o
definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne
suradnje
VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU –
TURSKA,
uzimajući u obzir Odluku br. 1/98
Vijeća za pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za poljoprivredne
proizvode[1],
a posebno njegov članak 4.,
uzimajući u obzir Protokol 3. uz Odluku
br. 1/98 Vijeća za pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za
poljoprivredne proizvode o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i
načinima administrativne suradnje,
budući da:
(1)
U članku 4. Odluke br. 1/98 Vijeća
za pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za poljoprivredne proizvode
(dalje u tekstu „Odluka”), upućuje se na Protokol 3. uz Odluku (dalje u
tekstu „Protokol 3.”) kojim se utvrđuju pravila o podrijetlu i
predviđa kumulacija podrijetla između Europske unije, Turske i drugih
ugovornih stranaka Konvencije.
(2)
Člankom 39. Protokola 3. predviđa se da
Vijeće za pridruživanje EU – Turska može odlučiti izmijeniti odredbe
ovog Protokola.
(3)
Regionalnom konvencijom o paneuropsko-mediteranskim
povlaštenim pravilima o podrijetlu[2]
(dalje u tekstu „Konvencija”) nastoji se protokole o pravilima o podrijetlu
koji su trenutačno na snazi u zemljama paneuropsko-mediteranskog
područja zamijeniti jedinstvenim pravnim aktom.
(4)
Europska unija i Turska potpisale su Konvenciju 15.
lipnja 2011. odnosno 4. studenoga 2011.
(5)
Europska unija i Turska položile su kod depozitara
Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno 4. prosinca 2013.
Stoga je Konvencija primjenom svojeg članka 10. stavka 3. stupila na snagu
1. svibnja 2012. za Europsku uniju i 1. veljače 2014. za Tursku.
(6)
Konvencijom su sudionici procesa stabilizacije i
pridruživanja uključeni u paneuropsko-mediteransko područje
kumulacije podrijetla.

(7)
Protokol 3. stoga bi trebalo zamijeniti novim
protokolom u kojem se upućuje na Konvenciju,
DONIJELO JE OVU
ODLUKU:
Članak 1.
Protokol 3. uz Odluku br. 1/98
Vijeća za pridruživanje EZ – Turska o trgovinskom režimu za poljoprivredne
proizvode o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima
administrativne suradnje zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Primjenjuje se od ...
Sastavljeno u
                                                                       Za
Vijeće za pridruživanje EU – Turska
                                                                       Predsjednik
Prilog
Protokol
3.
o
definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne
suradnje
Članak 1.
Primjenjiva
pravila o podrijetlu
1.         Za potrebe provedbe ove Odluke
primjenjuju se Dodatak I. i odgovarajuće odredbe Dodatka II. Regionalnoj
konvenciji o paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[3] (dalje u tekstu
„Konvencija”).
2.         Sva upućivanja na
„odgovarajući Sporazum” u Dodatku I. i u odgovarajućim odredbama
Dodatka II. Regionalnoj konvenciji o paneuropsko-mediteranskim povlaštenim
pravilima o podrijetlu smatraju se upućivanjima na ovu Odluku.
Članak 2.
Rješavanje
sporova
1.         Sporovi o postupcima provjere iz
članka 32. Dodatka I. Konvenciji, koji se ne mogu riješiti između
carinskih tijela koja traže provjeru i carinskih tijela odgovornih za provedbu
provjere, podnose se na rješavanje Vijeću za pridruživanje EU – Turska.
2.         U svim slučajevima rješavanje
sporova između uvoznika i carinskih tijela zemlje uvoznice provodi se na
temelju zakonodavstva te zemlje.
Članak 3.
Izmjene
Protokola
Vijeće za pridruživanje EU – Turska može
odlučiti izmijeniti odredbe ovog Protokola.
Članak 4.
Povlačenje
iz Konvencije
1.         Ako Europska unija ili Turska
depozitaru Konvencije dostave pisanu obavijest o svojoj namjeri povlačenja
iz Konvencije u skladu s člankom 9. Konvencije, Europska unija i Turska
odmah započinju pregovore o pravilima o podrijetlu radi provedbe ove
Odluke.
2.         Do stupanja na snagu
novoutvrđenih pravila o podrijetlu na ovu Odluku i dalje se primjenjuju
pravila o podrijetlu iz Dodatka I. i, prema potrebi, odgovarajuće odredbe
Dodatka II. Konvenciji koji su primjenjivi u trenutku povlačenja. Međutim,
od trenutka povlačenja smatra se da je pravilima o podrijetlu iz Dodatka
I. i, prema potrebi, odgovarajućim odredbama Dodatka II. Konvenciji
dopuštena dvostrana kumulacija samo između Europske unije i Turske.
Članak 5.
Prijelazne
odredbe – kumulacija
Neovisno o članku 16. stavku 5. i
članku 21. stavku 3. Dodatka I. Konvenciji, ako kumulacija uključuje
samo države EFTA-e, Farske otoke, Europsku uniju, Tursku i sudionike procesa
stabilizacije i pridruživanja, dokaz podrijetla može biti potvrda o prometu
robe EUR.1 ili izjava o podrijetlu.
[1]               SL L 86, 20.3.1998., str. 1.
[2]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[3]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.