               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 3.5.2021.
            COM(2021) 233 final
            2021/0120(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na utvrđivanje stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine u vezi s predviđenim donošenjem Odluke o načinima/postupku za utvrđivanje međunarodnog ugovora o borbi protiv pandemija.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Svjetska zdravstvena organizacija

               Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) osnovana je kao specijalizirana zdravstvena agencija Ujedinjenih naroda u skladu s člankom 57. Povelje Ujedinjenih naroda. Ustav
                  1
                Svjetske zdravstvene organizacije stupio je na snagu 7. travnja 1948. i njime je kao glavni cilj organizacije određeno „postizanje najviše moguće razine zdravlja za sve ljude”.

               Europska unija u SZO-u ima status neslužbenog promatrača. Taj je status utvrđen razmjenom pisama objavljenom 4. siječnja 2001. u Službenom listu
                  2
               . Razmjena je sadržavala „Memorandum o okviru i mehanizmima suradnje između Svjetske zdravstvene organizacije i Komisije Europskih zajednica”. Sve države članice Unije članice su i SZO-a.

               2.2.Svjetska zdravstvena skupština

               Svjetska zdravstvena skupština glavno je upravljačko tijelo SZO-a. Glavne su funkcije Svjetske zdravstvene skupštine utvrđivanje politika SZO-a, imenovanje glavnog direktora, nadzor financijskih politika te preispitivanje i odobravanje predloženog proračuna programa.

               Svjetska zdravstvena skupština održava se svake godine u Ženevi (Švicarska). 74. sjednica Skupštine održat će se putem interneta i trajat će od 24. svibnja do 1. lipnja 2021.

               U skladu s člankom 59. Ustava SZO-a svaki član ima jedan glas u Svjetskoj zdravstvenoj skupštini. Odluke se donose većinom glasova nazočnih članova koji glasaju, a u nekoliko situacija navedenih u članku 60. Ustava potrebna je dvotrećinska većina. U praksi je potrebno uložiti sve napore kako bi se sporazum postigao konsenzusom. Europska unija nema pravo glasa.

               U skladu s člankom 19. Ustava SZO-a Svjetska zdravstvena skupština ovlaštena je za donošenje konvencija ili sporazuma u vezi s bilo kojim pitanjem koje je u nadležnosti te organizacije.

               2.3.Akt koji se planira donijeti na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine

               Očekuje se da će na svojoj 74. sjednici u svibnju 2021. Svjetska zdravstvena skupština donijeti postupovnu Odluku o načinima/postupku za utvrđivanje međunarodnog ugovora o borbi protiv pandemija. Točnije, svrha je Odluke utvrditi organizaciju međuvladinog sastanka radi izrade Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju te radi pregovora o njoj, koju bi zdravstvena skupština razmotrila u skladu s člankom 19. Ustava SZO-a.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               EU i njegove države članice predvode međunarodno djelovanje za jačanje globalne zdravstvene sigurnosti i Svjetske zdravstvene organizacije, posebno kad je riječ o pripravnosti i odgovoru na hitne zdravstvene situacije, na temelju, među ostalim, zaključaka Vijeća
                  3
                iz studenoga 2020. o ulozi EU-a u jačanju Svjetske zdravstvene organizacije.

               O prijedlogu za sklapanje međunarodnog ugovora o pandemijama trenutačno se raspravlja u kontekstu aktualnog međunarodnog djelovanja za jačanje globalne zdravstvene sigurnosti s obzirom na iskustva stečena tijekom pandemije. Takvim ugovorom trebalo bi se općenito nastojati osigurati političku i pravnu predanost poboljšanju globalne zdravstvene strukture.

               Sudjelovanje u izradi takvog ugovora bilo bi u skladu s člankom 21. stavkom 1. UEU-a, u kojem se navodi da „Unija nastoji razvijati odnose i graditi partnerstva s trećim zemljama i međunarodnim, regionalnim ili globalnim organizacijama s kojima dijeli načela iz prvog podstavka. Ona promiče multilateralna rješenja zajedničkih problema, osobito u okviru Ujedinjenih naroda.” Europsko vijeće
                  4
                u veljači 2021. ponovno je istaknulo svoju predanost „unaprjeđenju globalne zdravstvene sigurnosti, među ostalim jačanjem Svjetske zdravstvene organizacije i radom na međunarodnom ugovoru o pandemijama u okviru te organizacije”.

               Iako o njegovu točnom području primjene još nije odlučeno, planirani međunarodni ugovor odnosit će se na suočavanje s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. Tim će se ciljem vjerojatno obuhvatiti područja politike utvrđena u dijelu III. glavi XIV. UFEU-a, ali bi se mogli obuhvatiti i neki drugi članci Ugovora o funkcioniranju EU-a, na primjer:

               –sprečavanje i upravljanje zoonotskim rizicima u okviru pristupa „jedno zdravlje”, za koje je potrebna povezanost s ugovorima u području zaštite okoliša o pitanjima kao što su bioraznolikost i trgovina ugroženim vrstama, što bi moglo utjecati, među ostalim, na Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima,

               –strukturirani sustav razmjene patogena, genetskih sekvenci i dobiti za potrebe javnog zdravlja (relevantno zakonodavstvo EU-a je Uredba (EU) br. 511/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama usklađivanja za korisnike Protokola iz Nagoye o pristupu genetskim resursima te poštenoj i pravičnoj podjeli dobiti koja proizlazi iz njihova korištenja u Uniji),

               –ljudska prava i zaštita privatnosti, posebno s obzirom na tehnologiju nadzora, umjetnu inteligenciju i upotrebu velikih količina podataka za potrebe javnog zdravlja (npr. Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka), i

               –mjere za promicanje provedbe i usklađenosti, npr. postupci stručne revizije, mehanizmi uzajamne odgovornosti, mehanizmi provjere i inspekcije te postupci rješavanja sporova.

               –Budući ugovor utjecat će i na Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju te buduću Uredbu o prekograničnim prijetnjama zdravlju.

               S obzirom na prethodno navedeno i vjerojatne učinke na postojeće zakonodavstvo EU-a u različitim područjima djelovanja EU-a, ključno je osigurati sudjelovanje Unije zajedno s državama članicama. Njihovo stajalište u predstojećim raspravama Svjetske zdravstvene skupštine o mogućoj Odluci o utvrđivanju postupka za izradu Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i za pregovore o njoj trebalo bi se temeljiti na sljedećim načelima:

               a.Uniji bi trebalo dopustiti da sudjeluje kao ugovorna stranka Ugovora kako bi u potpunosti poduprla uspostavu postupka SZO-a za novu Okvirnu konvenciju o pripravnosti i odgovoru na pandemiju.

               b.Odlukom Svjetske zdravstvene skupštine o utvrđivanju postupovnih aspekata pregovora trebalo bi se omogućiti potpuno sudjelovanje EU-a u pregovaračkom procesu.

               c.Nova Okvirna konvencija mora osnažiti postojeći međunarodni okvir za sprečavanje hitnih zdravstvenih situacija i odgovor na njih, biti komplementarna s njim i pružiti mu dodanu vrijednost, uzimajući u obzir ishod predstojećeg globalnog sastanka na vrhu o zdravlju koji će se održati 21. svibnja. U skladu s time, nova Okvirna konvencija trebala bi dopuniti i pojačati provedbu Međunarodnih zdravstvenih propisa (IHR) i učinkovito ukloniti sve nedostatke u njima.

               d.U raspravama o Okvirnoj konvenciji trebalo bi uzeti u obzir ishod neovisnih odbora
                  5
                koji preispituju međunarodni odgovor na pandemiju pod vodstvom SZO-a kako bi se osiguralo da se Okvirna konvencija temelji na čvrstim dokazima i da odražava iskustva stečena na globalnoj razini u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  6
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Svjetska zdravstvena skupština tijelo je osnovano na temelju sporazuma, odnosno Ustava Svjetske zdravstvene organizacije, potpisanog u New Yorku 22. srpnja 1946.

               Odluka o načinima/postupku koju Svjetska zdravstvena skupština treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Na temelju međunarodnog prava predviđeni akt bit će obvezujući za članove Svjetske zdravstvene organizacije u skladu s člancima 18. i 60. Ustava Svjetske zdravstvene organizacije. Predviđeni akt ima i pravne učinke jer će se njime utvrditi sposobnost Europske unije da u potpunosti sudjeluje u izradi Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i u pregovorima o njoj, koju će Svjetska zdravstvena skupština razmotriti u skladu s člankom 19. Ustava SZO-a, te da postane stranka te konvencije kao organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju.

               Okvirna konvencija utjecat će na izvršavanje nadležnosti Unije i, ovisno o njezinu području primjene, na zakonodavstvo EU-a u područjima kao što su zdravlje, trgovina, slobodno kretanje, zaštita podataka, unutarnje tržište i razvojna suradnja, koja bi mogla postati relevantna u skladu s Okvirnom konvencijom.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na povećanje međunarodne suradnje u području pripravnosti i odgovora na pandemiju u okviru sustava Ujedinjenih naroda radi promicanja multilateralnih „rješenja zajedničkih problema, osobito u okviru Ujedinjenih naroda”. Konkretno, glavni je cilj akta suzbijanje teških bolesti koje se šire preko granica i ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

               Stoga je materijalna pravna osnova za predloženu odluku članak 168. stavci 3. i 5. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 168. stavci 3. i 5. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0120 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 168. stavke 3. i 5. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U članku 21. stavku 1. UEU-a navodi se da Unija nastoji razvijati odnose i graditi partnerstva s trećim zemljama i međunarodnim, regionalnim ili globalnim organizacijama s kojima dijeli načela iz prvog podstavka. Ona promiče multilateralna rješenja zajedničkih problema, osobito u okviru Ujedinjenih naroda.

               (2)Ustav Svjetske zdravstvene organizacije („Sporazum”) stupio je na snagu 7. travnja 1948.

               (3)U skladu s člankom 60. Sporazuma Svjetska zdravstvena skupština može donositi odluke većinom glasova nazočnih članova Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) koji glasuju.

               (4)Na svojoj 74. sjednici, koja počinje 24. svibnja 2021., Svjetska zdravstvena skupština treba donijeti odluku o organizaciji međuvladinog sastanka radi izrade Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i radi pregovora o njoj.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Svjetskoj zdravstvenoj skupštini jer će se odlukom Svjetske zdravstvene skupštine utvrditi sposobnost Europske unije da sudjeluje u izradi Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i u pregovorima o njoj te da potencijalno postane stranka te konvencije kao organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju.

               (6)Potpuno sudjelovanje Europske unije u izradi Okvirne konvencije SZO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemiju i u pregovorima o njoj te njezino moguće pristupanje Konvenciji doprinijet će jačanju međunarodne suradnje u odgovoru na pandemije u okviru sustava Ujedinjenih naroda.

               (7)Stajalište Unije izražavaju države članice Unije koje su članice Svjetske zdravstvene skupštine,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 74. sjednici Svjetske zdravstvene skupštine jest sljedeće:

               Europska unija podupire uspostavu postupka Svjetske zdravstvene organizacije za novu Okvirnu konvenciju o pripravnosti i odgovoru na pandemiju te joj se mora omogućiti da sudjeluje kao ugovorna stranka tog ugovora.

               Odlukom Svjetske zdravstvene skupštine kojom se utvrđuju postupovni aspekti pregovora mora se omogućiti potpuno sudjelovanje Unije u pregovaračkom procesu s obzirom na moguće pristupanje Unije Konvenciji kao organizacije za regionalnu gospodarsku integraciju.

               To bi se trebalo postići uključivanjem posebnih upućivanja u glavni tekst odluke u kojem se pojašnjava da je svako međuvladino tijelo osnovano za izradu Konvencije i pregovore o njoj otvoreno za sudjelovanje organizacija za regionalnu gospodarsku integraciju.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. izražavaju države članice Unije koje su članice Svjetske zdravstvene organizacije, djelujući zajednički u ime Unije.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                  BASIC DOCUMENTS (who.int)

                     (2)

                  https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/eu_world/docs/exchange_of_letters_2001.pdf

                     (3)

                        https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12276-2020-INIT/hr/pdf

                     (4)

                        Izjava članova Europskog vijeća, 25. i 26. veljače 2021.

                     (5)

                        Posebno se odnosi na Neovisni odbor za pripravnost i odgovor na pandemiju, Odbor za preispitivanje IHR-a i Neovisni nadzorni i savjetodavni odbor za Program SZO-a za hitne zdravstvene situacije.

                     (6)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 64.

                     (7)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 6.5.2021.
            COM(2021) 226 final
            2021/0115(BUD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”)
                  2
               .

               2.Nizozemska je 22. prosinca 2020. podnijela zahtjev EGF/2020/004 NL/KLM za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja
                  3
                u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines u Nizozemskoj.

               3.Nakon ocjene tog zahtjeva Komisija je u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u zaključila da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                        EGF/2020/004 NL/KLM

                        Država članica

                        Nizozemska

                        Predmetne regije (razina NUTS 2
                           4
                        )

                        Noord-Holland (NL32)

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        22. prosinca 2020.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        22. prosinca 2020.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        5. siječnja 2021.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        16. veljače 2021.

                        Rok za dovršetak ocjene

                        11. svibnja 2021.

                        Intervencijski kriterij

                        članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u

                        Primarno poduzeće

                        KLM Royal Dutch Airlines

                        Broj predmetnih poduzeća

                        1

                        Sektor/sektori ekonomske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           5

                        odjeljak 51 (Zračni prijevoz)

                        Referentno razdoblje (četiri mjeseca)

                        15. kolovoza 2020.–15. prosinca 2020.

                        Broj otpuštanja u referentnom razdoblju (a)

                        650

                        Broj otpuštanja prije ili nakon referentnog razdoblja (b)

                        1 201

                        Ukupni broj otpuštanja (a + b)

                        1 851

                        Ukupni broj prihvatljivih korisnika

                        1 851

                        Ukupni broj ciljanih korisnika

                        1 201

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        8 030 750

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           6
                         (EUR)

                        334 614

                        Ukupni proračun (EUR)

                        8 365 364

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        5 019 218

               OCJENA ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Nizozemska je 22. prosinca 2020. podnijela zahtjev EGF/2020/004 NL/KLM u roku od 12 tjedana od datuma ispunjenja intervencijskih kriterija utvrđenih člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je istog datuma potvrdila primitak zahtjeva i 5. siječnja 2021. od Nizozemske zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su u roku od šest tjedana od datuma podnošenja zahtjeva za dodatne informacije. Rok od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva u kojem bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 11. svibnja 2021.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Predmetna poduzeća i korisnici

               5.Zahtjev se odnosi na 1 851 radnika koji je proglašen viškom u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines. To poduzeće posluje u ekonomskom sektoru razvrstanom u odjeljak 51 NACE-a Rev. 2 (zračni prijevoz). Otpuštanja u poduzeću KLM dogodila su se u pokrajini razine NUTS 2 Noord-Holland (NL32).

               Intervencijski kriteriji

               6.Nizozemska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se propisuje najmanje 500 otpuštanja u četveromjesečnom referentnom razdoblju u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača ili daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost.

               7.Četveromjesečno referentno razdoblje za zahtjev trajalo je od 15. kolovoza 2020. do 15. prosinca 2020.

               8.U poduzeću KLM u referentnom je razdoblju 650 radnika proglašeno viškom.

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               9.Otpuštanja u referentnom razdoblju računala su se od datuma na koji je poslodavac pojedinačno obavijestio svakog radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu.

               Prihvatljivi korisnici

               10.Uz već navedene radnike prihvatljivi su korisnici i 1 201 radnik koji je proglašen viškom prije ili nakon četveromjesečnog referentnog razdoblja. Svi ti radnici proglašeni su viškom nakon opće objave o planiranim otpuštanjima od 21. svibnja 2020. Može se uspostaviti jasna uzročno-posljedična veza s događajem koji je prouzročio otpuštanja u referentnom razdoblju.

               11.Ukupni broj prihvatljivih korisnika stoga je 1 851.

               Veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize

               12.Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) 11. ožujka 2020. proglasila je globalnu pandemiju bolesti COVID-19. U komunikaciji „Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka”
                  7
                objavljenoj 27. svibnja 2020. Europska komisija navela je da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu i iznijela plan oporavka gospodarstva. To je uključivalo EGF kao instrument za poduzimanje mjera u hitnim situacijama kako bi se pružila potpora osobama koje su zbog svjetske gospodarske krize izgubile posao.

               13.Pandemija je prouzročila najtežu recesiju u povijesti EU-a. U dokumentu „Zimska gospodarska prognoza Komisije za 2021.”
                  8
                navodi se da se BDP Europske unije smanjio za 6,3 % u 2020. i predviđa se da će se oporaviti za 3,7 % u 2021., odnosno za 3,9 % u 2022.

               14.Pandemija bolesti COVID-19 znatno je utjecala na zrakoplovnu industriju zbog ograničenja putovanja i naglog pada broja putnika u zračnom prijevozu. Pad broja putnika prouzročio je golem pad prihoda zračnih prijevoznika i mnoge od njih prisilio da otpuste zaposlenike ili proglase nesolventnost. U travnju 2020. međunarodni putnički promet smanjio se za 98,9 % u odnosu na travanj 2019. i uskladišteno je 64 % svih zrakoplova u svijetu, što je najveće smanjenje u povijesti zrakoplovstva
                  9
               .

               15.U lipnju 2020. putnička potražnja neznatno se povećala, ali je i dalje bila mnogo manja nego prije krize. Ukupna potražnja (izražena u ostvarenim putničkim kilometrima ili RPK-ima) u odnosu na lipanj 2019. smanjila se za 86,5 %
                  10
               .

               Intenzitet zračnog prijevoza putnika
                  11

               Ostvareni putnički kilometri u cijeloj industriji – RPK-i (milijardi mjesečno)

                        Stvarno

                        Sezonski prilagođeno

               16.Općenito, međunarodna putnička potražnja 2020. smanjila se za 75,6 % u odnosu na razine iz 2019. Kapacitet (izražen u obliku broja dostupnih sjedala po kilometru) smanjio se za 68,1 %, a stopa popunjenosti (koja označava postotak popunjenosti sjedećih mjesta u putničkom prometu) smanjila se za 19,2 postotna boda te je iznosila 62,8 %
                  12
               .

               17.Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika predviđa da će zrakoplovnoj industriji biti potrebne tri do četiri godine da se vrati na razinu prije krize
                  13
               .

               18.Do danas su za sektor zračnog prometa podnesena tri zahtjeva za doprinos iz EGF-a, a svi su se temeljili na učincima globalizacije na trgovinu
                  14
               .

               Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

               19.Povod za navedena otpuštanja bila je neočekivana svjetska gospodarska kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID-19.

               20.Nizozemska navodi da je pandemija bolesti COVID-19 izrazito nepovoljno utjecala na poduzeće KLM. Financijski rezultati tog poduzeća prije pandemije postupno su se poboljšavali od 2015. do 2019. U 2015. poduzeće KLM zabilježilo je prihod od 9 905 milijuna EUR, a taj se iznos do 2019. povećao na 11 075 milijuna EUR. Neto dobit za financijsku godinu 2019. iznosila je 449 milijuna EUR, dok je za 2015. iznosila 54 milijuna EUR
                  15
               .

               21.Međutim, kriza je narušila dobre rezultate koje je poduzeće KLM ostvarilo posljednjih godina. Sredinom ožujka 2020. njegovo je poslovanje gotovo potpuno obustavljeno, a operativni troškovi ostali su isti
                  16
               .

               22.Poduzeće KLM u 2020. prevezlo je 11,2 milijuna putnika, što je golem pad od 68 % u odnosu na prethodnu godinu. Stopa popunjenosti smanjila se na 52,2 %, dok je 2019. iznosila 89,4 %
                  17
               .

               23.Prihodi poduzeća KLM smanjili su se u 2020. za 53,8 % u odnosu na prethodnu godinu te su iznosili 5 120 milijuna EUR. Zbog naglog pada prihoda poduzeće je 2020. imalo akumulirani gubitak iz poslovanja od 1 154 milijuna EUR, dok je 2019. ostvarilo dobit od 714 milijuna EUR
                  18
               .

               24.Uprava poduzeća KLM 31. srpnja 2020. objavila je plan restrukturiranja kako bi se smanjili troškovi. Stoga je broj zaposlenika smanjen za otprilike 5 000 ekvivalenata punog radnog vremena (s 33 000 na 28 000 ekvivalenata punog radnog vremena)
                  19
               .

               25.Uprava poduzeća KLM predviđa da će se do 2024. broj letova vratiti na razine prije krize. Stupanj i brzina oporavka ovisit će o nizu čimbenika, među ostalim o razvoju situacije s virusom, gospodarskom oporavku i ponašanju klijenata kad je riječ o putovanjima
                  20
               .

               Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               26.Otpuštanja u poduzeću KLM ozbiljno utječu na nacionalno gospodarstvo. Poduzeće KLM drugi je po veličini privatni poslodavac u Nizozemskoj s više od 33 000 zaposlenika
                  21
               .

               27.Poduzeće KLM posluje iz zračne luke Schipol u Amsterdamu, a sjedište poduzeća nalazi se u Amstelveenu, što znači da mnogi zaposlenici poduzeća KLM žive u pokrajini Noord-Holland.

               28.Stopa nezaposlenosti u pokrajini Noord-Holland u četvrtom se tromjesečju 2020. povećala na 4,8 %, odnosno za 1,5 postotnih bodova u odnosu na isto tromjesečje 2019. U odnosu na susjedne pokrajine pokrajina Noord-Holland imala je najvišu stopu nezaposlenosti, dok je u pokrajini Flevoland ta stopa iznosila 4,2 %, a u pokrajini Zuid-Holland 4,5 %
                  22
               .

               29.Nizozemska navodi da je metropolitansko područje Amsterdama (podregija u pokrajini Noord-Holland) među regijama u kojima je bilo najviše otpuštanja viška radnika. Uzrok tome činjenica je da je gospodarska kriza najviše utjecala na sektore koji su uvelike koncentrirani na tom području, kao što su zrakoplovstvo, uslužne djelatnosti, kultura, sport i rekreacija
                  23
               .

               30.Prema podacima koje je u lipnju 2020. prikupila Nizozemska agencija za osiguranje zaposlenika (UWV) 34 % zaposlenika u metropolitanskom području Amsterdama radi u sektorima koje je pogodilo veliko ili vrlo veliko smanjenje zaposlenosti, dok je ta stopa za cijelu Nizozemsku iznosila oko 32 %
                  24
               .

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               31.Procjenjuje se da će od 1 851 prihvatljive osobe u mjerama EGF-a sudjelovati 1 201 radnik koji je proglašen viškom. Podjela radnika koji su proglašeni viškom prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini navedena je u nastavku:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika

                        Spol:

                        muškarci:

                        933

                        (77,69 %)

                        žene:

                        268

                        (22,31 %)

                        Državljanstvo:

                        građani EU-a:

                        1 180

                        (98,25 %)

                        građani trećih zemalja:

                        21

                        (1,75 %)

                        Dobna skupina:

                        15–24 godine:

                        35

                        (2,91 %)

                        25–29 godina:

                        92

                        (7,66 %)

                        30–54 godine:

                        697

                        (58,04 %)

                        55–64 godine:

                        353

                        (29,39 %)

                        stariji od 64 godine:

                        24

                        (2,00 %)

               Prihvatljivost predloženih mjera

               32.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

               –stručno usmjeravanje. Sudionicima će se u ovoj fazi pružiti informacije o postupku potpore, usmjeravanje i pomoć pri traženju zaposlenja. Ta faza uključuje i individualno savjetovanje radi povećanja samopouzdanja kako bi se radnicima olakšao prelazak na nova radna mjesta,

               –potpora pri pronalasku zaposlenja u ciljanim sektorima. Ovom će se mjerom osigurati stručna pomoć za prelazak u sektore u kojima nedostaje radne snage, kao što su obrazovanje, zdravstvena zaštita, logistika, tehnologije i upravljanje informacijama. Na primjer, osobe koje imaju tehnička znanja (npr. u području strojarstva i održavanja u poduzeću KLM) mogle bi se prekvalificirati i zaposliti u tehnološkom sektoru,

               –osposobljavanje, savjetovanje i/ili obrazovanje. Ovime će se obuhvatiti mjere za razvoj vještina potrebnih u novom području zapošljavanja,

               –financijsko savjetovanje. Ovom će se mjerom osigurati individualna procjena i financijsko savjetovanje kako bi se zajamčilo da dotični zaposlenik ima jasnu predodžbu o svojem financijskom stanju i uvid koji će mu omogućiti da donese pravu odluku. U toj će procjeni stručnjak za financijske usluge u obzir uzeti osobne okolnosti, utjecaj promjene radnog mjesta na dohodak, stambenu situaciju (odnosno mogućnost plaćanja stambenog kredita, trošak najamnine, učinak mogućeg preseljenja) i učinke konkretnih mjera iz kolektivnih ugovora o radu te učinke promjena nacionalnih fiskalnih propisa.

               33.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               34.Nizozemska je dostavila tražene podatke o mjerama koje su na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora obvezne za predmetno poduzeće. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Procjena proračuna

               35.Predviđeni ukupni troškovi iznose 8 365 364 EUR, a sastoje se od izdataka za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 8 030 750 EUR i izdataka za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja u iznosu od 334 614 EUR.

               36.Ukupni financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 5 019 218 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak po sudioniku
                        (EUR)

                        Predviđeni ukupni troškovi

                        (EUR)

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Stručno usmjeravanje

                        901

                        3 750

                        3 378 750

                        Potpora pri pronalasku zaposlenja u ciljanim sektorima

                        300

                        5 000

                        1 500 000

                        Osposobljavanje, savjetovanje i/ili obrazovanje

                        1 201

                        2 000

                        2 402 000

                        Financijsko savjetovanje

                        600

                        1 250

                        750 000

                        Međuzbroj (a):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        —

                        8 030 750

                        (100 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        0

                        0

                        0

                        Međuzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        —

                        0

                        (0 %)

                         Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Aktivnosti pripreme

                        —

                        0

                        2. Upravljanje

                        —

                        83 654

                        3. Informiranje i promidžba

                        —

                        83 654

                        4. Kontrola i izvješćivanje

                        —

                        167 306

                        Međuzbroj (c):

                        Postotak ukupnih troškova:

                        —

                        334 614

                        (4 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        —

                        8 365 364

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        —

                        5 019 218

               Razdoblje prihvatljivosti izdataka

               37.Nizozemska je 1. veljače 2021. ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama. Izdaci za te mjere stoga će biti prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 1. veljače 2021. do 1. veljače 2023.

               38.Nizozemska od 1. veljače 2021. snosi administrativne troškove provedbe EGF-a. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 1. veljače 2021. do 1. kolovoza 2023.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               39.Izvor pretfinanciranja ili sufinanciranja na nacionalnoj je razini poduzeće KLM.

               40.Nizozemska je potvrdila da za navedene mjere za koje prima financijski doprinos iz EGF-a neće primati i financijske doprinose iz drugih financijskih instrumenata Europske unije
                  25
               .

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               41.Nizozemska je navela da je koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s dionicima i socijalnim partnerima. Osnovano je radničko vijeće kako bi se zajamčila koordinacija usluga.

               42.Pripremne aktivnosti uključivale su sastanke s radničkim vijećem i sindikatima Christelijk Nationaal Vakverbond (CNV), De Unie, Nederlandse Vereniging voor Luchtvaart (NVLT), Vereniging Nederlands Cabinepersoneel (VNC), Vereniging van KLM Professionals (VKP) i Federatie Nederlandse Vakbeweging (FNV).

               Sustavi upravljanja i nadzora

               43.Zahtjev sadržava opis sustava upravljanja i nadzora u kojem se utvrđuju odgovornosti uključenih tijela. Nizozemska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati i da će ga nadzirati ista tijela koja upravljaju Europskim socijalnim fondom. Zadaće upravljanja i nadzora provodi odsjek za provedbu politike u okviru Odjela za usluge, suradnju i provedbu (SZV; Ministarstvo za socijalna pitanja i zapošljavanje).

               44.Dužnosti tijela za ovjeravanje dodijeljene su nizozemskoj poduzetničkoj agenciji (RVO) u okviru Ministarstva za gospodarska pitanja i klimatsku politiku. Tijelo odgovorno za reviziju je Središnja vladina služba za reviziju Ministarstva financija.

               Obveze predmetne države članice

               45.Nizozemska je dostavila sva potrebna jamstva:

               –u okviru pristupa predloženim mjerama i njihovoj provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije,

               –ispunjeni su zahtjevi koji se odnose na kolektivno otpuštanje utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a,

               –poduzeće KLM koje je nakon otpuštanja nastavilo s poslovanjem ispunilo je svoje pravne obveze u pogledu otpuštanja i u skladu s njima pobrinulo se za svoje radnike,

               –za predložene se mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije i spriječit će se dvostruko financiranje,

               –predložene mjere bit će komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog proračuna

               46.EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđen člankom 8. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.
                  26

               47.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u i uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere te predviđene troškove, Komisija predlaže da se, radi osiguravanja financijskog doprinosa za zahtjev, mobilizira EGF u iznosu od 5 019 218 EUR, što je 60 % ukupnih troškova predloženih mjera.

               48.Predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 9. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava
                  27
               .

               Povezani akti

               49.Komisija će istodobno s podnošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 5 019 218 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               50.Istodobno s donošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.

               2021/0115 (BUD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva Nizozemske – EGF/2020/004 NL/KLM

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  28
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava
                  29
               , a posebno njegovu točku 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pružiti potporu radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale obavljati svoju djelatnost zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te im pomoći da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđen člankom 8. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093
                  30
               .

               (3)Nizozemska je 22. prosinca 2020. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a zbog otpuštanja u poduzeću KLM Royal Dutch Airlines u Nizozemskoj. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od 5 019 218 EUR za zahtjev koji je podnijela Nizozemska.

               (5)Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobilizaciju EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2021. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji da bi se osigurao iznos od 5 019 218 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datum donošenja ove Odluke]
                  31*.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1309/2013 primjenjuje se na sve zahtjeve primljene do 31. prosinca 2020.

                     (3)

                        U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (4)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (5)

                        SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (6)

                        U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (7)

                        COM(2020) 442 final.

                     (8)

                        Zimska gospodarska prognoza za 2021.
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en
                  .

                     (9)

                        ATAG. Izvješće Aviation Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: korist koja prelazi granice) za 2020.:
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf
                  .

                     (10)

                        IATA: Analiza tržišta zračnog prijevoza putnika za lipanj 2020.:
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/
                  .

                     (11)

                        Vidjeti prethodnu bilješku.

                     (12)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/
                  .

                     (13)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/
                  .

                     (14)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 i EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (15)

                        Godišnje izvješće poduzeća KLM za 2019.:
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
                  .

                     (16)

                        Dopis o mogućim mjerama potpore za Air France-KLM od 24. travnja 2020. koji su Zastupničkom domu uputili ministar financija Wopke Hoekstra i ministrica infrastrukture i upravljanja vodama Cora van Nieuwenhuizen:
                  https://www.government.nl/documents/parliamentary-documents/2020/04/24/letter-on-possible-support-measures-for-air-france-klm
                  .

                     (17)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
                  .

                     (18)

                  https://www.airfranceklm.com/sites/default/files/q4_2020_press_release_en_final.pdf
                  .

                     (19)

                        Služba za medije poduzeća KLM:
                  https://news.klm.com/klm-adapts-organisation-further-due-to-covid-19-crisis/
                  .

                     (20)

                        Aviation24:
                  https://www.aviation24.be/airlines/air-france-klm-group/klm-royal-dutch-airlines/cuts-staff-to-cope-with-coronavirus-pandemic/
                  .

                     (21)

                        Godišnje izvješće poduzeća KLM za 2019.:
                  https://www.klm.com/travel/nl_nl/images/KLM-Jaarverslag-2019_tcm541-1063986.pdf
                  .

                     (22)

                        Statistički podaci za Nizozemsku (CBS)
                  https://opendata.cbs.nl/statline/#/CBS/nl/dataset/83523NED/table?dl=4B4E7
                  .

                     (23)

                        Izvješće Nizozemske agencije za osiguranje zaposlenika (UWV):
                  https://www.uwv.nl/overuwv/Images/regionale-verschillen-impact-corona-werkgelegenheid.pdf
                  .

                     (24)

                        Vidjeti prethodnu bilješku.

                     (25)

                        Europska komisija odobrila je 13. srpnja 2020., na temelju pravila EU-a o državnim potporama, nizozemsku mjeru državne potpore u iznosu od 3,4 milijarde EUR koja se sastoji od državnih jamstava za zajmove i podređenog državnog zajma poduzeću KLM kako bi mu se u kontekstu pandemije koronavirusa osigurala hitna potpora za likvidnost.
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/ip_20_1333
                  .

                     (26)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 15.

                     (27)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 29.

                     (28)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (29)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 29.

                     (30)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433I, 22.12.2020., str. 11.).

                     (31)
                  *
                        Datum unosi Parlament prije objave u SL-u.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 6.5.2021.
            COM(2021) 227 final
            2021/0116(BUD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”)
                  2
               .

               2.Finska je 30. prosinca 2020. podnijela zahtjev EGF/2020/007 FI/Finnair za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja
                  3
                u poduzeću Finnair Oyj i kod jednog podugovaratelja
                  4
                u Finskoj.

               3.Nakon ocjene tog zahtjeva Komisija je u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u zaključila da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                        EGF/2020/007 FI/Finnair

                        Država članica

                        Finska

                        Predmetne regije (razina NUTS 2
                           5
                        )

                        Helsinki-Uusimaa (Uusimaa, FI1B)

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        30. prosinca 2020.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        30. prosinca 2020.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        13. siječnja 2021.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        24. veljače 2021.

                        Rok za dovršetak ocjene

                        19. svibnja 2021.

                        Intervencijski kriterij

                        članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u

                        Primarno poduzeće

                        Finnair Oyj

                        Broj predmetnih poduzeća

                        1

                        Sektor/sektori ekonomske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           6

                        odjeljak 51 (Zračni prijevoz)

                        Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača

                        1

                        Referentno razdoblje (četiri mjeseca)

                        25. kolovoza 2020.–25. prosinca 2020.

                        Broj otpuštanja u referentnom razdoblju (a)

                        508

                        Broj otpuštanja prije ili nakon referentnog razdoblja (b)

                        0

                        Ukupni broj otpuštanja (a + b)

                        508

                        Ukupni broj prihvatljivih korisnika

                        508

                        Ukupni broj ciljanih korisnika

                        500

                        Broj ciljanih mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET)

                        0

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        2 730 600

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           7
                         (EUR)

                        190 000

                        Ukupni proračun (EUR)

                        2 920 600

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        1 752 360

               OCJENA ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Finska je 30. prosinca 2020. podnijela zahtjev EGF/2020/007 FI/Finnair u roku od 12 tjedana od datuma ispunjenja intervencijskih kriterija utvrđenih člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je istog datuma potvrdila primitak zahtjeva i 13. siječnja 2021. od Finske zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su u roku od šest tjedana od datuma podnošenja zahtjeva za dodatne informacije. Rok od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva u kojem bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 19. svibnja 2021.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Predmetna poduzeća i korisnici

               5.Zahtjev se odnosi na 1 508 radnika proglašenih viškom u poduzeću Finnair Oyj i jednom podugovaratelju. Finnair posluje u ekonomskom sektoru koji je razvrstan u odjeljak 51 NACE-a Rev. 2 (zračni promet). Otpuštanja u tim poduzećima dogodila su se u regiji razine NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (FI1B).

                        Poduzeća i broj otpuštanja

                        Finnair

                        504

                        Hub Logistics Finland Oy

                        4

                        Ukupni broj poduzeća: 2

                        Ukupni broj otpuštanja: 508

               Intervencijski kriteriji

               6.Finska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u kojima se propisuje najmanje 500 otpuštanja u četveromjesečnom referentnom razdoblju u poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača ili daljnjih proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale obavljati svoju djelatnost.

               7.Četveromjesečno referentno razdoblje za zahtjev trajalo je od 25. kolovoza 2020. do 25. prosinca 2020.

               8.Tijekom referentnog razdoblja zabilježena su sljedeća otpuštanja:

               –504 radnika proglašena viškom u poduzeću Finnair

               –4 radnika proglašena viškom u podugovaratelju poduzeća Finnair

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               9.U nastavku se navodi izračun broja otpuštanja u referentnom razdoblju:

               –ukupno 504 otpuštanja zabilježeno je od datuma na koji je poslodavac, u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive Vijeća 98/59/EZ
                  8
               , u pisanom obliku obavijestio nadležno javno tijelo o planiranom kolektivnom otpuštanju. Prije nego što je Komisija dovršila svoju ocjenu, Finska je potvrdila da je tih 504 otpuštanja uistinu provedeno,

               –četiri otpuštanja zabilježena su od datuma na koji je poslodavac obavijestio radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu.

               Prihvatljivi korisnici

               10.Ukupni broj prihvatljivih korisnika stoga je 508.

               Veza između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize

               11.Svjetska zdravstvena organizacija (SZO) 11. ožujka 2020. proglasila je globalnu pandemiju bolesti COVID-19. U komunikaciji „Proračun EU-a za provedbu europskog plana oporavka”
                  9
                objavljenoj 27. svibnja 2020. Europska komisija navela je da je zdravstvena kriza prouzročila gospodarsku krizu i iznijela plan oporavka gospodarstva. To je uključivalo EGF kao instrument za poduzimanje mjera u hitnim situacijama kako bi se pružila potpora osobama koje su zbog svjetske gospodarske krize izgubile posao.

               12.Pandemija je prouzročila najtežu recesiju u povijesti EU-a. U dokumentu „Zimska gospodarska prognoza Komisije za 2021.”
                  10
                navodi se da se BDP Europske unije smanjio za 6,3 % u 2020. i predviđa se da će se oporaviti za 3,7 % u 2021., odnosno za 3,9 % u 2022.

               13.Pandemija bolesti COVID-19 znatno je utjecala na zrakoplovnu industriju zbog ograničenja putovanja i naglog pada broja putnika u zračnom prijevozu. Pad broja putnika prouzročio je golem pad prihoda zračnih prijevoznika i mnoge od njih prisilio da otpuste zaposlenike ili proglase nesolventnost. U travnju 2020. međunarodni putnički promet smanjio se za 98,9 % u odnosu na travanj 2019. i uskladišteno je 64 % svih zrakoplova u svijetu, što je najveće smanjenje u povijesti zrakoplovstva
                  11
               .

               14.U lipnju 2020. putnička potražnja neznatno se povećala, ali je i dalje bila mnogo manja nego prije krize. Ostvareni putnički kilometri u cijeloj su se industriji u odnosu na lipanj 2019. smanjili za 86,5 %
                  12
               .

               Intenzitet zračnog prijevoza putnika
                  13

               Ostvareni putnički kilometri u cijeloj industriji – RPK-i (milijardi mjesečno)

                        Stvarno

                        Sezonski prilagođeno

               15.Međunarodna putnička potražnja 2020. smanjila se za 75,6 % u odnosu na razine iz 2019. Kapacitet (izražen u obliku broja dostupnih sjedala po kilometru ili ASK-a) smanjio se za 68,1 %, a stopa popunjenosti (koja označava postotak popunjenosti sjedećih mjesta u putničkom prometu) smanjila se za 19,2 postotna boda te je iznosila 62,8 %
                  14
               .

               16.Međunarodno udruženje zračnih prijevoznika predviđa da će zrakoplovnoj industriji biti potrebne tri do četiri godine da se vrati na razine prije krize
                  15
               .

               17.Do danas su za sektor zračnog prijevoza podnesena četiri zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a, od kojih su se tri zahtjeva temeljila na učincima globalizacije na trgovinu
                  16
               , a jedan na učincima gospodarske krize prouzročene pandemijom bolesti COVID-19
                  17
               .

               Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

               18.Povod za navedena opuštanja bila je neočekivana svjetska gospodarska kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID-19.

               19.Finska navodi da je pandemija izrazito nepovoljno utjecala na Finnair. Prije pojave bolesti COVID-19 Finnair je imao snažan financijski položaj. Prihodi poduzeća Finnair 2019. povećali su se za 9,2 % i dosegnuli rekordnu razinu od 3 097 milijuna EUR, dok su 2018. iznosili 2 836 milijuna EUR. Rezultat poslovanja iznosio je ukupno 162,8 milijuna EUR, u odnosu na 256,3 milijuna EUR u 2018., što je smanjenje od 38 % do kojeg je došlo zbog povećanja troškova za gorivo, materijala za zrakoplove i remonta.

               20.U proteklom se desetljeću broj putnika u zračnoj luci Helsinki-Vantaa znatno povećao. Od 2009. do 2019. broj putnika povećao se za 58 %, odnosno s 12,6 milijuna na 21,9 milijuna. Većinu putničkog prometa činili su putnici na međunarodnim letovima, i to 10,2 milijuna putnika u 2009. i 18,9 milijuna putnika u 2019
                  18
               . Broj putnika koje je poduzeće Finnair prevezlo u 2019. povećao se za 10,3 % i iznosio je 14 650 400 putnika, čime je ostvaren novi godišnji rekord
                  19
               .

               21.Početkom 2020. putnički je promet u zračnoj luci Helsinki-Vantaa i dalje bio u porastu. U siječnju 2020. broj putnika prevezenih u Kinu povećao se za 58 % u odnosu na siječanj 2019. Međutim, u veljači 2020. broj putnika naglo se smanjio za 73 % zbog epidemije. Poduzeće Finnair moralo je otkazati sve letove u kontinentalnu Kinu od 6. veljače 2020. i u druga azijska odredišta od 4. ožujka 2020.
                  20
                Vlada Sjedinjenih Američkih Država 13. ožujka 2020. ograničila je sva putovanja u SAD koja nisu nužna, stoga je i poduzeće Finnair moralo otkazati sve letove u SAD
                  21
               .

               22.Ograničenja koja su na snazi u Finskoj i drugim zemljama odredišta uvelike su utjecala na poslovanje poduzeća Finnair, posebno kad je riječ o međunarodnim i međukontinentalnim letovima. U travnju 2020. zračni je promet u zračnoj luci Helsinki-Vantaa bio gotovo potpuno obustavljen, a iznosio je samo 1 % u odnosu na travanj 2019. (21 000 putnika u travnju 2020. u odnosu na 1,8 milijuna u travnju 2019.). U drugom tromjesečju 2020. broj letova između azijskih i europskih odredišta poduzeća Finnair smanjio se za 92,1 % u odnosu na drugo tromjesečje 2019. Broj putnika smanjio se za 97,5 % te je s 3,9 milijuna pao na 98 000 putnika, a kapacitet u putničkom prometu smanjio se za 97,2 %
                  22
               .

               23.Godišnje izvješće poduzeća Finnair za 2020. pokazalo je da je došlo do naglog pada prihoda za 73,2 % (s 3 097,7 milijuna EUR na 829,2 milijuna EUR), smanjenja broja putnika za 76,2 % (s 14,7 milijuna na 3,5 milijuna) i akumuliranih gubitaka iz poslovanja u iznosu od 464,5 milijuna EUR
                  23
               .

               24.Poduzeće Finnair moralo je smanjiti troškove kako bi se suočilo s tom krizom te su ostvarene uštede na nekretninama, zakupu zrakoplova, informacijskoj tehnologiji (digitalizacija i automatizacija korisničkih procesa poduzeća), troškovima prodaje i distribucije te administrativnim troškovima i strukturama naknada. Zbog toga je ukinuto 1 000 radnih mjesta
                  24
               .

               Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               25.Sektor zrakoplovstva znatno pridonosi finskom gospodarstvu. Zrakoplovna je industrija 2020. zapošljavala 42 000 osoba (23 000 izravnih i 19 000 neizravnih radnih mjesta) i BDP-u Finske pridonijela s 8,8 milijardi EUR, što je 3,2 % ukupnog BDP-a
                  25
               .  Finnair je najveći zračni prijevoznik u Finskoj, a njegovo se glavno čvorište nalazi u zračnoj luci Helsinki-Vantaa. Krajem 2019. Finnair je imao 6 788 zaposlenika i prometovao je na 132 odredišta
                  26
               .

               26.Otpuštanja u poduzeću Finnair ozbiljno utječu na nacionalno gospodarstvo. Otpuštanja su se dogodila u regiji razine NUTS 2 Helsinki-Uusimaa, u kojoj je smješteno operativno čvorište poduzeća Finnair. Od veljače do travnja 2020. broj nezaposlenih tražitelja zaposlenja u regiji Helsinki-Uusimaa povećao se s 68 016 na 83 340, odnosno za 22,5 %. Stopa nezaposlenosti u regiji Helsinki-Uusimaa povećala se sa 6,4 % u 2019. na 7,2 % u 2020., odnosno za 0,8 postotnih bodova godišnje, i to unatoč mjerama za očuvanje zaposlenosti
                  27
               .

               27.Stopa nezaposlenosti na nacionalnoj razini u 2020. iznosila je 7,8 %, što je povećanje za 1,1 postotni bod u odnosu na 2019.
                  28
                Ministarstvo financija Finske procijenilo je da će stopa nezaposlenosti i dalje rasti te dosegnuti 8,2 % u 2021., a zatim se smanjiti na 7,8 % u 2022.
                  29

               28.Budući da je nezaposlenost zbog krize sve veća, bivši radnici poduzeća Finnair teško će se ponovno zaposliti. Finska nadležna tijela smatraju da su otpuštenim radnicima potrebne individualizirane smjernice i potpora pri traženju zaposlenja te prilagođeno usavršavanje i prekvalifikacija kako bi povećali svoje izglede za ponovno zapošljavanje.

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               29.Procjenjuje se da će od 508 prihvatljive osobe u mjerama EGF-a sudjelovati 500 radnika koji su proglašeni viškom. Podjela radnika koji su proglašeni viškom prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini navedena je u nastavku:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika

                        Spol:

                        muškarci:

                        280

                        (56,00 %)

                        žene:

                        220

                        (44,00 %)

                        Državljanstvo:

                        građani EU-a:

                        493

                        (98,60 %)

                        građani trećih zemalja:

                        7

                        (1,40 %)

                        Dobna skupina:

                        15–24 godine:

                        19

                        (3,80 %)

                        25–29 godina:

                        28

                        (5,60 %)

                        30–54 godine:

                        312

                        (62,40 %)

                        55–64 godine:

                        141

                        (28,20 %)

                        stariji od 64 godine:

                        0

                        (0,00 %)

               Prihvatljivost predloženih mjera

               30.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

               –savjetovanje i druge pripremne mjere. Ove mjere uključuju 1. stručne procjene stručnih kompetencija tražitelja zaposlenja i potreba za uslugama, 2. procjenu kompetencija kako bi se sudionici kategorizirali u skladu sa svojim kompetencijama i mogućnostima zaposlenja, 3. osposobljavanje za traženje zaposlenja i informiranje o tržištu rada, 4. profesionalno usmjeravanje i individualno intenzivno savjetovanje kako bi se sudionicima pružila potpora i smjernice pri traženju zaposlenja,

               –usluge zapošljavanja i poslovne usluge. Ovom će se mjerom osigurati profesionalno usmjeravanje i usmjeravanje pri traženju zaposlenja, savjetovanje, ocjena radne sposobnosti i probni rokovi. Organizirat će se i događanja u području zapošljavanja i informativna događanja,

               –osposobljavanje. Ova će mjera omogućiti prilagođen program Further Educated with Companies
                  30
                (Daljnje obrazovanje u poduzećima) koji su finska nadležna tijela osmislila kako bi se poduzeća koja traže zaposlenike povezala s osobama koje traže zaposlenje.  Sudionici će pohađati i programe osposobljavanja za stručne kvalifikacije, uključujući tečajeve za poslovni razvoj, osposobljavanje rukovoditelja, ljudske resurse, prodaju i marketing, umjetnu inteligenciju, digitalnu sigurnost, robotiku, financijsko upravljanje, upravljanje projektima itd.,

               –subvencija za plaću. Ovom će se mjerom podupirati zapošljavanje na novom radnom mjestu tako što će se smanjiti troškovi plaća. Subvencija za plaće iznosit će 30–50 % troškova plaće i isplaćivat će se poslodavcu. Iznos i trajanje subvencije ovise o trajanju razdoblja nezaposlenosti,

               –bespovratna sredstva za osnivanje poduzeća. Svrha je bespovratnih sredstava za osnivanje poduzeća potaknuti pokretanje poslovanja i zapošljavanje osoba. Bespovratnim sredstvima za osnivanje poduzeća potencijalnim poduzetnicima osigurava se prihod u razdoblju potrebnom za osnivanje i afirmiranje poduzeća u kojem će korisnik biti zaposlen u punom radnom vremenu, na najdulje 12 mjeseci,

               –naknade za putne troškove, smještaj i selidbu mogu se dodijeliti kako bi se podmirili povezani troškovi nastali tijekom traženja zaposlenja ili osposobljavanja.

               31.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               32.Finska je dostavila tražene podatke o mjerama koje su na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora obvezne za predmetno poduzeće. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Procjena proračuna

               33.Predviđeni ukupni troškovi iznose 2 920 600 EUR, u što su uključeni rashodi za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 2 730 600 EUR te rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja u iznosu od 190 000 EUR.

               34.Ukupni financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 752 360 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak po sudioniku
                        (EUR)
                           31

                        Predviđeni ukupni troškovi

                        (EUR)
                           32

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Savjetovanje i druge pripremne mjere

                        450

                        1 556

                        700 000

                        Usluge zapošljavanja i poslovne usluge

                        500

                        400

                        200 000

                        Osposobljavanje

                        300

                        4 333

                        1 300 000

                        Međuzbroj (a):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        —

                        2 200 000

                        (80,57 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        Subvencija za plaću

                        60

                        6 000

                        360 000

                        Naknade za putne troškove, smještaj i selidbu

                        25

                        200

                        5 000

                        Bespovratna sredstva za osnivanje poduzeća

                        20

                        8 280

                        165 600

                        Međuzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        —

                        530 600

                        (19,43 %)

                         Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Aktivnosti pripreme

                        —

                        0

                        2. Upravljanje

                        —

                        160 000

                        3. Informiranje i promidžba

                        —

                        15 000

                        4. Kontrola i izvješćivanje

                        —

                        15 000

                        Međuzbroj (c):

                        Postotak ukupnih troškova:

                        —

                        190 000

                        (6,51 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        —

                        2 920 600

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        —

                        1 752 360

               35.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne premašuju 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Finska je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju zaposlenja ili aktivnostima osposobljavanja.

               36.Finska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće premašiti 15 000 EUR po korisniku.

               Razdoblje prihvatljivosti izdataka

               37.Finska je 21. listopada 2020. ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama. Izdaci za te mjere stoga će biti prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 21. listopada 2020. do 30. prosinca 2022.

               38.Finska od 21. listopada 2020. snosi administrativne izdatke za provedbu EGF-a. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 21. listopada 2020. do 30. lipnja 2023.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               39.Izvor pretfinanciranja ili sufinanciranja na nacionalnoj razini sredstva su javne službe za zapošljavanje u administrativnom odjelu Ministarstva gospodarstva i zapošljavanja (MEAE). Neke će se usluge financirati i kao troškovi poslovanja Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj.

               40.Finska je potvrdila da za navedene mjere za koje prima financijski doprinos iz EGF-a neće primati financijske doprinose iz drugih financijskih instrumenata Europske unije
                  33
               .

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               41.Finska je navela da je koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s radnom skupinom. Aktivnosti pripreme obuhvaćale su sastanke s predstavnicima Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj pokrajine Uusimaa, Finnaira i sindikata Ilmailualan Unioni (IAU), Finnairin insinöörit ja ylemmät toimihenkilöt (FINTO), Auto ja Kuljetusalan Työntekijäliitto ry (AKT) i Trade Union Pro.

               Sustavi upravljanja i nadzora

               42.Zahtjev sadržava opis sustava upravljanja i nadzora u kojem se utvrđuju odgovornosti uključenih tijela. Finska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati Ministarstvo gospodarstva i zapošljavanja, koje djeluje kao upravljačko tijelo i tijelo za ovjeravanje za EGF te kao posredničko tijelo za raspodjelu sredstava iz EGF-a. Dužnosti upravljanja povezane s EGF-om dodijeljene su Odjelu za regije i usluge razvoja, koji ujedno djeluje kao upravljačko tijelo za Europski socijalni fond. Provedba mjera koje se financiraju iz EGF-a povjerena je Centrima za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša.

               43.Dužnosti tijela za ovjeravanje dodijeljene su Odjelu za ljudske resurse i administraciju. Tijelo odgovorno za revizije neovisni je Odjel za unutarnju reviziju, koji djeluje u okviru Stalnog tajništva Ministarstva gospodarstva i zapošljavanja.

               Obveze predmetne države članice

               44.Finska je dostavila sva potrebna jamstva:

               –u okviru pristupa predloženim mjerama i njihovoj provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije,

               –ispunjeni su zahtjevi koji se odnose na kolektivno otpuštanje utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a,

               –poduzeće Finnair koje je nakon otpuštanja nastavilo s poslovanjem ispunilo je svoje pravne obveze u pogledu otpuštanja i u skladu s njima pobrinulo se za svoje radnike,

               –za predložene se mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije i spriječit će se dvostruko financiranje,

               –predložene mjere bit će komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog proračuna

               45.EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđen člankom 8. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027.
                  34

               46.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere i predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja financijskog doprinosa za zahtjev iz EGF-a odobri iznos od 1 752 360 EUR, što predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih mjera.

               47.Predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 9. Međuinstitucijskog sporazuma od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava
                  35
               .

               Povezani akti

               48.Komisija će istodobno s podnošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 1 752 360 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               49.Istodobno s donošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.

               2021/0116 (BUD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva Finske – EGF/2020/007 FI/Finnair

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  36
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim vlastitim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava
                  37
               , a posebno njegovu točku 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pružiti potporu radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale obavljati svoju djelatnost zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te im pomoći da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 186 milijuna EUR (u cijenama iz 2018.), kako je utvrđen člankom 8. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093
                  38
               .

               (3)Finska je 30. prosinca 2020. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a zbog otpuštanja u poduzeću Finnair Oyj i jednom podugovaratelju u Finskoj. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od 1 752 360  EUR za zahtjev koji je podnijela Finska.

               (5)Ova bi se odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobilizaciju EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Unije za financijsku godinu 2021. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji da bi se osigurao iznos od 1 752 360 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datum donošenja ove Odluke]
                  39*.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1309/2013 primjenjuje se na sve zahtjeve primljene do 31. prosinca 2020.

                     (3)

                        U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (4)

                        Hub Logistics Finland Oy, smješten u regiji Helsinki-Uusimaa.

                     (5)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (6)

                        SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (7)

                        U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (8)

                        Direktiva Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje (SL L 225, 12.8.1998., str. 16.).

                     (9)

                        COM(2020) 442 final.

                     (10)

                        Zimska gospodarska prognoza za 2021.
                  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-performance-and-forecasts/economic-forecasts/winter-2021-economic-forecast-challenging-winter-light-end-tunnel_en
                  .

                     (11)

                        ATAG. Izvješće Aviation Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: korist koja prelazi granice) za 2020.:
                  https://aviationbenefits.org/media/167186/abbb2020_full.pdf
                  .

                     (12)

                        IATA: Air Passenger Market Analysis (Analiza tržišta zračnog prijevoza putnika), lipanj 2020.:
                  https://www.iata.org/en/iata-repository/publications/economic-reports/air-passenger-monthly-analysis---june-20202/
                  .

                     (13)

                        Vidjeti prethodnu bilješku.

                     (14)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2021-02-03-02/
                  .

                     (15)

                        IATA:
                  https://www.iata.org/en/pressroom/pr/2020-07-28-02/
                  .

                     (16)

                        EGF/2017/009 FR/Air France, COM(2018) 230; EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 i EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.

                     (17)

                        EGF/2020/004 NL/KLM, COM(2021) 226.

                     (18)

                        Godišnje izvješće poduzeća Finavia za 2019.:
                  https://www.finavia.fi/sites/default/files/documents/Tilinpäätös%202019.pdf
                  .

                     (19)

                        Godišnje izvješće poduzeća Finnair za 2019.:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf
                  .

                     (20)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-all-flights-to-mainland-china-between-february-6-and-february-29--2020--customers-to,c3024652
                  .

                     (21)

                  https://news.cision.com/finnair/r/finnair-cancels-flights-to-us-and-delhi,c3057949
                  .

                     (22)

                        Godišnje izvješće poduzeća Finnair za 2020.:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/half-year-2020-report-en.pdf
                  .

                     (23)

                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2021/annual-report-2020.pdf
                  .

                     (24)

                  https://company.finnair.com/en/media/all-releases/news?id=3751510
                   i
                  https://www.aviation24.be/airlines/finnair/finnair-targets-100-million-euros-cost-base-reductions-plans-to-reduce-1-000-jobs/
                  .

                     (25)

                        Akcijska skupina za zračni prijevoz (ATAG), Aviation Benefits Beyond Borders (Zrakoplovstvo: korist koja prelazi granice):
                  https://aviationbenefits.org/downloads/aviation-benefits-beyond-borders-2020/
                  .

                     (26)

                        Godišnje izvješće poduzeća Finnair za 2019.:
                  https://investors.finnair.com/~/media/Files/F/Finnair-IR/documents/en/reports-and-presentation/2020/annual-report-2019.pdf
                  .

                     (27)

                        Statistička baza podataka Finske
                  https://pxnet2.stat.fi/PXWeb/pxweb/en/StatFin/
                  .

                     (28)

                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/13/tyti_2020_13_2021-03-04_tie_001_en.html
                  .

                     (29)

                        Statistički podaci za Finsku
                  https://www.stat.fi/til/tyti/2020/09/tyti_2020_09_2020-10-20_tie_001_en.html
                   i
                  https://julkaisut.valtioneuvosto.fi/bitstream/handle/10024/162542/TEM%20työmarkkinaennuste%20syksy%202020.pdf
                  .

                     (30)

                  https://www.aaltopro.fi/en/services-in-change-situations/f.e.c.-programs-and-recruitment
                  .

                     (31)

                        Predviđeni troškovi po radniku zaokruženi su kako bi se izbjegle decimale. Međutim, zaokruživanje ni na koji način ne utječe na ukupne troškove bilo koje mjere koji su jednaki onima iz zahtjeva koji je podnijela Finska.

                     (32)

                        Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.

                     (33)

                        Europska komisija odobrila je 18. svibnja 2020. finsku mjeru potpore koja se sastoji od državnog jamstva za zajam od 600 milijuna EUR koji se dodjeljuje poduzeću Finnair za ublažavanje gospodarskog učinka pandemije koronavirusa na to poduzeće.
                  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/IP_20_1032
                  .

                     (34)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 15.

                     (35)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 29.

                     (36)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (37)

                        SL L 433I, 22.12.2020., str. 29.

                     (38)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. (SL L 433I, 22.12.2020., str. 11.).

                     (39)
                  *
                        Datum unosi Parlament prije objave u SL-u.