               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.3.2020.
            COM(2020) 78 final
            2020/0035(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o Europskoj godini željeznice (2021.)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               U svojoj Komunikaciji od 11. prosinca 2019.
                  1
                Komisija je iznijela europski zeleni plan za Europsku uniju i njezine građane. U njoj Komisija potvrđuje svoju predanost da se suoči s izazovima u području klime i okoliša, što je i glavni zadatak ove generacije. Riječ je o novoj strategiji rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa. Europski zeleni plan dio je strategije ove Komisije za provedbu UN-ova Programa do 2030. i ciljeva održivog razvoja
                  2
               . Cilj postizanja klimatski neutralne Europske unije do 2050. potvrdilo je Europsko vijeće u svojim zaključcima od 12. prosinca 2019.
                  3
                i Europski parlament u svojoj rezoluciji od 15. siječnja 2020.
                  4

               U europskom zelenom planu poziva se prije svega na ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost, uzimajući u obzir to da četvrtina emisija stakleničkih plinova u Uniji dolazi iz prometnog sektora te je njihov udio i dalje u porastu. Kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. potrebno je smanjenje emisija iz prometa od 90 %. Svi oblici prijevoza morat će doprinijeti smanjenju emisija. Komisija je u okviru europskog zelenog plana najavila strategiju za održivu i pametnu mobilnost, koja se treba donijeti 2020., a bavit će se rješavanjem tog pitanja i pitanja izvora emisija. Među ostalim, znatan dio od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama trebao bi se početi prevoziti željeznicom i unutarnjim plovnim putovima.

               Željeznički promet, kao jedan od ekološki najprihvatljivijih i energetski najučinkovitijih oblika prijevoza, mora velikim dijelom doprinijeti smanjenju emisija iz prometa. Naime, željeznice su velikim dijelom elektrificirane i emitiraju mnogo manje CO2 od ekvivalentnog cestovnog ili zračnog prometa. Željeznica jedina gotovo stalno smanjuje emisije CO2 od 1990., unatoč sve većem opsegu prijevoza: do 2016. željeznica je bila odgovorna za samo 0,5 % emisija CO2 iz svih oblika prijevoza. Osim toga, od ukupne potrošnje energije u EU-u u području prometa na željeznicu otpada samo 2 %, pri čemu je njome 2016. prevezeno 11,2 % tereta i 6,6 % putnika prevezenih svim oblicima prijevoza
                  5
               . Željeznica je u razdoblju od 1990. do 2016. smanjila potrošnju energije
                  6
                i sve se više koristi energijom iz obnovljivih izvora.

               Dok se udio željezničkog prijevoza putnika u kopnenom prijevozu u Uniji od 2007. do 2016. povećao sa 7,0 % na 7,6 %, udio željezničkog prijevoza tereta se od 2011., kad je dostigao svoj vrhunac od 19 %, do 2017. smanjio na 16,65 %
                  7
               . Do uspostave jedinstvenog europskog željezničkog prostora valja svladati još mnogo prepreka, uključujući smanjenje buke. Željeznica će ostvariti svoj puni potencijal tek kad se svladaju te prepreke, smanje troškovi i ubrza uvođenje inovacija. Stoga je potreban dodatni poticaj kako bi željeznica privukla više putnika i poduzeća kao način prijevoza koji ispunjava dnevne potrebe i potrebe putovanja na daljinu. Prijevozom većeg broja putnika i više tereta željeznicom pridonijet će se i smanjenju prometnih zastoja i emisija opasnih za zdravlje ljudi, posebice zagađenja zraka.

               Prijedlogom da se 2021. proglasi Europskom godinom željeznice nastoji se promicati željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti. U okviru obilježavanja Europske godine željeznice odvijat će se događanja i izložbe te pokrenuti projekti, debate i inicijative u cijeloj Europi kako bi se željeznički promet građanima, poduzećima i vlastima promovirao kao privlačan i održiv način kretanja Europom, uz naglasak na inovativnosti i dostupnosti u cijeloj Uniji. Cilj je putem posebnih događanja i komunikacijskih kampanji informirati građane i poduzeća koji nisu povezani s tim sektorom i potaknuti ih da se više koriste željeznicom.

               Godina 2021. važna je godina za željezničku politiku Unije. Bit će to prva cijela godina u kojoj će se u cijelom EU-u provoditi propisi dogovoreni u okviru četvrtog željezničkog paketa
                  8
                – otvaranje tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza i smanjenje troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijelom EU-u. Zanimanje javnosti za željeznice, uključujući noćne vlakove, raste u brojnim državama članicama, što se vidi iz popularnosti inicijative #DiscoverEU
                  9
               . Usto, međunarodni umjetnički festival Europalia
                  10
                2021. bit će posvećen utjecaju željeznice na umjetnost i naglašavati veliku ulogu željeznice u promicanju društvenih, gospodarskih i industrijskih promjena. Stoga je 2021. vrlo primjerena godina za ovu inicijativu.

               Kao kod svih dosadašnjih tematskih europskih godina, glavni je cilj informirati građane o pitanjima koja treba riješiti i prilikama te istaknuti ulogu EU-a u promicanju zajedničkih rješenja. Cilj Europske godine željeznice poticanje je Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela te drugih organizacija da povećaju udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom i pružanje potpore tim nastojanjima. U okviru Europske godine željeznice posebice se treba obratiti široj javnosti, prije svega mladima, i promicati taj način prijevoza kao održiv, inovativan i siguran. Treba naglasiti i europsku, prekograničnu dimenziju željezničkog prometa, što zbližava građane, omogućuje im istraživanje Unije i njezine raznolikosti, potiče koheziju i pridonosi integraciji unutarnjeg tržišta Unije. Trebalo bi i pojačati doprinos željeznica gospodarstvu, industriji i općenito društvu Unije te promicati željeznički prijevoz kao važan element odnosa između Unije i trećih zemalja, posebice zemalja zapadnog Balkana.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

               Kao što je navedeno, u okviru Europske godine željeznice promicat će se željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti. Ona će se temeljiti i na postojećim inicijativama i politikama, poput otvaranja tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika i smanjenja troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijeloj Uniji. Slično ostalim tematskim europskim godinama, mjere će uključivati informativne i promotivne kampanje te događanja, projekte i inicijative na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini te razini Unije. Svrha svih aktivnosti bit će prenošenje glavnih poruka i širenje informacija o primjerima dobre prakse.

               Europska godina željeznice bit će prilika da se tijela država članica i željeznički sektor potaknu na suradnju u promicanju željezničkog prijevoza. Aktivnosti organizirane tijekom Europske godine nastojat će se prilagoditi potrebama i okolnostima u pojedinim državama članicama. Stoga se od država članica zahtijeva da imenuju nacionalnog koordinatora koji će biti odgovoran za organiziranje njihova sudjelovanja u Europskoj godini željeznice. Osnovat će se europska upravljačka skupina, u kojoj će sudjelovati predstavnici nacionalnih koordinatora. Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene informacija o provedbi na nacionalnoj razini i razini Unije.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Europska godina željeznice povezana je s drugim područjima politike Unije kao što su regionalni razvoj, industrijska konkurentnost, održivi turizam, inovacije, zapošljavanje, obrazovanje, mladi, kultura i osiguravanje pristupa osobama s invaliditetom te veze Unije sa susjednim zemljama. Njome će se naglasiti europska, prekogranična dimenzija željeznice kao sredstva za prijevoz robe, putovanje te otkrivanje i povezivanje kontinenta na održiv način usmjeren na budućnost. Neke aktivnosti u okviru Europske godine željeznice mogle bi se financirati iz postojećih programa Unije, kao što su Obzor Europa, Instrument za povezivanje Europe, strukturni i investicijski fondovi, Kreativna Europa, Erasmus+, DiscoverEU ili Europa za građane.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova prijedloga članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Prema članku 91., uzimajući u obzir posebna obilježja prometa, Europski parlament i Vijeće, odlučujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i nakon savjetovanja s Gospodarskim i socijalnim odborom te Odborom regija, utvrđuju sve odgovarajuće odredbe za potrebe provedbe članka 90. UFEU-a. U članku 90. UFEU-a navodi se da se ciljevi Ugovora ostvaruju u okviru zajedničke prometne politike. Glavna je svrha ovog prijedloga doprinijeti povećanju udjela putnika i tereta koji se prevoze željeznicom. Stoga je ovaj cilj obuhvaćen člankom 91. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Ovaj je prijedlog u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Ciljevi ovog prijedloga ne mogu se u dovoljnoj mjeri ostvariti samo djelovanjem država članica. Razlog je tomu što se djelovanjem na isključivo nacionalnoj razini ne ostvaruje korist od europske dimenzije u razmjeni iskustava i dobre prakse među državama članicama. U članku 3. stavku 3. UEU-a posebno se navodi da Europska unija uspostavlja unutarnje tržište, radi na održivom razvoju Europe koji se, među ostalim, temelji na poboljšanju kvalitete okoliša, promiče znanstveni i tehnološki napredak te promiče gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju. Unija svoje ciljeve ostvaruje odgovarajućim sredstvima, primjerenima nadležnostima koje su joj dodijeljene Ugovorima. Usto, države članice imale bi koristi od djelovanja na razini Unije zbog povećanja vidljivosti, osnivanja multilateralnih partnerstava, transnacionalne razmjene informacija te informiranja na razini Unije i širenja dobrih praksi u okviru Europske godine željeznice.

               •Proporcionalnost

                  Ovaj je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti iz članka 5. stavka 4. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). Predloženi je plan djelovanja jednostavan. On se temelji na postojećim programima i usmjeravanju komunikacijskih aktivnosti na tematska područja Europske godine. Njime se ne nameću nerazmjerna upravljačka ograničenja tijelima koje provode prijedlog. Djelovanjem Unije podržat će se i upotpuniti nastojanja država članica i željezničkog sektora. Njime će se prvenstveno poboljšati učinkovitost instrumenata Unije. Usto, ono će služiti kao pokretač poticanjem sinergije i suradnje među državama članicama, regionalnim i lokalnim tijelima, privatnim i javnim poduzećima te civilnim društvom u cjelini. Djelovanje Unije ne bi prelazilo okvire potrebne za rješavanje uočenih pitanja.

               •Odabir instrumenta

                  Odluka Europskog parlamenta i Vijeća najprikladniji je instrument za osiguravanje potpune uključenosti zakonodavnog tijela u proglašenje 2021. Europskom godinom željeznice.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo

               •Savjetovanja s dionicima

               O mogućnosti da se 2021. proglasi Europskom godinom željeznice raspravljalo se 9. prosinca 2019. s različitim pozvanim predstavnicima željezničkog sektora (CER, UNIFE, EIM, ERFA – Allrail), Agencijom Europske unije za željeznice (ERA), zajedničkim poduzećem Shift2Rail i predstavnicima festivala Europalia. Svi su sudionici izrazili široku potporu toj inicijativi te naglasili ulogu željeznice u postizanju cilja dekarbonizacije i njezinu prekograničnu dimenziju. Od dionika iz željezničkog sektora, posebice željezničkih prijevoznika, upravitelja postaja, proizvođača i nacionalnih tijela očekuje se da aktivno sudjeluju u organizaciji događanja pod okriljem Europske godine, kako na razini Unije, tako i na nacionalnoj i lokalnoj razini. Savjetovanja s predstavnicima međunarodnog umjetničkog festivala Europalia pokazala su da postoji velik potencijal za sinergije s Europskom godinom. Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija nedavno su donijeli samoinicijativna mišljenja
                  11
               ,
                  12
                koja odražavaju interese njihovih članova za promicanje željeznica kao održivog i inovativnog oblika prijevoza.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Nije primjenjivo

               •Procjena učinka

               Nije potrebna procjena učinka jer su ciljevi predložene inicijative obuhvaćeni ciljevima postojećih programa Unije. Predložena inicijativa ne obvezuje Komisiju ni na kakve posebne mjere zakonodavne prirode. Ne bi imala ni znatan društveni, gospodarski ili ekološki učinak veći od učinka postojećih instrumenata.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Nije primjenjivo

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Procjenjuje se da potrebna financijska sredstva za provedbu ove Odluke za razdoblje 2020.–2021. iznose 8 000 000 EUR. Provedba Europske godine uključivat će odgovarajuće financiranje, koje će se odrediti u kontekstu proračunskih postupaka za 2020. i 2021., u skladu s višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2021.–2027.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Prijedlog uključuje obvezu Komisije da do 31. prosinca 2022. podnese izvješće o provedbi, rezultatima i općoj procjeni inicijativa obuhvaćenih Europskom godinom.

               2020/0035 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o Europskoj godini željeznice (2021.)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  13
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  14
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)U svojoj Komunikaciji od 11. prosinca 2019.
                  15
                Komisija je iznijela europski zeleni plan za Europsku uniju i njezine građane. Riječ je o novoj strategiji rasta kojom se EU nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom, u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast nije povezan s uporabom resursa.

               (2)U svojim zaključcima od 12. prosinca 2019.
                  16
                Europsko vijeće potvrdilo je cilj postizanja klimatski neutralne Europske unije do 2050.

               (3)U svojoj rezoluciji od 15. siječnja 2020.
                  17
                Europski parlament pozdravlja komunikaciju Komisije o europskom zelenom planu i poziva na to da se nužna tranzicija na klimatski neutralno društvo ostvari najkasnije do 2050.

               (4)U skladu s ciljevima utvrđenima u komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, treba preobraziti gospodarstvo Unije i iznova razmotriti politike, posebice u području prijevoza i mobilnosti, što podrazumijeva ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost. Četvrtina emisija stakleničkih plinova u Uniji dolazi iz prometa te je taj udio i dalje u porastu. Kako bi se postigla klimatska neutralnost do 2050. potrebno je smanjenje emisija iz prometa od 90 %. Za postizanje održivog prometa korisnici moraju biti na prvom mjestu te imati cjenovno pristupačnije, dostupnije, zdravije i čišće alternative trenutačnim navikama u pogledu mobilnosti. Europski zeleni plan podrazumijeva prelazak na održivu i pametnu mobilnost kako bi se postigli ti ciljevi. Konkretno, znatan dio od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama trebao bi se početi prevoziti željeznicom i unutarnjim plovnim putovima.

               (5)Željeznica ima važnu ulogu u postizanju cilja klimatske neutralnosti do 2050. Riječ je o jednom od ekološki najprihvatljivijih i energetski najučinkovitijih načina prijevoza. Željeznice su velikim dijelom elektrificirane i emitiraju mnogo manje CO2 od ekvivalentnog cestovnog ili zračnog prometa i jedini su način prijevoza koji stalno smanjuje emisije stakleničkih plinova i emisije CO2 od 1990. Usto, željeznica je od 1990. do 2016.
                  18
                smanjila potrošnju energije i sve se više koristi energijom iz obnovljivih izvora.

               (6)Spajanjem glavnih prometnih pravaca Unije s njezinim perifernim regijama i teritorijima željeznički sektor pridonosi socijalnoj, gospodarskoj i teritorijalnoj koheziji.

               (7)Dok se udio željezničkog prijevoza putnika u kopnenom prijevozu u Uniji od 2007. samo neznatno povećao, udio željezničkog prijevoza tereta smanjio se. Do uspostave jedinstvenog europskog željezničkog prostora valja svladati još mnogo prepreka, uključujući smanjenje buke. Željeznički promet ostvarit će svoj puni potencijal tek kad se svladaju te prepreke, smanje troškovi i ubrzaju inovacije. Stoga je potreban dodatan poticaj kako bi željeznica privukla više putnika i poduzeća.

               (8)Kako bi se promicao željeznički prijevoz u skladu s ciljevima utvrđenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu, među ostalim u pogledu održive i pametne mobilnosti, godina 2021. trebala bi se proglasiti Europskom godinom željeznice. Godina 2021. bit će važna godina za željezničku politiku Unije: bit će to prva cijela godina u kojoj će se u cijelom EU-u provoditi propisi dogovoreni u okviru četvrtog željezničkog paketa – o otvaranju tržišta za usluge domaćeg željezničkog prijevoza putnika te smanjenju troškova i administrativnog opterećenja za željezničke prijevoznike koji posluju u cijelom EU-u. Zanimanje javnosti za željeznice, uključujući noćne vlakove, raste u brojnim državama članicama, što se vidi i iz popularnosti inicijative #DiscoverEU. Usto, međunarodni umjetnički festival Europalia 2021. bit će posvećen utjecaju željeznice na umjetnost i naglašavati veliku ulogu željeznice u promicanju društvenih, gospodarskih i industrijskih promjena,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Predmet

               Godina 2021. proglašava se Europskom godinom željeznice (dalje u tekstu „Europska godina”).

               Članak 2.

               Ciljevi

               Cilj Europske godine poticanje je Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela te drugih organizacija da povećaju udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom i pružanje potpore tim nastojanjima. Europskom godinom naročito se:

               (a)promiče željeznica kao održiv, inovativan i siguran način prijevoza, posebice isticanjem njezine uloge kao pokretača promjena koje će pomoći da se postigne cilj klimatske neutralnosti Unije do 2050. te obraćanjem široj javnosti, prije svega mladima;

               (b)ističe europska, prekogranična dimenzija željezničkog prometa, što zbližava građane, omogućuje im istraživanje Unije i sve njezine raznolikosti, potiče koheziju i pridonosi integraciji unutarnjeg tržišta Unije;

               (c)pojačava doprinos željeznice gospodarstvu, industriji i društvu Unije, posebno u aspektima povezanima s regionalnim razvojem, konkurentnošću industrije, održivim turizmom, inovacijama, zapošljavanjem, obrazovanjem, mladima i kulturom te osiguravanjem pristupa osobama s invaliditetom;

               (d)doprinosi promicanju željeznice kao važnog elementa odnosa između Unije i susjednih zemalja, posebice na zapadnom Balkanu, polazeći od interesa i potreba u partnerskim zemljama i stručnog znanja Unije u području željezničkog prijevoza.

               Članak 3.

               Sadržaj mjera

               1.Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 2. uključuju sljedeće aktivnosti na razini Unije i nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini povezane s ciljevima Europske godine:

               (a)inicijative i događanja za promicanje rasprave, informiranje i pomaganje građanima, poduzećima i javnim tijelima u angažmanu za korištenje željeznicom za prijevoz putnika i robe kao jednog od načina borbe protiv klimatskih promjena, putem višestrukih kanala i alata, uključujući događanja u državama članicama;

               (b)informacijske kampanje, izložbe, inspirativne kampanje, edukativne kampanje i kampanje za senzibiliziranje građana radi poticanja promjena u ponašanju putnika, potrošača i poduzeća te aktivnog doprinošenja šire javnosti postizanju ciljeva održivijeg prijevoza;

               (c)razmjenu iskustava i dobrih praksi nacionalnih, regionalnih i lokalnih tijela, civilnog društva, poduzeća i škola u promicanju korištenja željeznicom i načina promjene ponašanja na svim razinama;

               (d)provođenje studija i inovacijskih aktivnosti te širenje njihovih rezultata na europskoj ili nacionalnoj razini; i

               (e)promicanje projekata i mreža povezanih s Europskom godinom, među ostalim putem medija, društvenih mreža i drugih internetskih zajednica.

               2.Institucije i tijela na razini Unije te države članice na nacionalnoj razini mogu se pri promidžbi aktivnosti iz stavka 1. referirati na Europsku godinu i koristiti se njezinim logotipom.

               Članak 4.

               Koordinacija na razini država članica

               Organizacija sudjelovanja u Europskoj godini na nacionalnoj razini odgovornost je država članica. U tu svrhu države članice imenuju nacionalne koordinatore. Nacionalni koordinatori osiguravaju koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini.

               Članak 5.

               Koordinacija na razini Unije

               1.Komisija redovito saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine. Ti su sastanci i prilika za razmjenu informacija o provedbi Europske godine na nacionalnoj razini i razini Unije; predstavnici Europskog parlamenta na tim sastancima mogu sudjelovati u svojstvu promatrača.

               2.Koordinacija Europske godine na razini Unije temeljit će se na transverzalnom pristupu kako bi se stvarale sinergije među različitim programima i inicijativama Unije za financiranje projekata u području željezničkog prijevoza ili s njim povezanih projekata.

               3.Komisija saziva redovne sastanke dionika i predstavnika organizacija ili tijela koji djeluju u području željezničkog prijevoza, što obuhvaća i postojeće transnacionalne mreže i relevantne nevladine organizacije te organizacije i zajednice mladih, kako bi im pomogla u provedbi Europske godine na razini Unije.

               Ako to bude moguće u okviru proračuna, Komisija može organizirati natječaje i projekte koji mogu primiti potporu zbog izvanrednog doprinosa ciljevima iz te godine.

               Članak 6.

               Međunarodna suradnja

               Za potrebe Europske godine Komisija će po potrebi surađivati s nadležnim međunarodnim organizacijama istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja Unije.

               Članak 7.

               Praćenje i evaluacija

               Do 31. prosinca 2022. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj ocjeni inicijativa predviđenih ovom Odlukom.

               Članak 8.

               Stupanje na snagu

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               SADRŽAJ

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
                     12

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE12

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative12

               1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)12

               1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:12

               1.4.Osnova prijedloga/inicijative12

               1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative12

               1.4.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može proizlaziti iz raznih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi inače ostvarile države članice svojim zasebnim djelovanjima.13

               1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava13

               1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima13

               1.5.Trajanje i financijski učinak14

               1.6.Predviđeni načini upravljanja14

               2.MJERE UPRAVLJANJA15

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja15

               2.2.Sustavi upravljanja i kontrole15

               2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole15

               2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i sustavima unutarnje kontrole uspostavljenima radi smanjivanja tih rizika15

               2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti povezanih sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivanih razina rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)15

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti15

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE16

               3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda16

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode17

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode17

               3.2.2.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva19

               3.2.2.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa20

               3.2.3.Doprinos trećih strana21

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode21

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Europska godina željeznice (2021.)

               1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)

                  2020.

                  Područje politike: Mobilnost i promet

                  2021.

                  Naslov 1. „Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo”: klaster politika 1 „Istraživanje i inovacije” i klaster politika 2 „Europska strateška ulaganja”.

                  Naslov 3. „Prirodni resursi i okoliš”: Klaster politika 9: „Zaštita okoliša i klimatska politika”.

               1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:

               X novo djelovanje

               ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
                  19

               ◻ produženje postojećeg djelovanja

               ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje

               1.4.Osnova prijedloga/inicijative

               1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative

                  Kratkoročno: bolja predodžba o željeznici među građanima i poduzećima, bolja informiranost o tome da je važno preusmjeriti više putnika i tereta na željeznički prijevoz, u skladu s ciljevima navedenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu.

                  Dugoročno: povećati modalni udio putnika i tereta koji se prevoze željeznicom kako bi se doprinijelo smanjenju stakleničkih plinova koji se ispuštaju zbog prometa u Uniji, u skladu s ciljevima navedenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu.

               1.4.2.Dodana vrijednost angažmana Unije (može proizlaziti iz raznih čimbenika, npr. bolje koordinacije, pravne sigurnosti, veće djelotvornosti ili komplementarnosti). Za potrebe ove točke „dodana vrijednost angažmana Unije” vrijednost je intervencije Unije koja je dodana vrijednosti koju bi inače ostvarile države članice svojim zasebnim djelovanjima.

                  Europska, prekogranična dimenzija prometa, posebice željezničkog. Zakonodavstvo Unije za postizanje integriranog jedinstvenog europskog željezničkog prostora, na primjer zakonodavstvo o ukidanju prepreka na nacionalnim tržištima i tehničkih prepreka.

                  Dimenzija mjera Unije za ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost, u skladu s ciljevima navedenima u Komunikaciji Komisije o europskom zelenom planu.

               1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Europske godine organizirane u proteklih 10 godina pokazale su se kao vrijedan instrument za podizanje razine informiranosti, čiji je utjecaj zamjetan kod šire javnosti i kod predvodnika javnog mnijenja, pri čemu su ostvarene sinergije različitih područja djelovanja na razini EU-a i država članica.

               1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima

                  Europska godina željeznice povezana je s drugim područjima politike Unije kao što su regionalni razvoj, industrijska konkurentnost, održivi turizam, inovacije, zapošljavanje, obrazovanje, mladi, kultura i osiguravanje pristupa osobama s invaliditetom te veze Unije sa susjednim zemljama. Njome će se naglasiti europska, prekogranična dimenzija europske željeznice kao sredstva za prijevoz robe, putovanje te otkrivanje i povezivanje kontinenta na održiv način usmjeren na budućnost. Neke aktivnosti u okviru Europske godine željeznice mogle bi se financirati iz postojećih programa Unije.

               1.5.Trajanje i financijski učinak

               X Ograničeno trajanje:

               –X
                     na snazi od 1.1.2021. do 31.12.2021.,

               –X
                     financijski učinak od 2020. do 2021. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2020. do 2022. za odobrena sredstva za plaćanje.

               ◻ Neograničeno trajanje:

               –provedba s početnim razdobljem od GGGG. do GGGG.,

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.6.Predviđeni načini upravljanja
                  20

               X Izravno upravljanje koje provodi Komisija:

               –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije,

               –◻
                     putem izvršnih agencija.

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ◻ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile,

               –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti),

               –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu,

               –◻ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe,

               –◻ tijelima javnog prava,

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva,

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva,

               –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.

               Napomene

                  […]

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Program rada Europske godine

                  Osnivanje Upravljačkog odbora

               2.2.Sustavi upravljanja i kontrole

               2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole

                  Izravno upravljanje, u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (a) Financijske uredbe, poželjan je način jer će mjere provesti Europska komisija, konkretno Glavna uprava za mobilnost i promet, koja će osigurati koordinaciju s državama članicama i različitim dionicima.

               2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i sustavima unutarnje kontrole uspostavljenima radi smanjivanja tih rizika

                  Utvrđeni rizici: nedovoljna vidljivost inicijativa, previsoka očekivanja u odnosu na ograničen proračun.

                  Uspostavljen sustav unutarnje kontrole: redovna procjena rizika u okviru Upravljačkog odbora.

               2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti povezanih sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivanih razina rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)

                  Kontrole su dio sustava unutarnje kontrole u Glavnoj upravi MOVE. Te nove aktivnosti dovest će do neznatnih dodatnih troškova kontrole na razini Glavne uprave.

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.

                  Komisija osigurava da se, kad se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Odluke, štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti, redovitim provjerama i povratom neopravdano isplaćenih iznosa i, ako se otkriju nepravilnosti, djelotvornim, proporcionalnim i odvraćajućim kaznama. Komisija može provoditi kontrole i provjere na licu mjesta prema ovoj Odluci, u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti. Prema potrebi, istrage provodi Europski ured za borbu protiv prijevara u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                           rashoda

                        Doprinos

                        Naslov 1. [Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo]

                        Dif./nedif.
                           21

                        zemalja EFTA-e
                           22

                        zemalja kandidatkinja
                           23

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        06 02 05 00 (2020.) / 02 20 04 01 (2021.–2022.)

                        01 02 02 50

                        02 03 01

                        U proračunskim postupcima mogle bi se utvrditi druge proračunske linije.

                        Dif./nedif.

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta rashoda

                        Doprinos

                        Naslov 3. [Prirodni resursi i okoliš]

                        Dif./nedif.
                           24

                        zemalja EFTA-e
                           25

                        zemalja kandidatkinja
                           26

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        09 02 xx

                        U proračunskim postupcima mogle bi se utvrditi druge proračunske linije.

                        Dif./nedif.

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

                        DA/NE

               3.2.Procijenjeni učinak na rashode

               Programi i proračunske linije navedeni u nastavku indikativni su. Odgovarajuće financiranje odredit će se u okviru proračunskih postupaka putem preraspodjele 2020. u okviru postojećeg financijskog programiranja; 2021. utvrdit će se posebna odobrena sredstva u okviru budućih programa i financijskog programiranja, u skladu s primjenjivim višegodišnjim financijskim okvirima.

               3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode

               U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira:

                        <…>

                        Naslov 1. [Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo]; Naslov 3. [Prirodni resursi i okoliš]

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        Nakon 2027.

                        UKUPNO

                        Odobrena sredstva za poslovanje

                        06 02 05 (proračun za 2020.) / 02 20 04 01 (2021.–2022.) Aktivnosti za potporu europskoj prometnoj politici

                        Obveze

                        (1)

                        0,500

                        1,500

                        2,000

                        Plaćanja

                        2.

                        0,300

                        1,200

                        0,500

                        2,000

                        Odobrena sredstva za poslovanje

                        01 02 02 50 Obzor Europa

                        02 03 01 Instrument za povezivanje Europe – Promet

                        09 02 LIFE

                        Obveze

                        (1)

                        6,000

                        6,000

                        Plaćanja

                        2.

                        3,000

                        3,000

                        6,000

                        UKUPNA odobrena sredstva iz naslova 1. i 3.

                        Obveze

                        =1+3

                        0,500

                        7,500

                        8,000

                        Plaćanja

                        =2+3

                        0,300

                        4,200

                        3,500

                        8,000

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira:

                        7

                        „Administrativni rashodi”

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        Nakon 2027.

                        UKUPNO

                        Ljudski resursi

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Ostali administrativni rashodi

                        0,010

                        0,010

                        UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne obveze = ukupna plaćanja)

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        Nakon 2027.

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz svih NASLOVA
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Obveze

                        0,650

                        7,810

                        0,075

                        8,535

                        Plaćanja

                        0,450

                        4,510

                        3,575

                        8,535

               3.2.2.Sažetak procijenjenog učinka na administrativna odobrena sredstva

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        UKUPNO

                        NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        0,150

                        0,300

                        0,075

                        0,525

                        Ostali administrativni rashodi

                        0,010

                        0,010

                        Međuzbroj za NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

                        Izvan NASLOVA 7.
                           27
                         višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        Ostali administrativni rashodi

                        Međuzbroj izvan NASLOVA 7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        UKUPNO

                        0,150

                        0,310

                        0,075

                        0,535

               Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               3.2.2.1.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               –◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena

                        Godina

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        Sjedište i predstavništva Komisije

                        1

                        2

                        0,5

                        Delegacije

                        Istraživanje

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
                           28

                        Naslov 7.

                        Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        – u sjedištu

                        – u delegacijama

                        Financirano iz omotnice programa
                           29

                        – u sjedištu

                        – u delegacijama

                        Istraživanje

                        Ostalo (navesti)

                        UKUPNO

                        1

                        2

                        0,5

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Opis zadaća:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        Organizacija i koordinacija komunikacijskih kampanja i događanja; upravljanje pozivima za podnošenje prijedloga; oko 10 misija u državama članicama 2021.

                        Vanjsko osoblje

                        Nije primjenjivo

               3.2.3.Doprinos trećih strana

               Prijedlog/inicijativa:

               –X
                     ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.

               3.3.Procijenjeni učinak na prihode

               –X
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.

               PRILOG
               ZAKONODAVNOM FINANCIJSKOM IZVJEŠTAJU

               Naslov prijedloga/inicijative

                  Europska godina željeznice (2021.)

               1. BROJ I TROŠAK LJUDSKIH RESURSA KOJI SE SMATRAJU NUŽNIMA

               2. TROŠAK DRUGIH ADMINISTRATIVNIH RASHODA

               3. METODE IZRAČUNA PRIMIJENJENE NA PROCJENU TROŠKOVA

               3.1. Ljudski resursi

               3.2. Ostali administrativni rashodi

                  Završni financijski izvještaj mora biti popraćen ovim prilogom, koji moraju popuniti sve glavne uprave/službe koje sudjeluju u prijedlogu/inicijativi, kada se pokreće savjetovanje među službama.

                  Tablice s podacima koriste se kao izvor za tablice sadržane u zakonodavnom financijskom izvještaju. Namijenjene su strogo za internu uporabu u Komisiji.

               1. Troškovi ljudskih resursa koji se smatraju nužnima

               ◻
                     Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        NASLOV 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        UKUPNO

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        Sjedište i predstavništva Komisije

                        AD

                        1

                         0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                        0,075

                        0,525

                        AST

                        U delegacijama Unije

                        AD

                        AST

                        • Vanjsko osoblje
                           30

                        Globalna omotnica

                        UO

                        UNS

                        UsO

                        U delegacijama Unije

                        UO

                        LO

                        UNS

                        UsO

                        MSD

                        Ostale proračunske linije (navesti)

                        Međuzbroj – NASLOV 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                         1

                        0,150

                        2

                        0,300

                         0,5

                         0,075

                        0,525

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

                        Izvan NASLOVA 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        UKUPNO

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        EPRV

                        Odobrena sredstva

                        •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        Istraživanje

                        AD

                        AST

                        • Vanjsko osoblje
                           31

                        Vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                        – u sjedištu

                        UO

                        UNS

                        UsO

                        – u delegacijama Unije

                        UO

                        LO

                        UNS

                        UsO

                        MSD

                        Istraživanje

                        UO

                        UNS

                        UsO

                        Ostale proračunske linije (navesti)

                        Međuzbroj – izvan NASLOVA 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, dodatnim resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               2. Trošak drugih administrativnih rashoda

               (e)1.Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.

               X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena administrativna sredstva kako je navedeno u nastavku:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        NASLOV 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        Ukupno

                        U sjedištu

                        Troškovi službenih putovanja i reprezentacije

                         0,010

                        0,010

                        Troškovi konferencija i sastanaka

                        Odbori
                           32

                        Studije i savjetovanja

                        Informacijski sustavi i sustavi upravljanja

                        IKT oprema i usluge
                           33

                        Ostale proračunske linije (navesti prema potrebi)

                        U delegacijama Unije

                        Troškovi službenih putovanja, konferencija i reprezentacije

                        Dodatno osposobljavanje osoblja

                        Kupnja, najam i povezani rashodi

                        Oprema, namještaj, materijali i usluge

                        Međuzbroj za NASLOV 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                         0,010

                        0,010

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Izvan NASLOVA 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        2025.

                        2026.

                        Ukupno

                        Rashodi za tehničku i administrativnu pomoć (ne uključujući vanjsko osoblje) iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”)

                        – u sjedištu

                        – u delegacijama Unije

                        Ostali rashodi upravljanja za istraživanje

                        Ostale proračunske linije (navesti prema potrebi)

                        Međuzbroj – izvan NASLOVA 7.

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        UKUPNO

                        NASLOV 7. i izvan NASLOVA 7.
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        0,010

                        0,010

               Potrebna administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili koja su prenamijenjena, te, prema potrebi, dodatnim odobrenim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir postojeća proračunska ograničenja.

               3. NAČINI IZRAČUNA

               3.1. Ljudski resursi

               U ovom se dijelu opisuje način izračuna primijenjen na procjenu ljudskih resursa koji se smatraju nužnima (predviđeno radno opterećenje, uključujući posebne poslove (radni profili Sysper 2), kategorije osoblja i odgovarajući prosječni troškovi)

                        NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        Napomena: prosječni troškovi za svaku kategoriju osoblja u sjedištu dostupni su na BudgWeb:

                           https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/pre/legalbasis/Pages/pre-040-020_preparation.aspx

                        •Dužnosnici i privremeno osoblje

                        1 EPRV 2020. za pripremu i koordinaciju događanja

                        2 EPRV 2021. za upravljanje pozivima na podnošenje prijedloga

                        0,5 EPRV 2022. za konačno izvješćivanje

                        •Vanjsko osoblje

                        Izvan NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        •Samo radna mjesta koja se financiraju iz proračuna za istraživanje

                        •Vanjsko osoblje

               3.2. Ostali administrativni rashodi

               Navesti pojedinosti načina izračuna koji se primjenjuje za svaku proračunsku liniju

               te posebno pretpostavke koje su u pozadini (npr. broj sastanaka godišnje, prosječni troškovi itd.)

                        NASLOV 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                        Oko 10 misija u državama članicama 2021.

                        Izvan NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira

                     (1)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu, (COM(2019) 640 final).

                     (2)

                        https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

                     (3)

                        Zaključci Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.

                     (https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-29-2019-INIT/hr/pdf).

                     (4)

                        Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2019/2956(RSP)).

                     (5)

                        Statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019.

                     (6)

                        Statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019.

                     (7)

                        Statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019.

                     (8)

                        https://ec.europa.eu/transport/modes/rail/packages/2013_hr

                     (9)

                        https://europa.eu/youth/discovereu_hr

                     (10)

                        https://europalia.eu

                     (11)

                        Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora – Osiguravanje uključivog sektorskog prelaska na digitaliziranu željezničku industriju (doneseno 30.10.2019., CCMI/169-EESC-2019)).

                     (12)

                        Mišljenje Odbora regija – Potencijal željezničkog sektora u ostvarivanju prioriteta politika EU-a (doneseno 4. prosinca 2019., CDR 1939/2019).

                     (13)

                        SL C , , str. .

                     (14)

                        SL C , , str. .

                     (15)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 11. prosinca 2019. o europskom zelenom planu, (COM(2019) 640 final).

                     (16)

                        Zaključci Europskog vijeća od 12. prosinca 2019.

                     (17)

                        Rezolucija Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2019/2956(RSP)).

                     (18)

                        Glavna uprava za mobilnost i promet (GU MOVE): statistička knjižica o prijevozu u EU-u za 2019. „EU transport in figures” (izvor: Eurostat).

                     (19)

                        Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (20)

                        Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskoj stranici BudgWeb:
                  https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (21)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (22)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (23)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.

                     (24)

                        Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (25)

                        EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (26)

                        Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.

                     (27)

                        Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravno istraživanje, izravno istraživanje.

                     (28)

                        UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (29)

                        U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                     (30)

                        UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (31)

                        UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (32)

                        Navesti vrstu odbora i skupinu kojoj pripada.

                     (33)

                        IKT: Informacijske i komunikacijske tehnologije: obvezno savjetovanje s Glavnom upravom za informatiku (DIGIT).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.3.2020.
            COM(2020) 89 final
            2020/0038(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o postojanju prekomjernog deficita u Rumunjskoj

               2020/0038 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o postojanju prekomjernog deficita u Rumunjskoj

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 126. stavak 6.,

               uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

               uzimajući u obzir primjedbe koje je dala Rumunjska,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 126. UFEU-a države članice izbjegavaju prekomjerni državni deficit.

               (2)Pakt o stabilnosti i rastu (PSR) temelji se na cilju zdravih državnih financija kao sredstvu jačanja uvjeta za stabilnost cijena i snažan održiv rast koji dovodi do otvaranja novih radnih mjesta.

               (3)Postupkom u slučaju prekomjernog deficita u skladu s člankom 126. UFEU-a, kako je objašnjeno u Uredbi Vijeća (EZ) br. 1467/97 o ubrzanju i pojašnjenju provedbe postupka u slučaju prekomjernog deficita
                  1
                (koja je dio PSR-a), predviđeno je donošenje odluke o postojanju prekomjernog deficita. Protokolom br. 12 o postupku u slučaju prekomjernog deficita, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i UFEU-u, utvrđuju se daljnje odredbe o provedbi postupka u slučaju prekomjernog deficita. Uredbom Vijeća (EZ) br. 479/2009
                  2
                utvrđuju se detaljna pravila i definicije za primjenu tih odredaba.

               (4)U skladu s člankom 126. stavkom 5. UFEU-a, ako Komisija smatra da u nekoj državi članici postoji ili bi se mogao pojaviti prekomjerni deficit, ona dotičnoj državi članici upućuje svoje mišljenje i o tome izvješćuje Vijeće. Komisija je, uzevši u obzir svoje izvješće u skladu s člankom 126. stavkom 3. UFEU-a i mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora u skladu s člankom 126. stavkom 4. UFEU-a, zaključila da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit. Komisija je stoga [4. ožujka] 2020. navedeno mišljenje uputila Rumunjskoj i o tome obavijestila Vijeće
                  3
               .

               (5)U članku 126. stavku 6. UFEU-a navodi se da Vijeće, prije nego što na temelju sveobuhvatne procjene odluči postoji li prekomjerni deficit, treba razmotriti sve primjedbe koje dotična država članica želi dati. U slučaju Rumunjske sveobuhvatnom procjenom dolazi se do zaključaka u nastavku.

               (6)Prema podacima koje su rumunjska tijela dostavila 30. rujna 2019. i koje je zatim potvrdio Eurostat, deficit opće države u Rumunjskoj dosegnuo je 3,0 % BDP-a u 2018., dok je dug opće države iznosio 35,0 % BDP-a. Uzimajući u obzir revidirane vrijednosti BDP-a koje je objavio rumunjski zavod za statistiku nakon objave Eurostatova priopćenja za javnost, ti su se udjeli neznatno promijenili, pri čemu je 2018. deficit iznosio 2,9 % BDP-a, a dug 34,7 % BDP-a. Prema podacima koje su dostavila rumunjska tijela u 2019. je planiran deficit opće države od 2,8 % BDP-a.

               (7)Vlada je 10. prosinca 2019. donijela fiskalno-proračunsku strategiju za razdoblje 2020.–2022. (dalje u tekstu „Fiskalna strategija”) s ciljem deficita opće države od 3,8 % BDP-a u 2019. To je iznad i nije blizu referentne vrijednosti od 3 % BDP-a iz Ugovora. Osim toga, premašivanje referentne vrijednosti iz Ugovora u 2019. nije iznimno jer nije posljedica neuobičajenog događaja ni ozbiljnog gospodarskog pada u smislu Ugovora i Pakta o stabilnosti i rastu. U Komisijinoj zimskoj prognozi 2020. predviđa se da će rast realnog BDP-a iznositi 3,9 % u 2019. i 3,8 % u 2020. te da će jaz outputa biti oko nule. Jednokratne stavke iznosile su 0,1 % BDP-a u 2019. i bile su posljedica povrata upravnih pristojbi za okoliš na automobile. Planirano premašivanje referentne vrijednosti od 3 % BDP-a nije ni privremeno za potrebe Ugovora i Pakta o stabilnosti i rastu. U Komisijinoj zimskoj prognozi 2020., proširenoj fiskalnim varijablama, predviđen je deficit opće države od 4,0 % BDP-a u 2019., 4,9 % BDP-a u 2020. i 6,9 % BDP-a u 2021. Predviđeno povećanje deficita najviše se temelji na znatnim povećanjima mirovina. Vlada u Fiskalnoj strategiji predviđa i da će deficit opće države u 2020. i 2021. ostati iznad referentne vrijednosti, uz predviđeni deficit od 3,6 % BDP-a u 2020. i 3,4 % u 2021. Kriterij deficita iz UFEU-a stoga prima facie nije ispunjen.

               (8)Rumunjski dug opće države iznosio je 34,7 % BDP-a u 2018. U Komisijinoj zimskoj prognozi 2020. proširenoj fiskalnim varijablama i u Fiskalnoj strategiji predviđa se da će se dug opće države do 2021. povećavati, ali će ostati ispod referentne vrijednosti iz Ugovora. Prema Fiskalnoj strategiji dug opće države trebao bi se povećati na 37,8 % u 2021. Komisija predviđa znatnije povećanje, na 41,9 % BDP-a u 2021. Dakle, ispunjen je kriterij duga iz UFEU-a.

               (9)U skladu sa zahtjevima iz članka 126. stavka 3. UFEU-a, Komisija je u svojem izvješću analizirala i sve odgovarajuće čimbenike iz članka 126. stavka 3. UFEU-a. U skladu s člankom 2. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 1467/97, kad god omjer državnog duga i BDP-a ne prelazi referentnu vrijednost, relevantni čimbenici uzimaju se u obzir u koracima prema odluci o postojanju prekomjernog deficita. U procjeni usklađenosti s kriterijem deficita uzeti su u obzir relevantni čimbenici, konkretno, nepoduzimanje učinkovitih mjera kao odgovor na preporuke Vijeća u okviru postupka zbog značajnog odstupanja pokrenutog 2017., ograničeni napredak Rumunjske u provedbi strukturnih reformi i visoki rizici za fiskalnu održivost kojima je Rumunjska izložena u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju. Ti čimbenici ne mijenjaju zaključak da nije ispunjen kriterij deficita iz UFEU-a,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Na temelju sveobuhvatne procjene zaključuje se da u Rumunjskoj postoji prekomjerni deficit zbog neusklađenosti s kriterijem deficita.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Rumunjskoj.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 209, 2.8.1997., str. 6.

                     (2)

                        SL L 145, 10.6.2009., str. 1.

                     (3)

                        Svi dokumenti povezani s postupkom u slučaju prekomjernog deficita za Rumunjsku dostupni su na: https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/economic-and-fiscal-policy-coordination/eu-economic-governance-monitoring-prevention-correction/stability-and-growth-pact/corrective-arm-excessive-deficit-procedure/closed-excessive-deficit-procedures/romania_en#ongoing-procedure


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.3.2020.
            COM(2020) 92 final
            2020/0039(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o produljenju prava za koprodukcije, kako je predviđeno člankom 5. Protokola o suradnji u području kulture uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica i Koreje potpisan je 6. listopada 2010. i sklopljen 2015. donošenjem Odluke Vijeća 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane („Odluka”). Protokolom o suradnji u području kulture (dalje u tekstu: Protokol), koji su stranke sklopile u okviru Sporazuma o slobodnoj trgovini, uspostavljen je okvir unutar kojeg stranke surađuju kako bi olakšale razmjene kulturnih djelatnosti, dobara i usluga, među ostalim i u audiovizualnom sektoru, te kako bi poboljšale uvjete kojima se uređuju takve razmjene.

               Stranke su se u okviru Protokola, u skladu sa svojim zakonodavstvom, među ostalim dogovorile i da audiovizualne koprodukcije između producenata iz stranke EU-a i Koreje pod određenim posebnim uvjetima imaju pravo na ostvarivanje koristi od programa tih stranaka za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja.

               Takve se koprodukcije mogu smatrati europskim djelima unutar EU-a i korejskim djelima u Koreji sve dok su u skladu s uvjetima predviđenima člankom 5. Protokola (vidi posebno točku 8. podtočke (a) do (c)).

                  To je pravo utvrđeno na razdoblje od tri godine (od 1. srpnja 2011. do 30. lipnja 2014.) i dvaput je produljeno za još tri godine. Prvi je put produljeno do 30. lipnja 2017., a drugi put do 30. lipnja 2020. Predlaže se da Vijeće utvrdi produljenje prava za još tri godine.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Potprogramom MEDIA u okviru programa Kreativna Europa podupire se razvoj i distribucija europskih audiovizualnih djela iz europskih država sudionica. Korisnici iz trećih zemalja mogu sudjelovati u okviru određenih programa ako su ispunjeni određeni uvjeti.

                  Određenim se programima pridonosi stvaranju poticajnog okruženja za koprodukcije, prije svega programima u području pristupa tržištu i izobrazbe, kojima se financiraju tržišta, sastanci i radionice čiji je cilj umrežavanje, među ostalim i s Korejom. Nadalje, programom za međunarodne koprodukcije pomaže se povezivanju europskih i međunarodnih koprodukcijskih partnera, među ostalim i iz Koreje, i pruža neizravna potpora audiovizualnim djelima koja se koproduciraju zahvaljujući međunarodnim koprodukcijskim fondovima, uključujući koprodukcije s Korejom pod određenim uvjetima.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Protokol o suradnji u području kulture EU i Koreja sklopili su 2015. u okviru Sporazuma o slobodnoj trgovini. Protokol je zamišljen kao instrument za promicanje Konvencije Organizacije Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO) o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja iz 2005.

               Postojećim pravom predviđa se da se koprodukcije podupiru iz skupina nacionalnih programa i fondova za audiovizualne produkcije. Tim se pravom omogućuje i kvalifikacija koprodukcijskih djela kao europskih djela u skladu s definicijom europskih djela iz članka 1. točke (n) alineje iii. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Postupak za produljenje prava predviđen je člankom 5. Protokola. Poduzete su potrebne mjere.

                  Člankom 5. stavkom 8. Protokola predviđeno je da se to pravo, ako se odluči da bi ga trebalo produljiti, može produljiti za još tri godine, nakon čega će se automatski produljivati za daljnja sljedeća razdoblja u istom trajanju, osim ako ga stranka ukine slanjem pisane obavijesti najmanje tri mjeseca prije isteka razdoblja. Koprodukcije koje su nastale prije takvog ukidanja mogu i dalje ostvarivati korist od odgovarajućih programa za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja.

                  Primjereno je izraditi prijedlog odluke Vijeća o produljenju prava. Takav bi se prijedlog trebao temeljiti na članku 218. stavku 6. UFEU-a jer se odnosi na utvrđivanje produljenja razdoblja primjene dijela međunarodnog sporazuma. Pravila o načinu donošenja odluka u institucijama EU-a utvrđena su Ugovorima i nisu u nadležnosti ni država članica ni institucija EU-a. Odluke Vijeća o sklapanju međunarodnih sporazuma ne smiju odstupati od Ugovora u pogledu postupka utvrđivanja produljenja trajanja obveza koje proizlaze iz međunarodnih sporazuma koji su njima sklopljeni.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Produljenjem prava europskoj audiovizualnoj industriji pružit će se prilika da zadrži svoju prisutnost i dodatno poveća tržišni udio, nastavi stjecati iskustvo i znanje na korejskom tržištu, koje brzo raste.

                  Iako su neke države članice uspješne u audiovizualnim koprodukcijama na bilateralnoj osnovi, brojne druge to još nisu i stoga pravo na razini EU-a i dalje ima potencijal da omogući sudjelovanje većeg broja država.

                  Europska komisija ima ograničene ovlasti u pogledu produkcije filmova, što je zadaća nacionalnih filmskih fondova, među ostalim i u pogledu međunarodnih koprodukcija. Stoga će za provedbu Protokola u praksi biti potreban veći angažman nacionalnih filmskih fondova.

               •Proporcionalnost

                  Iz studija i podataka Europskog audiovizualnog opservatorija vidljivo je da koprodukcije dovode do povećanja publike. Europski filmovi u Koreji 2017. činili su 17 % u kinima prikazanih filmova, no samo 5 % prodanih kino-ulaznica. Razlika u postotku prikazivanja u kinima i prodanih kino-ulaznica pokazuje da postoji velik neiskorišteni potencijal, a bolja bi suradnja mogla pomoći u njegovu iskorištavanju. Pravo za koprodukcije moglo bi stvoriti više prilika za europsku audiovizualnu industriju kad je riječ o izvozu u Koreju, promidžbi u Koreji i otvaranju pristupa azijskom tržištu. Stoga bi se primjenom prava za koprodukcije pridonijelo povećanju tržišnog udjela u razdoblju rasta tržišta (ukupan broj prodanih kino-ulaznica u Koreji povećao se za 23 % u razdoblju od 2013. do 2017.). Međutim, prisutnost korejskih filmova u EU-u prilično je skromna (podaci za razdoblje od 2014. do 2018. pokazuju da udio prikazanih filmova iznosi 0,4 %, a udio prodanih kino-ulaznica 0,1 %).

                  Čini se da je dosadašnja nedovoljna provedba protokola posljedica nedostatka konkretnih informacija o poticajima koji su dostupni za koprodukcije na nacionalnoj razini. Stoga bi i na europskoj i na nacionalnoj razini trebalo poduzeti ciljane mjere (koje bi obuhvaćale pristup financiranju, izobrazbi, umrežavanju).

                  Usto, uspjeh bilateralnih koprodukcija svjedoči o tome da ima kapaciteta i potencijala da se učini više. U preliminarnim raspravama u okviru radne skupine za audiovizualnu politiku države članice izrazile su spremnost na suradnju na razini Unije u promicanju koprodukcija u okviru Protokola, na temelju najbolje prakse na bilateralnoj razini.

               •Odabir instrumenta

                  Odgovarajući instrument za svako izričito produljenje dotičnog prava jest odluka Vijeća, na temelju članka 218. stavka 6. UFEU-a, jer se odnosi na produljenje razdoblja primjene dijela međunarodnog sporazuma.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo

               •Savjetovanja s dionicima

               Protokolom je predviđeno da svaka stranka uspostavi domaću savjetodavnu skupinu sastavljenu od predstavnika iz područja kulture i audiovizualnih medija koji su aktivni u područjima na koja se odnosi taj Protokol. EU-ova domaća savjetodavna skupina održala je sastanak 17. listopada 2019. u Bruxellesu kako bi ocijenila rezultate provedbe prava u pogledu povećanja kulturne raznolikosti i obostrane korisne suradnje u području koprodukcijskih djela. Savjetovanju su pridonijeli i dionici, slanjem pisanih primjedbi.

               Sveukupno, dionici su utvrdili manjak audiovizualnih koprodukcija između EU-a i Koreje koje ispunjavaju uvjete iz Protokola, no utvrdili su da Protokol ipak može postati koristan alat. Nisu se usprotivili produljenju prava za koprodukcije EU-a i Koreje, no izrazili su određene rezerve u pogledu njegove dodane vrijednosti u praksi, koju je subjektima trebalo jasnije objasniti. Dionici su zaključili i da je potrebno promicanje Protokola na razini industrije, država i EU-a kako bi se istaknule njegove prednosti.

               Nakon savjetovanja s državama članicama i u svjetlu mišljenja Domaće savjetodavne skupine Komisija se sada poziva da potvrdi da je dotično pravo potrebno produljiti.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Iz studija i podataka Europskog audiovizualnog opservatorija vidljivo je da koprodukcije dovode do povećanja publike.

               U usporedbi s drugim izvoznim tržištima europski filmovi u 2017. činili su 17 % prikazanih filmova, ali samo 5 % prodanih kino-ulaznica. Razlika u postotku prikazivanja u kinima i prodanih kino-ulaznica pokazuje da postoji velik neiskorišteni potencijal, a bolja bi suradnja mogla pomoći u njegovu iskorištavanju. Pravo za koprodukcije moglo bi stvoriti više prilika za europsku audiovizualnu industriju kad je riječ o izvozu u Koreju, promidžbi u Koreji i otvaranju pristupa azijskom tržištu. Stoga bi se primjenom prava za koprodukcije pridonijelo povećanju tržišnog udjela u razdoblju rasta tržišta (ukupan broj prodanih kino-ulaznica u Koreji povećao se za 23 % u razdoblju od 2013. do 2017.). Međutim, prisutnost korejskih filmova u EU-u prilično je skromna (podaci za razdoblje od 2014. do 2018. pokazuju da udio prikazanih filmova iznosi 0,4 %, a udio prodanih kino-ulaznica 0,1 %).

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Nema utjecaja na proračun.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Komisija će kontinuirano pratiti provedbu prava za audiovizualne koprodukcije, uzimajući u obzir podatke Europskog audiovizualnog opservatorija i iz industrije, osobito u pogledu sektora animiranih filmova.

               Jednom godišnje Europska unije i države članice s jedne strane te Republika Koreja s druge strane sastajat će su u okviru Odbora za suradnju u području kulture kako bi pratile napredak i raspravljale o izazovima i mogućnostima.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Pravo će se produljiti za još tri godine, do lipnja 2023. Pravo je utvrđeno u članku 5. Protokola, kako slijedi:

               „Za potrebe ovog Protokola koprodukcija znači audiovizualno djelo koje su proizveli producenti iz Koreje i iz stranke EU-a i u koje su ti producenti uložili u skladu s uvjetima Protokola.

               Stranke potiču pregovore o novim koprodukcijskim sporazumima i provedbi postojećih koprodukcijskih sporazuma između jedne ili nekoliko država članica Europske unije i Koreje. Stranke ponovno potvrđuju da države članice Europske unije i Koreja mogu odobriti financijske koristi koprodukcijskim audiovizualnim djelima kako su definirana odgovarajućim postojećim ili budućim bilateralnim koprodukcijskim sporazumima u kojem su jedna ili više država članica Europske unije i Koreja stranke.

               Stranke u skladu sa svojim zakonodavstvom omogućuju koprodukcije između producenata iz stranke EU-a i Koreje, među ostalim i s pomoću prava kojim se koprodukcijama omogućuje da ostvaruju koristi od odgovarajućih programa za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja.

               Koprodukcijska audiovizualna djela imaju pravo na ostvarivanje koristi od programa stranke EU-a za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja u obliku kvalifikacije kao europska djela u skladu s člankom 1. točkom (n) alinejom i. Direktive 89/552/EEZ, kako je izmijenjena Direktivom 2007/65/EZ ili kasnijim izmjenama
                  1
               , za potrebe zahtjeva za promicanje audiovizualnih djela kako je predviđeno člankom 4. stavkom 1. i člankom 3.i stavkom 1. Direktive 89/552/EEZ, kako je izmijenjena Direktivom 2007/65/EZ ili kasnijim izmjenama
                  2
               . Koprodukcijska audiovizualna djela imaju pravo na ostvarivanje koristi od korejskih programa za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja navedenog u stavku 3. u obliku kvalifikacije kao korejska djela za potrebe članka 40. Zakona o promicanju filmova i videoprodukcije (Zakon br. 9676, 21. svibnja 2009.) ili njegovih kasnijih izmjena te članka 71. Zakona o radiodifuziji (Zakon br. 9280, 31. prosinca 2008.) i njegovih kasnijih izmjena i Obavijesti o programskim kvotama (Obavijest Komisije za komunikacije Koreje br. 2008-135, 31. prosinca 2008.) ili njezinih kasnijih izmjena.

               Pravo na ostvarivanje koristi od odgovarajućih programa stranaka za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja koprodukcijama se odobrava samo pod sljedećim uvjetima:

               (a) audiovizualna djela nastaju u koprodukciji između poduzeća koja su izravno ili kroz većinski udio u vlasništvu države članice Europske unije ili Koreje i/ili državljana države članice Europske unije ili državljana Koreje te će i dalje biti u njihovu vlasništvu;

               (b) izvršni direktor(i) ili upravitelj(i) koprodukcijskih poduzeća državljanin je (državljani su) države članice Europske unije odnosno Koreje i mogu dokazati rezidentnost u dotičnoj državi;

               (c) za svako koprodukcijsko audiovizualno djelo, osim za animirana djela, potrebno je sudjelovanje producenata iz dvije države članice Europske unije. Za animirana djela potrebno je sudjelovanje producenata iz triju država članica Europske unije. Udio financijskog doprinosa producenta ili producenata iz svake države članice Europske unije ne smije iznositi manje od 10 posto;

               (d) najmanji ukupni financijski doprinos producenata iz stranke EU-a i najmanji ukupni financijski doprinos producenata iz Koreje koprodukcijskom audiovizualnom djelu koji nije animirano djelo ne smije biti manji od 30 posto ukupnog proizvodnog troška tog audiovizualnog djela. Za animirana djela taj doprinos ne smije iznositi manje od 35 posto ukupnog proizvodnog troška;

               (e) ukupni doprinos producenata iz svake stranke obuhvaća njihovo stvarno tehničko i umjetničko sudjelovanje, pri čemu se osigurava se ravnoteža između doprinosa dviju stranaka. Osobito, u koprodukcijskim audiovizualnim djelima koja nisu animirana djela, ukupan tehnički i umjetnički doprinos producenata svake stranke ne smije odstupati za više od 20 postotnih bodova od njihova financijskog doprinosa i ni u kojem slučaju ne smije predstavljati više od 70 posto ukupnog doprinosa. Za animirana djela, ukupan tehnički i umjetnički doprinos producenata svake stranke ne smije odstupati za više od 10 postotnih bodova od njihova financijskog doprinosa i ni u kojem slučaju ne smije predstavljati više od 65 posto ukupnog doprinosa;

               (f) sudjelovanje producenata iz trećih zemalja koje su ratificirale Konvenciju UNESCO-a o koprodukcijskim audiovizualnim djelima prihvatljivo je do najviše 20 posto, ako je moguće, ukupnih produkcijskih troškova i/ili tehničkog i umjetničkog doprinosa audiovizualnom djelu.”

               Stranke potvrđuju da se zahvaljujući pravu koprodukcija na ostvarivanje koristi od odgovarajućih programa za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja osiguravaju uzajamne koristi i da koprodukcije koje ispunjavaju kriterije uživaju status europskog odnosno korejskog djela bez ikakvih dodatnih uvjeta.

               Pravo koprodukcija da ostvaruju koristi od programa za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja utvrđuje se na razdoblje od tri godine.

               2020/0039 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o produljenju prava za koprodukcije, kako je predviđeno člankom 5. Protokola o suradnji u području kulture uz Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167. stavak 3., u vezi s člankom 218. stavkom 6.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

               budući da:

                (1) Vijeće je 1. listopada 2015. donijelo Odluku 2015/2169 o sklapanju Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane.

               (2) Sporazum sadržava Protokol o suradnji u području kulture („Protokol”), kojim se u skladu s njegovim člankom 1. uspostavlja okvir unutar kojeg stranke surađuju kako bi olakšale razmjenu kulturnih djelatnosti, dobara i usluga, među ostalim i u audiovizualnom sektoru.

                (3) U skladu s člankom 5. stavkom 8. točkom (b) Protokola pravo se nakon početnog razdoblja od tri godine produljuje za daljnja razdoblja u istom trajanju, osim ako jedna od stranaka ukine pravo slanjem pisane obavijesti najmanje tri mjeseca prije isteka početnog ili bilo kojeg sljedećeg razdoblja.

               (6) S domaćom savjetodavnom skupinom iz članka 3. stavka 5. Protokola provedeno je savjetovanje o produljenju valjanosti prava, kako je predviđeno člankom 5. stavkom 8. Protokola.

               (7) Ova Odluka ne bi trebala utjecati na odgovarajuće nadležnosti Unije i država članica,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Vijeće utvrđuje produljenje prava audiovizualnih koprodukcija na ostvarivanje koristi od odgovarajućih programa stranaka za promicanje lokalnog i regionalnog kulturnog sadržaja, kako je predviđeno člankom 5. Protokola, za razdoblje od tri godine, od 1. srpnja 2020. do 30. lipnja 2023.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu 1. travnja 2020.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Zadnje je izmijenjena Direktivom (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu, SL L 303, 28.11.2018.

                     (2)

                        1. revidiranom Direktivom o audiovizualnim medijskim uslugama jača se promicanje europskih djela tako što se u članku 13. stavku 1. zahtijeva da se videozapisom na zahtjev osigura barem 30 % europskih djela u njihovu katalogu te da se osigura promidžba tih djela.