               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 11.3.2021.
            COM(2021) 114 final
            2021/0059(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje Komisija u ime Europske unije treba zauzeti u kontekstu Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima (dalje u tekstu „Sporazum”) u vezi s predviđenom odlukom o izmjeni odredaba Sporazuma o lokalnim troškovima. Njima je utvrđen maksimalni postotak vrijednosti podupiranog izvoznog ugovora koji se odnosi na proizvode i usluge koji se nabavljaju lokalno, tj. u zemlji odredišta, a ne u zemlji izvoznici ili trećoj zemlji. Predviđenom odlukom taj bi se maksimalni postotak povećao i tako bi se omogućila veća fleksibilnost u skladu sa stanjem na tržištu.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Riječ je o džentlmenskom dogovoru između EU-a, SAD-a, Kanade, Japana, Koreje, Norveške, Švicarske, Australije, Novog Zelanda i Turske čija je svrha osigurati okvir za pravilnu uporabu službeno podupiranih izvoznih kredita. U praksi to znači da se nastoje stvoriti ravnopravni tržišni uvjeti (tržišno natjecanje temeljeno na cijeni i kvaliteti izvezene robe i usluga, a ne na odobrenim financijskim uvjetima) te spriječiti subvencioniranje i narušavanje trgovine povezano sa službeno podupiranim izvoznim kreditima. Sporazum je stupio na snagu u travnju 1978. na neodređeno vrijeme te iako ima administrativnu podršku tajništva OECD-a, nije akt OECD-a
                  1
               .

               Sporazum se redovito ažurira kako bi se uzele u obzir promjene na financijskim tržištima i u području politike koje utječu na odobravanje službeno podupiranih izvoznih kredita. Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
                propisano je da se smjernice utvrđene u Sporazumu primjenjuju u Uniji, te je stoga on za nju postao pravno obvezujući
                  3
               . Revizije uvjeta Sporazuma uključuju se u pravo EU-a delegiranim aktima donesenima na temelju članka 2. te uredbe.

               2.2.Sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Europska komisija zastupa Uniju na sastancima sudionica Sporazuma te u pisanim postupcima kojima sudionice Sporazuma donose odluke. Odluke o svim izmjenama Sporazuma donose se konsenzusom. Stajalište Unije donosi Vijeće i države članice o njemu raspravljaju u okviru radne skupine Vijeća za izvozne kredite
                  4
               .

               U članku 62. Sporazuma predviđa se da „sudionice redovito preispituju funkcioniranje Sporazuma. U okviru revizije sudionice, među ostalim, preispituju postupke o slanju obavijesti, provedbu i djelovanje sustava DDR, pravila i postupke o vezanoj pomoći, pitanja prilagođavanja, prethodno preuzete obveze i mogućnosti šireg sudjelovanja u Sporazumu”.

               2.3.Predviđeni akt sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Na 141. sastanku sudionica Sporazuma u lipnju 2019. raspravljalo se o nacrtu prijedloga EU-a o povećanju službene potpore za lokalne troškove. Druge su sudionice dobro prihvatile nacrt prijedloga, no jedna se delegacija suzdržala od davanja mišljenja i zatražila od EU-a da dostavi dodatne informacije i pojašnjenja.

               Na sljedećem sastanku sudionica Sporazuma u studenome 2019. ponovno se raspravljalo o povećanju službene potpore za lokalne troškove. Glavna tema rasprave bile su moguće izmjene nacrta prijedloga, među ostalim ograničavanje pokrivanja lokalnih troškova na određene sektore ili zemlje. Međutim, sudionice nisu postigle dogovor i rasprava je odgođena za buduće sastanke. Na 144. sastanku sudionica Sporazuma u lipnju 2020. delegacija koja nije podržala nacrt prijedloga EU-a iznijela je protuprijedlog o potpori za lokalne troškove. Taj prijedlog nije dobio potporu drugih sudionica, ali ponuđena su kompromisna rješenja i izmjene za rješavanje otvorenih pitanja te se o njima raspravljalo.

               EU je preispitao svoj nacrt prijedloga uzimajući u obzir stajališta iznesena na prethodnim sastancima sudionica Sporazuma te je na 145. sastanku sudionica održanom 17. studenoga 2020. predstavio nacrt kompromisnog prijedloga. Neke sudionice predložile su manje izmjene nacrta kompromisnog prijedloga. Nakon rasprave sve su sudionice izrazile potporu nacrtu kompromisnog prijedloga s predloženim izmjenama. Sudionice Sporazuma trebaju pisanim postupkom donijeti odluku o nacrtu kompromisnog prijedloga Unije.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Glavna načela službene potpore za lokalne troškove utvrđena su u članku 10. Sporazuma. Njime se propisuje da službena potpora za lokalne troškove ne smije premašiti 30 % vrijednosti izvoznog ugovora (nacionalni sadržaj i opskrba iz trećih zemalja). Te su odredbe uvedene 2006., kada je maksimalna razina službene potpore povećana s 15 % na 30 % vrijednosti izvoznog ugovora. Posljednjih desetljeća globalna trgovina i obrasci proizvodnje jako su se promijenili. Pojava globalnih vrijednosnih lanaca promijenila je način na koji izvoznici nabavljaju robu. Društva čija se proizvodnja prethodno odvijala uglavnom u jednoj zemlji sada optimiziraju svoju nabavu na temelju troškovne učinkovitosti i geografske dostupnosti, a jedan gotovi proizvod često je rezultat proizvodnje i sastavljanja u više zemalja. Izvoznici iz EU-a već dugo pozivaju na veću fleksibilnost na lokalnoj razini. Postojećim ograničenjem potpore za lokalne troškove izvoznike iz EU-a dovodi se u nepovoljan konkurentski položaj u odnosu na izvoznike u zemljama koje Sporazum ne obvezuje.

               Predviđena odluka o povećanju službene potpore za lokalne troškove značila bi da se maksimalna razina lokalnih troškova povisuje na 40 % vrijednosti izvoznog ugovora u zemljama s visokim dohotkom
                  5
                (zemlja kategorije I. u Sporazumu) i na 50 % u zemljama sa srednjim i niskim dohotkom (zemlja kategorije II. u Sporazumu). Odredbe o lokalnim troškovima u sektorskom dogovoru o izvoznim kreditima za obnovljive izvore energije, ublažavanje klimatskih promjena i prilagodbu tim promjenama te vodne projekte uskladile bi se s odredbama o lokalnim troškovima u glavnom dijelu Sporazuma. Nadalje, Sporazumu bi se dodala klauzula kojom se predviđa provedba preispitivanja tri godine nakon stupanja na snagu novih odredaba o lokalnim troškovima.

               Stoga se preporučuje da se Unija suglasi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o povećanju službene potpore za lokalne troškove, koja se donosi pisanim postupkom.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  6
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a, to jest na Uredbu (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ. To je zato što je člankom 2. te uredbe utvrđeno da „Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma.”

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da će se predviđenom odlukom sudionica izmijeniti Sporazum, primjereno ju je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0059 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima (dalje u tekstu „Sporazum”) pravno je obvezujući u EU-u u skladu s Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ
                  7
               .

               (2)Na 145. sastanku održanom 17. studenoga 2020. sudionice Sporazuma složile su se da će pisanim postupkom donijeti odluku o izmjeni Sporazuma radi povećanja službene potpore za izvozne kredite u obliku lokalnih troškova.

               (3)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti o odluci koju sudionice Sporazuma trebaju donijeti pisanim postupkom jer će predviđena odluka moći presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva Unije na temelju članka 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011.

               (4)Predviđenom odlukom o povećanju službene potpore za lokalne troškove odredbe Sporazuma koje se odnose na potporu za lokalne troškove trebale bi se prilagoditi prevladavajućim trgovinskim i proizvodnim obrascima. Globalni lanci vrijednosti promijenili su odluke izvoznika o nabavi i većina izvoznika sada nabavlja robu iz više zemalja i sve češće s lokacije kupca. Kako bi se izvoznicima iz EU-a omogućila veća fleksibilnost i optimalne strategije nabave, gornja granica službene potpore za lokalne troškove trebala bi se povećati s 30 % na 40 % vrijednosti izvoznog ugovora u zemljama s visokim dohotkom te s 30 % na 50 % vrijednosti izvoznog ugovora u zemljama sa srednjim i niskim dohotkom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u pisanom postupku sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima u vezi s predviđenom odlukom o povećanju službene potpore za lokalne troškove utvrđeno je u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Kako je utvrđeno člankom 5. Konvencije OECD-a.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

                     (3)

                        Ranije verzije Sporazuma OECD-a već su prenesene u pravo EU-a odlukama Vijeća.

                     (4)

                        Odluka Vijeća o osnivanju Skupine za koordinaciju politike u području osiguranja kredita, kreditnih jamstava i financijskih kredita (SL 66, 27.10.1960., str. 1339.).

                     (5)

                        Prema kategorizaciji Svjetske banke s obzirom na BND po glavi stanovnika, koja se provodi jednom godišnje.

                     (6)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.) („Uredba (EU) br. 1233/2011”).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 11.3.2021.
            COM(2021) 114 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               PRILOG

               PRIJEDLOG

               POGLAVLJE II.: FINANCIJSKI UVJETI ZA IZVOZNE KREDITE

               11.PREDUJAM, MAKSIMALNA SLUŽBENA POTPORA I LOKALNI TROŠKOVI

               d)Sudionice mogu pružati službenu potporu za lokalne troškove pod sljedećim uvjetima:

               1.iznos službene potpore za lokalne troškove ne smije biti viši od:

               –za zemlje kategorije I.,40 % vrijednosti izvoznog ugovora,

               –za zemlje kategorije II., 50 % vrijednosti izvoznog ugovora;

               2.službena potpora za lokalne troškove ne smije se pružati pod povoljnijim/manje restriktivnim uvjetima od uvjeta koji dogovoreni za povezani izvoz;

               3.ako je službena potpora za lokalne troškove viša od 15 % vrijednosti izvoznog ugovora, za takvu se potporu zahtijeva prethodna obavijest u skladu s člankom 48., u kojoj se navodi vrsta podupiranih lokalnih troškova.

               65.PREISPITIVANJE SLUŽBENE POTPORE ZA LOKALNE TROŠKOVE

               Sudionice preispituju odredbe o potpori za lokalne troškove najkasnije tri godine nakon službenog odobrenja.

               PRILOG IV. Sporazumu

               SEKTORSKI DOGOVOR O IZVOZNIM KREDITIMA ZA OBNOVLJIVE IZVORE ENERGIJE, UBLAŽAVANJE KLIMATSKIH PROMJENA I PRILAGODBU KLIMATSKIM PROMJENAMA TE VODNE PROJEKTE

               7. LOKALNI TROŠKOVI

               a)Za službeno podupirane izvozne kredite koji se odnose na ugovore u vrijednosti od najmanje 10 milijuna SDR-a, iznos službene potpore pružene za lokalne troškove ne smije premašivati 30 % vrijednosti izvoznog ugovora.

               b)Za službeno podupirane izvozne kredite koji se odnose na ugovore u vrijednosti manjoj od 10 milijuna SDR-a:

               1.za sektore iz Dodatka I. ovog sektorskog dogovora, službena potpora pružena za lokalne troškove ne smije premašiti 45 % vrijednosti izvoznog ugovora

               2.za sektore iz Dodatka II. i za vodne projekte iz članka 4. ovog sektorskog dogovora, službena potpora pružena za lokalne troškove ne smije premašiti 30 % vrijednosti izvoznog ugovora.

               c)Ako službena potpora za lokalne troškove premašuje 15 % vrijednosti izvoznog ugovora, za takvu službenu potporu zahtijeva se u skladu s člankom 8. ovog sektorskog dogovora prethodna obavijest, u kojoj se navodi vrsta podupiranih lokalnih troškova.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.3.2021.
            COM(2021) 127 final
            2021/0066(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji na 103. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost i 76. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša, o donošenju izmjena Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca, Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje, Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara i Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja na brodovima

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na 103. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost Međunarodne pomorske organizacije (MSC 103) koja se održava putem interneta od 5. do 14. svibnja 2021. i na 76. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša Međunarodne pomorske organizacije (MEPC 76), koja će se održati putem interneta od 7. do 17. lipnja 2021. Na 103. sjednici MSC-a predviđeno je donošenje izmjena:

               –Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca (Konvencija STCW),

               –Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje (Kodeks ESP),

               –Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS).

               Na 76. sjednici MEPC-a predviđeno je donošenje izmjena:

               –Konvencije o sustavima protiv obrastanja (Konvencija AFS).

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji

               Konvencijom o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO) osnovan je IMO. IMO služi kao forum za suradnju u području regulative i praksi u pogledu tehničkih pitanja svih vrsta koja utječu na pomorski promet u međunarodnoj trgovini. Uz to, cilj mu je poticati opće prihvaćanje najviših mogućih standarda u pitanjima pomorske sigurnosti, učinkovitosti navigacije i sprečavanja i kontrole onečišćenja mora s brodova, uz promicanje ravnopravnih uvjeta te rješavati povezana administrativna i pravna pitanja.

               Konvencija je stupila na snagu 17. ožujka 1958.

               Sve države članice EU-a stranke su Konvencije.

               Sve države članice EU-a stranke su Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova (Konvencija MARPOL) iz 1973., koja je stupila na snagu 2. listopada 1983., i Priloga VI., koji je stupio na snagu 18. svibnja 2005. Unija nije stranka Konvencije MARPOL.

               Sve države članice EU-a stranke su Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskih života na moru (Konvencija SOLAS) iz 1974., koja je stupila na snagu 25. svibnja 1980. Unija nije stranka Konvencije SOLAS.

               U okviru Konvencije SOLAS postao je obvezan Međunarodni pravilnik o sigurnosti brodova koji koriste plinove ili goriva s niskom točkom zapaljivosti (IGF pravilnik). Njegova je svrha propisati međunarodnu normu za brodove koji kao gorivo koriste plinove ili tekućine s niskom točkom zapaljivosti. Pravilnik uključuje sva područja koja zahtijevaju posebnu pozornost s obzirom na korištenje plinova ili tekućina s niskom točkom zapaljivosti kao goriva te propisuje kriterije za raspored i ugradnju glavnih i pomoćnih strojeva koji kao gorivo koriste prirodni plin i koji će u pogledu sigurnosti i pouzdanosti imati jednaku razinu cjelovitosti koja se može postići korištenjem novih i usporedivih konvencionalnih glavnih i pomoćnih strojeva koji kao gorivo koriste naftu.

               2.2.Međunarodna pomorska organizacija

               Međunarodna pomorska organizacija (IMO) specijalizirana je agencija Ujedinjenih naroda nadležna za sigurnost i zaštitu pomorskog prometa te sprečavanje pomorskog onečišćenja s brodova. To je globalna institucija koja postavlja standarde sigurnosti, zaštite i utjecaja na okoliš u međunarodnom pomorskom prometu. Glavna joj je uloga stvaranje pravednog i djelotvornog, univerzalno prihvaćenog i univerzalno primijenjenog regulatornog okvira za pomorski sektor.

               U IMO se mogu učlaniti sve države, a sve države članice EU-a članice su IMO-a. Odnosi između EU-a i IMO-a posebno se temelje na Dogovoru za suradnju i međusobnu pomoć Međuvladine pomorske savjetodavne organizacije (IMCO) i Komisije Europskih zajednica iz 1974.

               Odbor za pomorsku sigurnost IMO-a sastoji se od svih članica IMO-a i sastaje se najmanje jedanput godišnje. Razmatra sva pitanja iz djelokruga Organizacije koja se odnose na navigacijska pomagala, gradnju i opremu plovila, broj članova posade u pogledu sigurnosti, pravila za sprečavanje sudara, postupanje s opasnim teretom, postupke i zahtjeve koji se odnose na pomorsku sigurnost, hidrografske podatke, brodske dnevnike i navigacijske zapise, istraživanje pomorskih nesreća, spašavanje te sva druga pitanja koja izravno utječu na pomorsku sigurnost.

               Odbor za zaštitu morskog okoliša IMO-a također se sastoji od svih članica IMO-a i sastaje se najmanje jedanput godišnje. Rješava pitanja iz djelokruga Organizacije povezana s okolišem koja se odnose na sprečavanje i kontrolu onečišćenja mora s brodova obuhvaćena Konvencijom MARPOL, uključujući naftu, prijevoz kemikalija u rasutom stanju, otpadne vode, otpad i emisije s brodova u zrak, među ostalim onečišćujuće tvari i emisije stakleničkih plinova. Među drugim obuhvaćenim pitanjima su upravljanje balastnim vodama, sustavi protiv obrastanja, recikliranje brodova, pripravnost i odziv na onečišćenje te utvrđivanje posebnih i osobito osjetljivih morskih područja.

               Odbor za pomorsku sigurnost i Odbor za zaštitu morskog okoliša IMO-a osiguravaju instrumente za izvršavanje svih dužnosti koje im povjeravaju Konvencija IMO-a, Skupština IMO-a ili Vijeće IMO-a, kao i svih dužnosti iz prethodno navedenog djelokruga koje im mogu biti dodijeljene bilo kojim drugim međunarodnim instrumentom ili u okviru njega, a koje je IMO prihvatio. Odluke Odbora za pomorsku sigurnost i Odbora za zaštitu morskog okoliša te njihovih pomoćnih tijela donose se većinom glasova članova.

               2.3.Predviđeni akti Odbora za pomorsku sigurnost IMO-a

               Predviđeno je da MSC na svojoj 103. sjednici od 5. do 14. svibnja 2021. donese izmjene Konvencije i Kodeksa STCW, Kodeksa ESP, Kodeksa FSS, poglavlja III. Konvencije SOLAS i Kodeksa LSA (Međunarodni kodeks o sredstvima za spašavanje).

               Svrha je predviđenih izmjena pravila I/1 Konvencije STCW uključiti definiciju „visokog napona” u odjeljak A-1/1 Kodeksa STWC te izmijeniti definiciju „operativne razine” iz tog odjeljka kako bi se uključila funkcija „časnika elektrotehničara”.

               Svrha je predviđenih izmjena Priloga 2. dijela A Priloga B Kodeksu ESP iz 2011. ograničiti mjerenje debljine dvostruke oplate tankera za ulje tijekom prvog obnovnog pregleda samo na sumnjiva područja.

               Svrha je predviđenih izmjena poglavlja 9. Kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS) pojasniti prihvatljivost manje složenih i jeftinijih postupaka utvrđivanja kvarova po sekcijama za sustave za otkrivanje požara koji se identificiraju pojedinačno ugrađene na teretnim brodovima i balkonima kabina putničkih brodova.

               2.4.Predviđeni akt Odbora za zaštitu morskog okoliša IMO-a

               Predviđeno je da MEPC na svojoj 76. sjednici od 10. do 17. lipnja 2021. donese izmjene Konvencije AFS. Svrha je predviđenih izmjena uključiti cibutrin u popis zabranjenih tvari protiv obrastanja. To je rezultat inicijative EU-a.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               3.1.Izmjene Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca

               Na šestoj sjednici Pododbora za ljudstvo, osposobljavanje i držanje straže (HTW 6), održanoj u Londonu od 29. travnja do 3. svibnja 2019., Pododbor je prihvatio zahtjev Međunarodnog saveza transportnih radnika (ITF) kojim se predlaže pojašnjenje operativne razine funkcija „časnika elektrotehničara” u definiciji „operativne razine” u odjeljku A-I/1 Kodeksa STCW (Definicije i pojašnjenja) te uključivanje nove definicije pojma „visokog napona” u taj odjeljak.

               Pododbor se naknadno složio s nacrtom definicije „visokog napona”, koju treba uvrstiti u pravila I/1 STCW-a, kako je navedeno u Prilogu 7. HTW-u 6/13, radi podnošenja na odobrenje na 102. sjednici MSC-a i donošenja. Pododbor se složio i s nacrtom izmjene odjeljka A-I/1 Kodeksa STCW o uključivanju funkcije „časnika elektrotehničara” u definiciju „operativne razine” kao posljedične izmjene uvođenja te funkcije kao dijela izmjena iz Manile iz 2010., kako je navedeno u Prilogu 8. HTW-u 6/13, radi podnošenja na odobrenje na 102. sjednici MSC-a i donošenja.

               Izmjene su odobrene na 102. sjednici MSC-a, a u stavcima 13.9. i 13.10. izvješća s te sjednice (MSC 102/24), navodi se da je previđeno donošenje tih izmjena na 103. sjednici MSC-a.

               Unija bi trebala podržati te izmjene jer se njima pojašnjava operativna razina funkcija „časnika elektrotehničara” i uvodi zajednička definicija pojma „visoki napon”.

               3.2.Izmjene Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje (Kodeks ESP)

               Pododbor za projektiranje i gradnju brodova je na svojoj sedmoj sjednici razmotrio prijedlog Međunarodnog udruženja klasifikacijskih društava (IACS), potkrijepljen studijom, o izmjeni Priloga 2. dijelu A Priloga B Kodeksu ESP iz 2011., kako je izmijenjen Rezolucijom MSC.461(101), prema kojem bi pri mjerenjima debljine dvostruke oplate tankera za ulje tijekom prvog obnovnog pregleda bilo dovoljno uzeti u obzir samo sumnjiva područja. Pododbor se nakon kratke rasprave složio s nacrtom izmjena Kodeksa ESP iz 2011., kako je utvrđeno u Prilogu 7., radi podnošenja na odobrenje na 102. sjednici MSC-a i naknadnog donošenja.

               Izmjene su odobrene na 102. sjednici MSC-a, a u stavku 17.24. izvješća s te sjednice (MSC 102/24) navodi se da je previđeno donošenje tih izmjena na 103. sjednici MSC-a. To je pitanje već uključeno u neslužbeni dokument EU-a za 102. sjednicu MSC-a.

               Unija bi trebala podržati te izmjene jer se njima IACS-u omogućuje da se pri mjerenjima debljine dvostruke oplate tankera za ulje usredotoči na sumnjiva područja.

               3.3.Izmjene Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS)

               Novi element povezan s „Izmjenama poglavlja 9. Kodeksa FSS u pogledu zahtjeva za utvrđivanje kvarova u sustavima za otkrivanje požara koji se identificiraju pojedinačno na teretnim brodovima i balkonima kabina putničkih brodova opremljenima tih sustavima” uvršten je na 98. sjednici MSC-a u dvogodišnji program Pododbora za razdoblje od 2018. do 2019. i na privremeni dnevni red šeste sjednice Pododbora za brodske sustave i opremu (SSE), s 2020. kao planiranom godinom dovršetka (MSC 98/23, stavak 20.34.).

               Pododbor za brodske sustave i opremu se na svojoj sedmoj sjednici složio s nacrtom izmjena poglavlja 9. Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS) i pripadajućim nacrtom rezolucije MSC-a, kako je navedeno u Prilogu 3. njegova izvješća SSE 7/21 radi njihova odobrenja na 102. sjednici MSC-a.

               Nacrt izmjena poglavlja 9. Kodeksa FSS odobren je na 102. sjednici MSC-a, a u stavku 19.8. izvješća s te sjednice (MSC 102/24) navodi se da je previđeno donošenje tih izmjena na 103. sjednici MSC-a.

               Unija bi trebala podržati te izmjene jer se odnose na sustave koji kombiniraju poboljšanu sigurnost detektora požara koji se mogu pojedinačno identificirati i koji su obvezni na putničkim brodovima i manje složene i jeftinije postupke utvrđivanja kvarova po sekcijama, koji su prihvatljivi samo za teretne brodove i balkone putničkih kabina.

               3.4.Izmjene Konvencije o sustavima protiv obrastanja

               Na 71. sjednici MEPC-a prihvaćen je zahtjev EU-a kojim se predlaže novi element za izmjenu Priloga 1. Međunarodnoj konvenciji o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja na brodovima (Konvencija AFS) iz 2001. radi uključivanja kontrola cibutrina te prosljeđivanja na razmatranje na petoj sjednici Pododbora za sprečavanje i kontrolu onečišćenja (PPR 5).

               Na 73. sjednici MEPC-a napomenuto je da se PPR na svojoj petoj sjednici najprije složio s početnim prijedlogom o izmjenama Priloga 1. Konvenciji AFS o uključivanju kontrola cibutrina, kako je podnesen u ime Unije u dokumentu PPR 5/19 zajedno s informacijama iz dokumenta PPR 5/INF.9, u pogledu ispunjavanja zahtjeva iz Priloga 2. Konvenciji AFS, nakon čega se složio o opravdanosti detaljnijeg preispitivanja cibutrina.

               Nakon rasprava na sedmoj sjednici PPR-a, Pododbor se složio s 1. nacrtom izmjene Priloga 1. (Nadzori sustava protiv obrastanja) Konvenciji AFS o uključivanju kontrola cibutrina, kako je navedeno u prilozima od 1. do 6., kako bi ga MEPC razmotrio na svojoj 75. sjednici radi utvrđivanja datumâ stupanja na snagu koji su trenutačno u uglatim zagradama i naknadnog odobrenja; i 2. nacrtom izmjena Priloga 4. (Zahtjevi u vezi pregleda i izdavanja svjedodžbi za sustave protiv obrastanja) Konvenciji AFS uključujući nacrte izmjena obrasca međunarodne svjedodžbe o sustavu protiv obrastanja, radi razmatranja na 75. sjednici MEPC-a i odobrenja.

               Završna verzija teksta izmjena Konvenciji AFS izrađena je na 75. sjednici MEPC-a, a u stavku 10.17. izvješća s te sjednice (MEPC 75/18), navodi se da je donošenje tih izmjena previđeno na 76. sjednici MEPC-a. Stajalište kojim se podupiru te izmjene uključeno je u neslužbeni dokument EU-a za 75. sjednicu MEPC-a.

               Unija je uputila poziv na globalnu zabranu te tvari protiv obrastanja, čija je prodaja u EU-u sada zabranjena. Stoga bi Unija trebala podržati te izmjene jer će se njima uvesti globalna zabrana te tvari, čime će se ostvariti cilj EU-a.

               3.5.Relevantno zakonodavstvo EU-a i nadležnost EU-a

               3.5.1.Izmjene Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca

               Direktivom 2008/106/EZ
                  1
                od država članica zahtijeva se da pomorci budu osposobljeni najmanje u skladu sa zahtjevima Konvencije STCW i da primjenjuju obvezni dio A Kodeksa STCW. Članak 1. stavci 6. i 7. Direktive, u kojima se navode odgovornosti određenih brodskih časnika u pitanjima električnih postrojenja, i pravilo III/5 poglavlja I. Priloga I. koje se odnosi na posebnu funkciju električnih, elektronskih i nadzornih sustava, kojima su dodijeljene sposobnosti navedene u standardima osposobljenosti, posebno su relevantni u konkretnom slučaju. Stoga će izmjene koje se trebaju donijeti na 103. sjednici MSC-a, kojima se uvode izmjene dijela A Kodeksa STCW, utjecati na zahtjeve iz te direktive.

               3.5.2.Izmjene Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje

               Člancima 5. i 6. Uredbe (EU) br. 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
                propisuje se obvezna primjena IMO-ova Programa procjene stanja (CAS) na tankere za ulje s jednostrukom oplatom starije od 15 godina. Poboljšanim programom inspekcija tijekom nadzora brodova za rasuti teret i tankera za ulje odnosno Poboljšanim programom nadzora (ESP) detaljno je utvrđen način na koji treba provesti tu temeljitu procjenu. Budući da se CAS koristi ESP-om za ostvarenje svojeg cilja, primjenom Uredbe (EU) br. 530/2012 sve promjene u pogledu inspekcija ESP-a, kao što su trenutačne izmjene u pogledu usredotočenosti pregleda samo na sumnjiva područja pri mjerenjima debljine dvostruke oplate tankera za ulje tijekom prvog obnovnog pregleda, bit će automatski primjenjive.

               3.5.3.Izmjene Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS)

               U članku 6. stavku 2. točki (a) podtočki i. Direktive 2009/45/EZ o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove
                  3
                primjenjuje se Konvencija SOLAS, kako je izmijenjena, na putničke brodove klase A. Kodeks FSS obvezan je za putničke brodove zbog primjene Konvencije SOLAS.

               Stoga bi izmjene Kodeksa FSS koje se trebaju donijeti na 103. sjednici MSC-a utjecale na zahtjeve koji proizlaze iz primjene Direktive 2009/45/EZ.

               3.5.4.Izmjene Konvencije o sustavima protiv obrastanja

               Uredbom EU-a o biocidnim proizvodima (EU) br. 528/2012
                  4
                uređuje se, među ostalim, stavljanje na raspolaganje na tržištu i uporaba proizvoda protiv obrastanja. Na temelju rezultata nekoliko znanstvenih studija i stručnog pregleda provedenog na razini EU-a Komisija je donijela Provedbenu odluku (EU) 2016/107 od 27. siječnja 2016.
                  5
                kojom se zabranjuje stavljanje na raspolaganje na tržištu kao i uporaba boja protiv obrastanja koje sadržavaju cibutrin u svim državama članicama EU-a i EGP-a. Stoga će izmjene Konvencije o sustavima protiv obrastanja utjecati na Uredbu (EU) 528/2012.

               3.5.5.Nadležnost EU-a

               Izmjene dijela A Kodeksa STCW utjecale bi na pravo EU-a zbog primjene Direktive 2008/106/EZ.

               Izmjene Kodeksa ESP utjecale bi na pravo EU-a zbog primjene Uredbe (EU) 530/2012.

               Izmjene Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS) utjecale bi na pravo EU-a zbog primjene članka 6. stavka 2. točke (a) podtočke i. Direktive 2009/45/EZ.

               Izmjene Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja na brodovima utjecale bi na pravo EU-a zbog primjene Uredbe (EU) 528/2012.

               Unija stoga ima isključivu nadležnost na temelju zadnjeg dijela rečenice članka 3. stavka 2. UFEU-a i stoga je neophodno utvrditi stajalište Unije o aktima kojima se donose ovdje navedene izmjene.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovnopravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  6
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Odbor za pomorsku sigurnost i Odbor za zaštitu morskog okoliša IMO-a tijela su osnovana na temelju sporazuma, i to Konvencije o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji.

               Akti koje ta dva odbora IMO-a trebaju donijeti akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti mogu presudno utjecati na sadržaj sljedećeg zakonodavstva EU-a:

               –Direktive 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca i to zato što se ta direktiva primjenjuje na dio A Kodeksa STCW,

               –Uredbe (EU) br. 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o ubrzanom postupnom uvođenju zahtjeva za dvostrukom oplatom ili ekvivalentnih projektnih zahtjeva za tankere za ulje s jednostrukom oplatom i to zato što se tom uredbom propisuje obvezna primjena IMO-ova Programa procjene stanja (CAS) na tankere za ulje s jednostrukom oplatom starije od 15 godina. Poboljšanim programom inspekcija tijekom nadzora brodova za rasuti teret i tankera za ulje odnosno Poboljšanim programom nadzora (ESP) detaljno je utvrđen način na koji treba provesti tu temeljitu procjenu. Budući da se CAS koristi ESP-om za ostvarenje svojeg cilja, sve promjene inspekcija ESP-a bit će automatski primjenjive na temelju Uredbe (EU) br. 530/2012,

               –Direktive 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove i to zato što je u Direktivi 2009/45/EZ propisano da putnički brodovi klase A moraju u potpunosti ispunjavati zahtjeve Konvencije SOLAS kako je izmijenjena. Kodeks FSS obvezan je za putničke brodove zbog primjene Konvencije SOLAS,

               –Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda i to zato što se tom uredbom zabranjuje stavljanje na raspolaganje na tržištu kao i uporaba boja protiv obrastanja koje sadržavaju cibutrin u svim državama članicama EU-a i EGP-a.

               Stoga bi izmjene

               –Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca,

               –Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje,

               –Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS),

               –Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja na brodovima

               utjecale na pravo EU-a zbog primjene Direktive 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca; Uredbe (EU) br. 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o ubrzanom postupnom uvođenju zahtjeva za dvostrukom oplatom ili ekvivalentnih projektnih zahtjeva za tankere za ulje s jednostrukom oplatom; Direktive 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove i Uredbe (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na pomorski promet. Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 100. stavak 2. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 100. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0066 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Međunarodnoj pomorskoj organizaciji na 103. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost i 76. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša, o donošenju izmjena Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca, Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje, Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara i Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja na brodovima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Konvencija o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji („IMO”) stupila je na snagu 17. ožujka 1958.

               (2)IMO je specijalizirana agencija Ujedinjenih naroda nadležna za sigurnost i zaštitu pomorskog prometa te sprečavanje onečišćenja mora i atmosferskog onečišćenja s brodova. Sve države članice Unije članice su IMO-a. Unija nije članica IMO-a.

               (3)U skladu s člankom 28. stavkom (b) Konvencije IMO Odbor za pomorsku sigurnost može donijeti izmjene Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca („Konvencija STCW”)
                  8
                i Međunarodne konvencije o zaštiti ljudskih života na moru („Konvencija SOLAS”)
                  9
               .

               (4)U skladu s člankom 38. točkom (a) Konvencije IMO Odbor za zaštitu morskog okoliša može donijeti izmjene Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja na brodovima („Konvencija AFS”)
                  10
               .

               (5)Predviđeno je da Odbor za pomorsku sigurnost na svojoj 103. sjednici od 5. do 14. svibnja 2021. donese izmjene Konvencije STCW, Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje (Kodeks ESP) i Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara (Kodeks FSS).

               (6)Predviđeno je da Odbor za zaštitu morskog okoliša na svojoj 76. sjednici od 10. do 17. lipnja 2021. donese izmjene Konvencije SOLAS.

               (7)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 103. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost jer će izmjene Konvencije STCW, Kodeksa ESP i Kodeksa FSS moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, to jest na Direktivu 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  11
               , Uredbu (EU) 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
                  12
                i Direktivu 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  13
               .

               (8)Izmjenama dijela A Kodeksa STCW Konvencije STCW pojasnila bi se operativna razina funkcija „časnika elektrotehničara” i uvela zajednička definicija pojma „visoki napon”. Stoga bi Unija trebala podržati te izmjene jer će se njima pojasniti funkcije osoba koje rade na brodu, čime se osigurava veća jasnoća u pogledu različitih odgovornosti i zadaća.

               (9)Izmjenama Priloga 2. dijela A Priloga B Kodeksu ESP inspektorima bi se omogućilo da se pri mjerenjima debljine dvostruke oplate tankera za ulje usredotoče na sumnjiva područja. Stoga bi Unija trebala podržati te izmjene jer će se njima povećati sigurnost na moru i smanjiti rizik od izlijevanja u slučaju nesreća.

               (10)Izmjenama poglavlja 9. Kodeksa FSS obuhvatili bi se sustavi koji kombiniraju poboljšanu sigurnost detektora požara koji se mogu pojedinačno identificirati i koji su obvezni na putničkim brodovima i manje složene i jeftinije postupke utvrđivanja kvarova po sekcijama, koji su prihvatljivi samo za teretne brodove i balkone putničkih kabina. Stoga bi Unija trebala podržati te izmjene jer će se njima omogućiti bolja zaštita osoba na brodu u slučaju požara.

               (11)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 76. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša jer će izmjene priloga 1. i 4. Konvenciji AFS moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, to jest na Direktivu 528/2012/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda.

               (12)Izmjenama priloga 1. i 4. Konvencije AFS osigurala bi se globalna zabrana cibutrina kao tvari protiv obrastanja, čija je prodaja u Uniji već zabranjena.

               (13)Stajalište Unije izražavaju države članice Unije koje su članice Odbora za pomorsku sigurnost i Odbora za zaštitu morskog okoliša IMO-a, djelujući zajednički,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajališta koja treba zauzeti u ime Unije na 103. sjednici Odbora za pomorsku sigurnost Međunarodne pomorske organizacije („IMO”) jest složiti se:

               (a)s donošenjem izmjena Međunarodne konvencije o standardima izobrazbe, izdavanju svjedodžbi i držanju straže pomoraca utvrđenih u prilozima 7. i 8. dokumentu IMO-a MSC 102/24;

               (b)s donošenjem izmjena Međunarodnog kodeksa o poboljšanom programu inspekcija tijekom pregleda brodova za rasuti teret i tankera za ulje utvrđenih u Prilogu 15. dokumentu IMO-a MSC 102/24; i

               (c)s donošenjem izmjena Međunarodnog kodeksa o sustavima za zaštitu od požara utvrđenih u Prilogu 20. dokumentu IMO-a MSC 102/24.

               Članak 2.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 76. sjednici Odbora za zaštitu morskog okoliša IMO-a je složiti se s donošenjem izmjena Međunarodne konvencije o nadzoru štetnih sustava protiv obrastanja na brodovima utvrđenih u Prilogu 7. dokumentu IMO-a MEPC 75/18.

               Članak 3.

               1.Stajalište iz članka 1. izražavaju države članice Unije koje su članice Odbora za pomorsku sigurnost IMO-a, djelujući zajednički.

               2.Stajalište iz članka 2. izražavaju države članice Unije koje su članice Odbora za zaštitu morskog okoliša IMO-a, djelujući zajednički.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 323, 3.12.2008., str. 33.–61.

                     (2)

                        SL L 172, 30.6.2012., str. 3.–9.

                     (3)

                        SL L 163, 25.6.2009., str. 1.–140.

                     (4)

                        SL L 167, 27.6.2012., str. 1.–123.

                     (5)

                        SL L 21, 28.1.2016., str. 81.–82.

                     (6)

                        Predmet C-399/12, Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (7)

                        Predmet C-399/12, Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (8)

                        Konvencija STCW stupila je na snagu 28. travnja 1984.

                     (9)

                        Konvencija SOLAS stupila je na snagu 25. svibnja 1980.

                     (10)

                        Konvencija AFS stupila je na snagu 17. rujna 2008.

                     (11)

                        Direktiva 2008/106/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o minimalnoj razini osposobljavanja pomoraca (SL L 323, 3.12.2008., str. 33.).

                     (12)

                        Uredba (EU) br. 530/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. lipnja 2012. o ubrzanom postupnom uvođenju zahtjeva za dvostrukom oplatom ili ekvivalentnih projektnih zahtjeva za tankere za ulje s jednostrukom oplatom (SL L 172, 30.6.2012., str. 3.).

                     (13)

                        Direktiva 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. svibnja 2009. o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove (SL L 163, 25.6.2009., str. 1.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.6.2021.
            COM(2021) 314 final
            2021/0147(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za trgovinu osnovanom Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama u pogledu donošenja poslovnika Odbora za trgovinu

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za trgovinu osnovanog Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama („Sporazum”) u vezi s predviđenim donošenjem poslovnika Odbora za trgovinu.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama

               Sporazumom se uspostavlja područje slobodne trgovine između Unije i Vijetnama, a njegovi ciljevi su liberalizirati i olakšati trgovinu i ulaganja između stranaka. Ti ciljevi proizlaze iz šire namjere stranaka da ojačaju svoje gospodarske, trgovinske i ulagačke odnose u skladu s ciljem održivog razvoja te da promiču trgovinu i ulaganja u skladu sa Sporazumom vodeći računa o visokom stupnju zaštite okoliša i rada te relevantnim međunarodno priznatim normama i sporazumima. Sporazum je stupio na snagu 1. kolovoza 2020.

               2.2.Odbor za trgovinu

               Člankom 17.1. Sporazuma osniva se Odbor za trgovinu. Člankom 17.2. Sporazuma osniva se pet specijaliziranih odbora, odnosno Odbor za trgovinu robom, Odbor za carine, Odbor za sanitarne i fitosanitarne mjere, Odbor za ulaganja, trgovinu uslugama, elektroničku trgovinu i javnu nabavu te Odbor za trgovinu i održivi razvoj. Člankom 17.3. osnivaju se i dvije radne skupine, odnosno Radna skupina za prava intelektualnog vlasništva, uključujući oznake zemljopisnog podrijetla i Radna skupina za motorna vozila i njihove dijelove.

                  Odbor za trgovinu sastoji se od predstavnika stranaka i, osim ako odluči drukčije, sastaje se jednom godišnje ili u hitnim slučajevima na zahtjev stranke. Odborom za trgovinu supredsjedaju ministar industrije i trgovine Vijetnama i član Europske komisije nadležan za trgovinu.

                  Odbor za trgovinu, specijalizirani odbori i radne skupine odgovorni su za provedbu i primjenu Sporazuma u svojim područjima.

               2.3.Predviđeni akt Odbora za trgovinu

               Odbor za trgovinu može donijeti svoj poslovnik („predviđeni akt”) u skladu s člankom 17.1. stavkom 4. točkom (f) Sporazuma.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije trebalo bi imati za cilj donošenje poslovnika Odbora za trgovinu, kako je predviđeno Sporazumom.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  1
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Odbor za trgovinu tijelo je osnovano na temelju sporazuma, odnosno Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama.

               Akt koji Odbor za trgovinu treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke.

               Predviđeni akt obvezujući je i njime se ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku i međunarodni prijevoz.

                  Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2. i članak 207. stavak 4. prvi podstavak.

               4.3.Zaključak

                  Pravna osnova predložene odluke trebali bi biti članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2. i članak 207. stavak 4. UFEU-a, u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Predviđeno je da se Odluka za trgovinu objavi nakon njezina donošenja.

               2021/0147 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za trgovinu osnovanom Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama u pogledu donošenja poslovnika Odbora za trgovinu

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1., članak 100. stavak 2. i članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama („Sporazum”) Unija je sklopila Odlukom Vijeća (EU) 2020/753
                  2
                i stupio je na snagu 1. kolovoza 2020.

               (2)U skladu s člankom 17.1. stavkom 4. točkom (f) Sporazuma Odbor za trgovinu može donijeti svoj poslovnik.

               (3)Kako je utvrđeno Sporazumom, Odbor za trgovinu treba na svojem prvom sastanku donijeti svoj poslovnik.

               (4)Stoga je kako bi se osigurala djelotvorna provedba Sporazuma primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Odbora za trgovinu na temelju priloženog nacrta odluke Odbora za trgovinu o njegovu poslovniku,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na prvom sastanku Odbora za trgovinu osnovanog Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama u pogledu donošenja poslovnika Odbora za trgovinu temelji se na nacrtu odluke Odbora za trgovinu priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Odluka Odbora za trgovinu nakon donošenja objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (2)

                        SL L 186, 12.6.2020., str. 1.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.6.2021.
            COM(2021) 314 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za trgovinu osnovanom Sporazumom o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama u pogledu donošenja poslovnika Odbora za trgovinu

               DODATAK

               ODLUKA br. […/2021]
               ODBORA ZA TRGOVINU

               od...

               o donošenju Poslovnika

               ODBOR ZA TRGOVINU,

               Uzimajući u obzir Sporazum o slobodnoj trgovini između Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama, a posebno njegov članak 17.1. stavak 4. podtočku (f),

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 17.1. stavkom 4. točkom (f) Sporazuma Odbor za trgovinu može donijeti svoj poslovnik.

               ODLUČIO JE:

               1.Donosi se Poslovnik Odbora za trgovinu kako je utvrđen u Prilogu.

               2.Ova Odluka stupa na snagu [datum treba utvrditi].

               Sastavljeno u ..., ....

                        Za Odbor za trgovinu

                        Supredsjedatelji

               PRILOG

               POSLOVNIK ODBORA ZA TRGOVINU

               utvrđen člankom 17.1. Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane

               ČLANAK 1.

               Uloga i naziv Odbora za trgovinu

               1.
                     Odbor osnovan na temelju članka 17.1. Sporazuma o slobodnoj trgovini između Europske unije, s jedne strane, i Socijalističke Republike Vijetnama, s druge strane, (dalje u tekstu „Sporazum”) odgovoran je za sva pitanja iz članka 17.1. Sporazuma.

               2.
                     Taj se Odbor u dokumentima Odbora, uključujući odluke i preporuke, naziva Odbor za trgovinu.

               ČLANAK 2.

               Sastav i predsjednik

               1.
                     U skladu s člankom 17.1. stavkom 1. Sporazuma Odbor za trgovinu sastoji se od predstavnika Europske unije i Socijalističke Republike Vijetnama.

               2.
                     Odborom za trgovinu supredsjedaju član Europske komisije nadležan za trgovinu i ministar industrije i trgovine Vijetnama ili njihovi zamjenici.

               3.
                     Ako Odborom za trgovinu predsjedaju njihovi zamjenici, svaka stranka obavješćuje drugu stranku o imenu, položaju i podacima za kontakt delegiranog dužnosnika koji je za tu stranku zadužen za supredsjedanje Odborom za trgovinu. Smatra se da je taj delegirani dužnosnik ovlašten predstavljati odgovarajuću stranku do datuma kada ta stranka obavijesti drugu stranku o novom supredsjedniku.

               ČLANAK 3.

               Tajništvo

               1.
                     Službenici iz službi nadležnih za trgovinu svake stranke zajednički djeluju kao tajništvo Odbora za trgovinu.

               2.
                     Tajništvo će djelovati kao kontaktna točka i pridonijet će organizaciji Odbora za trgovinu, kako je utvrđeno u ovom Poslovniku.

               3.
                     Svaka stranka obavješćuje drugu stranku o imenu, položaju i podacima za kontakt dužnosnika koji za tu stranku djeluje kao član tajništva Odbora za trgovinu. Smatra se da taj dužnosnik za odgovarajući stranku djeluje kao član tajništva do datuma kada ta stranka obavijesti drugu stranku o novom članu.

               ČLANAK 4.

               Sastanci

               1.
                     Odbor za trgovinu sastaje se u skladu s člankom 17.1. stavkom 2. Sporazuma. Konkretno, osim ako odluči drukčije, Odbor za trgovinu sastaje se jednom godišnje ili u hitnim slučajevima na zahtjev stranke.

               2.
                     Sastanke saziva supredsjedatelj stranke koja je domaćin sastanka.

               3.
                     Sastanak se može održati uz osobnu nazočnost sudionika, putem videokonferencije ili na bilo koji drugi način.

               ČLANAK 5.

               Delegacije

               Član tajništva Odbora za trgovinu za svaku stranku obavješćuje člana tajništva druge stranke o predviđenom sastavu delegacija Europske unije i Vijetnama najmanje 14 dana prije sastanka, ako je moguće. Na popisima se navodi ime i funkcija svakog člana delegacije.

               ČLANAK 6.

               Dnevni red sastanaka

               1.
                     Tajnik Odbora za trgovinu sastavlja privremeni dnevni red za svaki sastanak na temelju prijedloga člana tajništva stranke koja je domaćin sastanka i utvrđuje rok u kojem druga stranka može dostaviti primjedbe. Privremeni dnevni red sastavlja se 30 dana prije sastanka ako je moguće, a najkasnije 14 dana prije sastanka.

               2.
                     Odbor za trgovinu usvaja dnevni red na početku svakog sastanka. Točke koje se ne nalaze na privremenom dnevnom redu mogu se konsenzusom uvrstiti u dnevni red.

               ČLANAK 7.

               Zapisnik

               1.
                     Nacrt zapisnika svakog sastanka sastavlja član tajništva stranke koja je domaćin sastanka u roku od 15 dana od završetka sastanka, osim ako supredsjedatelji odluče drukčije. Nacrt zapisnika šalje se na očitovanje članu tajništva druge stranke.

               2.
                     U zapisniku se u pravilu sažima svaka točka dnevnog reda i, prema potrebi, navodi sljedeće:

               (a)
                     svi dokumenti podneseni Odboru za trgovinu;

               (b)
                     sve izjave za koje je jedan od supredsjedatelja Odbora za trgovinu zatražio da se unesu u zapisnik; i

               (c)
                     donesene odluke i preporuke, dogovorene izjave i doneseni zaključci o određenim točkama.

               3.
                     Zapisnik uključuje popis svih odluka Odbora za trgovinu koje su pisanim postupkom u skladu s člankom 8. stavkom 2. donesene od zadnjeg sastanka Odbora.

               4.
                     Prilog zapisniku uključuje i popis imena, titula i funkcija svih osoba koje su prisustvovale sastanku Odbora za trgovinu.

               5.
                     Član tajništva stranke koja je domaćin sastanak prilagođava nacrt zapisnika na temelju primljenih primjedbi, a stranke taj revidirani nacrt zapisnika odobravaju u roku od 30 dana od datuma sastanka ili do bilo kojeg drugog datuma koji dogovore supredsjednici. Nakon što se taj nacrt odobri tajništvo sastavlja dva izvornika zapisnika te svaka stranka dobiva jedan njegov izvornik.

               6.
                     Ako se predmetni pravilnik upotrebljava za sastanke specijaliziranih pododbora, zapisnici sa sastanaka specijaliziranih pododbora stavljaju se na raspolaganje za sve sljedeće sastanke Odbora za trgovinu.

               ČLANAK 8.

               Odluke i preporuke

               1.
                     Odbor za trgovinu može donositi odluke i preporuke u vezi sa svim pitanjima iz Sporazuma. Odbor za trgovinu odluke i preporuke donosi na temelju uzajamne suglasnosti, kako je predviđeno u članku 17.4. Sporazuma.

               2.
                     U razdoblju između sastanaka Odbor za trgovinu odluke ili preporuke može donositi pisanim postupkom.

               3.
                     Tekst nacrta odluke ili preporuke jedan supredsjednik predstavlja drugom supredsjedniku na radnom jeziku Odbora za trgovinu. Druga stranka može izraziti svoju suglasnost s nacrtom odluke ili preporuke u roku od mjesec dana ili duljem razdoblju koje odredi stranka predlagateljica. Ako druga stranka ne izrazi svoju suglasnost, o predloženoj odluci ili preporuci raspravlja se na sljedećem sastanku Odbora za trgovinu, na kojem se ona može i donijeti. Nacrti odluka ili preporuka smatraju se donesenima nakon što druga stranka izrazi svoju suglasnost te se njihovo donošenje unosi u zapisnik sastanka Odbora u skladu s člankom 7. stavkom 2.

               4.
                     Ako Odbor za trgovinu u skladu sa Sporazumom ima ovlasti donositi odluke ili preporuke, takvi se akti ovisno o slučaju nazivaju „odluka” ili „preporuka”. Tajništvo Odbora za trgovinu takve odluke ili preporuke označuje rastućim serijskim brojem, datumom donošenja i opisom njihova predmeta. U svakoj odluci i preporuci navodi se datum njezina stupanja na snagu.

               5.
                     Odluke i preporuke koje donosi Odbor za trgovinu sastavljaju se u dva primjerka, koje potpisuju supredsjedatelji i koji se šalju svakoj stranci.

               ČLANAK 9.

               Transparentnost

               1.
                     Stranke se mogu konsenzusom složiti da je sastanak otvoren za javnost.

               2.
                     Svaka stranka može donijeti odluku o objavi odluka i preporuka Odbora za trgovinu u svojim službenim publikacijama ili na internetu.

               3.
                     Svi dokumenti koje je dostavila stranka trebali bi se smatrati povjerljivima, osim ako ta stranka odluči drukčije.

               4.
                     Privremeni dnevni red sastanka objavljuje se prije održavanja sastanka Odbora za trgovinu. Zapisnici sa sastanaka dogovoreni u skladu s člankom 7. objavljuju se.

               5.
                     Dokumenti navedeni u stavcima od 2. do 4. objavljuju se i otkrivaju u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka svake stranke i u skladu s člankom 17.15. Sporazuma.

               ČLANAK 10.

               Jezici

               1.
                     Radni jezik Odbora za trgovinu jest engleski jezik.

               2.
                     Odbor za trgovinu donosi odluke o izmjeni ili tumačenju Sporazuma na jezicima vjerodostojnih tekstova Sporazuma. Sve ostale odluke Odbora za trgovinu, uključujući one kojima se donosi ovaj poslovnik, donose se na radnom jeziku iz stavka 1.

               3.
                     Svaka stranka odgovorna je za prijevod odluka i drugih dokumenata na svoje službene jezike, ako se to zahtijeva u skladu s ovim člankom, te podmiruje troškove povezane s takvim prijevodima.

               ČLANAK 11.

               Troškovi

               1.
                     Svaka stranka podmiruje troškove koji joj nastanu zbog sudjelovanja na sastancima Odbora za trgovinu, osobito troškove osoblja, putovanja i dnevnica te troškove video ili telekonferencija, poštanske i telekomunikacijske troškove.

               2.
                     Troškove povezane s organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosi stranka koja je domaćin sastanka.

               3.
                     Troškove povezane s pružanjem usluga usmenog prevođenja na sastancima na radni jezik Odbora za trgovinu i s tog jezika snosi stranka koja je domaćin sastanka.

               ČLANAK 12.

               Specijalizirani odbori i radne skupine

               1.
                     Odbor za trgovinu obavještava se pisanim putem o kontaktnim točkama koje su odredili specijalizirani odbori ili radne skupine osnovane na temelju Sporazuma. Sva relevantna korespondencija, dokumenti i komunikacija o provedbi Sporazuma među kontaktnim točkama pojedinog specijaliziranog odbora i radne skupine istodobno se prosljeđuju tajništvu Odbora za trgovinu.

               2.
                     U skladu s člankom 17.2. stavkom 6. Sporazuma specijalizirani odbor obavješćuje Odbor za trgovinu o rezultatima i zaključcima svakog sastanka.

               ČLANAK 13.

               Izmjene Poslovnika

               Ovaj se poslovnik može izmijeniti u pisanom obliku odlukom Odbora za trgovinu u skladu s člankom 8.

               ČLANAK 14.

               Informacije za Zajednički odbor

               U skladu s člankom 17.1. stavkom 5. Sporazuma Odbor za trgovinu obavješćuje Zajednički odbor osnovan u skladu sa Sporazumom o partnerstvu i suradnji kao dio zajedničkog institucijskog okvira o svojim aktivnostima i aktivnostima specijaliziranih odbora, prema potrebi, na redovitim sastancima Zajedničkog odbora.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 29.9.2021.
            COM(2021) 612 final
            2021/0311(NLE)

            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o djelomičnoj suspenziji primjene Sporazuma između Europske unije i Republike Bjelarusa o pojednostavljenju izdavanja viza

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Sporazum između EU-a i Republike Bjelarusa o pojednostavljenju izdavanja viza (dalje u tekstu „Sporazum o pojednostavljenju izdavanja viza”) stupio je na snagu 1. srpnja 2020.
                  1
                usporedno sa Sporazumom o ponovnom prihvatu
                  2
               . Svrha je Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza pojednostaviti, na temelju reciprociteta, izdavanje viza građanima Unije i Bjelarusa za planirani boravak koji ne prelazi 90 dana tijekom bilo kojeg razdoblja od 180 dana.

               Sporazumom o pojednostavljenju izdavanja viza doprinosi se jačanju međuljudskih kontakata i zajedničkim vrijednostima, uključujući ljudska prava i demokratske vrijednosti EU-a. U preambuli Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza istaknuta je važnost temeljnih načela kojima je uređena suradnja između EU-a i Bjelarusa, kao i obveze i odgovornosti, uključujući poštovanje ljudskih prava i demokratskih načela koja proizlaze iz relevantnih međunarodnih instrumenata kojima su EU i Bjelarus obvezani.

               Vijeće je 12. listopada 2020. donijelo zaključke o odgovoru EU-a na događaje u Bjelarusu
                  3
               . Vijeće je u svojim zaključcima ponovilo da predsjednički izbori održani 9. kolovoza 2020. nisu bili ni slobodni ni pravedni te da bjelaruski režim nije bio demokratski legitiman. Vijeće je ponovilo svoju potpunu potporu suverenitetu i neovisnosti Bjelarusa te istaknulo demokratsko pravo bjelaruskih građana da izaberu svojeg predsjednika putem slobodnih i pravednih izbora bez vanjskog uplitanja. U zaključcima se nadalje podsjeća na restriktivne mjere koje se sastoje od zabrane putovanja i zamrzavanja imovine, uvedene za 40 pojedinaca odgovornih za prijevare u predsjedničkim izborima i nasilno zatiranje mirnih prosvjeda, te je izražena spremnost EU-a da poduzme daljnje restriktivne mjere protiv subjekata i visokih dužnosnika, uključujući Aleksandra Lukašenka
                  4
               .

               EU je reducirao bilateralnu suradnju s bjelaruskim vlastima na središnjoj razini, povećao svoju potporu bjelaruskim građanima i civilnom društvu te je prema tome prilagodio svoju bilateralnu financijsku pomoć. U skladu s tim mjerama EU je odmah stavio na raspolaganje dodatna financijska sredstva za žrtve nasilja, organizacije civilnog društva i neovisne medije.

               Nastavlja se zatiranje aktivista oporbe, organizacija civilnog društva, branitelja ljudskih prava i neovisnih medija. Do sredine rujna 2021. bilo je više od 670 političkih zatvorenika i njihov broj raste svaki tjedan. Protiv njih se često iza zatvorenih vrata vode užurbana politički motivirana suđenja koja završavaju sramotnim presudama dugogodišnjih zatvorskih kazni.

               Nastavljena je primjena Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza, a osnivanje Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza za praćenje provedbe Sporazuma odgođeno je.

               Kao odgovor na nastavak brutalne represije nad svim segmentima bjelaruskog društva, a posebno na otmicu putničkog leta 23. svibnja 2021., EU je zabranio bjelaruskim prijevoznicima prelijetanje zračnog prostora EU-a i pristup zračnim lukama EU-a
                  5
                te donio četvrti paket sankcija u kojem su popisani pojedinci i subjekti
                  6
                te ciljane gospodarske sankcije
                  7
               .

               Nakon tih mjera bjelaruske vlasti reagirale su najavom suspenzije bjelaruskog sudjelovanja u Istočnom partnerstvu i suspenzije Sporazuma s EU-om o ponovnom prihvatu 28. lipnja 2021. Osim toga, Bjelarus je pozvao svojeg veleposlanika pri EU-u na savjetovanje, zatražio da se veleposlanik EU-a pozove u Bruxelles na savjetovanje te najavio da će se predstavnicima europskih institucija i pojedincima iz EU-a koji su doprinijeli pripremi sankcija zabraniti ulazak u Bjelarus. Bjelaruske vlasti zatražile su obustavu aktivnosti kulturnih instituta država članica. Bjelarus je izjavio i da će razmotriti daljnje moguće protumjere. Nadalje, 8. rujna 2021. bjelaruskom parlamentu podnesen je prijedlog zakona o suspenziji Sporazuma s EU-om o ponovnom prihvatu.

               Iako se u pogledu dolazaka stanje na vanjskim granicama EU-a s Bjelarusom stabiliziralo, među ostalim i zahvaljujući obustavi izravnih letova iz Bagdada u Minsk, ono je i dalje napeto, a migracijski pritisak ne popušta jer je broj spriječenih pokušaja nezakonitog prelaska granice i dalje visok. Do 19. rujna 2021. granicu između Litve i Bjelarusa nezakonito je prešlo 4 145 osoba, što je 56 puta više od broja prelazaka u 2020. Više od polovine državljana trećih zemalja koji su prešli litavsku granicu s Bjelarusom dolazilo je iz Iraka (2 805), a ostalo su državljani Konga Brazzavillea, Kameruna i mali postotak državljana Sirije, Irana i Afganistana. U istom je razdoblju 1 493 državljana trećih zemalja prešlo Poljsku granicu s Bjelarusom, što je 23 puta više od broja prelazaka u usporedbi s 2020. I u ovom slučaju najzastupljeniji su državljani Iraka, ali s većom prisutnošću afganistanskih državljana. Međutim, u relativnom smislu Latvija je doživjela najveći porast, od 3 otkrivena nezakonita prelaska granice u 2020. na 377 u 2021. Isti se trend primjećuje i kod zahtjeva za azil. U odnosu na isto razdoblje prošle godine Litva je dosad u 2021. zabilježila 14 puta više zahtjeva za azil (2 399), većinom državljana Iraka (50 %). Poljska je prijavila 131 % više zahtjeva za azil (4 109), među kojima su najbrojniji zahtjevi državljana Afganistana (33 %) te Bjelarusa (29 %) i Rusije (18 %). Slično tome, Latvija je primila 465 zahtjeva za azil, gotovo šest puta više nego u 2020.

               Ovo iznenadno povećanje upućuje na to da režim potiče nezakonite migracije u političke svrhe, posebno kao odgovor protiv Litve, Poljske i Latvije zbog njihova stajališta o Bjelarusu. Djelovanje Bjelarusa protiv država članica EU-a zahtijeva ujedinjenu reakciju.

               2.PREDLOŽENE MJERE

               Sporazum o pojednostavljenju izdavanja viza sklopljen je pod pretpostavkom da je poštovanje ljudskih prava i demokracije među temeljnim načelima suradnje između Unije i Bjelarusa kao i njihovih obveza i odgovornosti
                  8
               .  I Unija i Bjelarus prepoznali su da Sporazum o pojednostavljenju izdavanja viza ne bi smio dovesti do nezakonitih migracija, pridajući posebnu pozornost sigurnosti i ponovnom prihvatu
                  9
               .

               S obzirom na prethodno opisani kontekst, Bjelarus krši ta načela. Bjelarus ugrožava međusobne odnose Unije i njezinih država članica, ali i eskalira kršenja ljudskih prava koja su u suprotnosti s njegovim međunarodnim obvezama
                  10
               .

               Stoga je primjerena mjera suspenzija primjene određenih članaka Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza kojima se omogućuje pojednostavljenje za određene posebne kategorije podnositelja zahtjeva, a to su:

               i. članovi službenih delegacija, uključujući stalne članove takvih delegacija koji na temelju službenog poziva upućenog Bjelarusu trebaju sudjelovati na službenim sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događanjima koja na državnom području jedne od država članica EU-a održavaju međuvladine organizacije;

               ii. članovi bjelaruskih nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, bjelaruskog Ustavnog suda i Vrhovnog suda, pri izvršavanju njihovih dužnosti;

               Primjenu sljedećih članaka Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza trebalo bi stoga suspendirati: članak 4. stavak 1. točka (a) o „dokumentima kojima se dokazuje svrha putovanja”, članak 5. stavak 1. točke (a) i (b), članak 5. stavak 2. točka (a) o „izdavanju viza za višekratni ulazak” te članak 6. stavak 3. točke (a) i (b) o „pristojbama za obradu zahtjeva za vizu”.

               Nakon što odluka Vijeća stupi na snagu, suspendira se primjena posebnih pravila predviđenih tim odredbama. Stoga će se umjesto toga primjenjivati opća pravila Zakonika o vizama
                  11
               .

               Primjena drugih odredaba Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza nije suspendirana te će se i dalje primjenjivati pojednostavljenja koja se njima predviđaju u odnosu na obične građane Bjelarusa. Time će se omogućiti održavanje „međuljudskih kontakata”. Međutim, nesuspendirane odredbe Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza ne bi se trebale upotrebljavati za zaobilaženje cilja odluke Vijeća o djelomičnoj suspenziji Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza. Države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o pokušajima zaobilaženja ili navodnog zaobilaženja djelomične suspenzije Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza.

               3.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Postupovna pravna osnova ovog prijedloga je članak 218. stavak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Materijalna pravna osnova ovog prijedloga je članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               Osim toga, člankom 14. stavkom 5. Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza propisuje se da „Svaka stranka može u cijelosti ili djelomično suspendirati ovaj Sporazum. Druga stranka obavješćuje se o odluci o suspenziji najkasnije 48 sati prije njezina stupanja na snagu. Stranka koja je suspendirala primjenu ovog Sporazuma odmah obavješćuje drugu stranku o prestanku postojanja razloga za suspenziju.”

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  nije primjenjivo

               •Proporcionalnost

                  Ovaj prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za postizanje željenog cilja, a to je suspenzija određenih postojećih pojednostavljenja za dužnosnike Bjelarusa nastavljajući istodobno pružati potpore običnim građanima Bjelarusa olakšavanjem postupaka izdavanja viza.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ovaj prijedlog ne uključuje dodatne troškove za proračun Unije.

               2021/0311 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o djelomičnoj suspenziji primjene Sporazuma između Europske unije i Republike Bjelarusa o pojednostavljenju izdavanja viza

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a) i članak 218. stavak 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum između Europske unije i Republike Bjelarusa o pojednostavljenju izdavanja viza
                  12
                 (dalje u tekstu „Sporazum”) stupio je na snagu 1. srpnja 2020. usporedno sa Sporazumom između Europske unije i Republike Bjelarusa o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave
                  13
                (dalje u tekstu „Sporazum o ponovnom prihvatu”).

               (2)Svrha je Sporazuma pojednostaviti, na temelju reciprociteta, izdavanje viza građanima Unije i Bjelarusa za planirani boravak koji ne prelazi 90 dana tijekom bilo kojeg razdoblja od 180 dana. Sporazumom se doprinosi jačanju međuljudskih kontakata i zajedničkim vrijednostima, uključujući ljudska prava i demokratska načela.

               (3)Na temelju članka 14. stavka 5. Sporazuma svaka stranka može u cijelosti ili djelomično suspendirati Sporazum. Druga stranka obavješćuje se o odluci o suspenziji najkasnije 48 sati prije njezina stupanja na snagu. Stranka koja je suspendirala primjenu Sporazuma odmah obavješćuje drugu stranku o prestanku postojanja razloga za suspenziju.

               (4)Kao odgovor na nastavak brutalne represije nad svim segmentima bjelaruskog društva, a posebno na otmicu putničkog leta 23. svibnja 2021., Unija je zabranila bjelaruskim prijevoznicima prelijetanje područja Unije i pristup zračnim lukama Unije te donijela četvrti paket sankcija u kojem su popisani pojedinci i subjekti te ciljane gospodarske sankcije Uredbom (EZ) br. 765/2006
                  14
                i Odlukom 2012/642/ZVSP
                  15
               .

               (5)Nakon tih je mjera Bjelarus reagirao najavom suspenzije sudjelovanja u Istočnom partnerstvu i suspenzije Sporazuma s EU-om o ponovnom prihvatu 28. lipnja 2021. Bjelaruskom je parlamentu 8. rujna 2021. podnesen prijedlog zakona o suspenziji Sporazuma s Europskom Unijom o ponovnom prihvatu.

               (6)Istodobno Litva, a odnedavno i Poljska i Latvija, doživljavaju dosad nezabilježen porast nezakonitih migracijskih tokova iz Bjelarusa. Ovo iznenadno povećanje upućuje na to da režim potiče nezakonite migracije u političke svrhe, posebno kao odgovor protiv Litve, Poljske i Latvije zbog njihova stajališta o Bjelarusu.

               (7)Navedenim djelovanjima Bjelarus krši temeljna načela na temelju kojih je Sporazum sklopljen te su ona u suprotnosti s interesima Unije i njezinih država članica. Konkretno, svojim djelovanjima Bjelarus ne poštuje ljudska prava i demokratska načela te potiče nezakonite migracije s državnog područja Bjelarusa u Uniju.

               (8)Stoga bi trebalo suspendirati primjenu određenih odredaba Sporazuma kojima se predviđaju pojednostavljenja za određene kategorije podnositelja zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak, a to su članovi službenih delegacija Bjelarusa, članovi bjelaruskih nacionalnih i regionalnih vlada i parlamenata, članovi Ustavnog suda Bjelarusa i Vrhovnog suda Bjelarusa, pri izvršavanju njihovih dužnosti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Suspendira se primjena sljedećih odredaba Sporazuma:

               (a)članka 4. stavka 1. točke (a) u pogledu svakog podnositelja zahtjeva za vizu koji je član službene delegacije Bjelarusa, uključujući stalne članove takvih delegacija koji na temelju službenog poziva upućenog Bjelarusu namjeravaju sudjelovati na službenim sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događanjima koja na državnom području jedne od država članica EU-a održavaju međuvladine organizacije;

               (b)članka 5. stavka 1. točaka (a) i (b) u pogledu svakog podnositelja zahtjeva za vizu koji je, pri izvršavanju svojih dužnosti, član bjelaruske nacionalne ili regionalne vlade ili parlamenta te Ustavnog suda Bjelarusa ili Vrhovnog suda Bjelarusa, kao i svakog podnositelja zahtjeva za vizu koji je stalni član bjelaruske službene delegacije koji na temelju službenog poziva upućenog Bjelarusu namjerava redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događanjima koja na državnom području jedne od država članica EU-a održavaju međuvladine organizacije;

               (c)članka 5. stavka 2. točke (a) u pogledu svakog podnositelja zahtjeva za vizu koji je član službene delegacije Bjelarusa koji na temelju službenog poziva upućenog Bjelarusu namjerava redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događanjima koja na državnom području jedne od država članica EU-a održavaju međuvladine organizacije;

               (d)članka 6. stavka 3. točaka (a) i (b) u pogledu svakog podnositelja zahtjeva za vizu koji je član bjelaruske nacionalne ili regionalne vlade ili parlamenta te Ustavnog suda Bjelarusa ili Vrhovnog suda Bjelarusa, kao i svakog podnositelja zahtjeva za vizu koji je član bjelaruske službene delegacije koji na temelju službenog poziva upućenog Bjelarusu namjerava sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događanjima koja na državnom području jedne od država članica EU-a održavaju međuvladine organizacije.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu drugog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Sporazum između Europske Unije i Republike Bjelarusa o pojednostavljenju izdavanja viza (SL L 180, 9.6.2020.).

                     (2)

                        Sporazum između Europske unije i Republike Bjelarusa o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave (SL L 181, 9.6.2020.).

                     (3)

                        Zaključci Vijeća o Bjelarusu, 12. listopada 2020., 11661/20.

                     (4)

                        Drugi paket sankcija donesen je 6. studenoga 2020. (Provedbena uredba Vijeća (EU) 2020/1648 od 6. studenoga 2020. o provedbi članka 8.a stavka 1. Uredbe (EZ) br. 765/2006 o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus; Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2020/1650 od 6. studenoga 2020. o provedbi Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Bjelarusa (SL L 370I)). Treći paket sankcija donesen je 17. prosinca 2020. (Provedbena uredba Vijeća (EU) 2020/2129 od 17. prosinca 2020. o provedbi članka 8.a stavka 1. Uredbe (EZ) br. 765/2006 o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus; Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2020/2130 od 17. prosinca 2020. o provedbi Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv Bjelarusa (SL L 426I)). Mjere ograničavanja u oba paketa uključuju zabranu putovanja i zamrzavanje imovine koji se odnose na pojedince i subjekte navedene u prethodno navedenim aktima.

                     (5)

                        Uredba Vijeća (EU) 2021/907 od 4. lipnja 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 765/2006 o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus i Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/908 od 4. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bjelarusu (SL L 197I).

                     (6)

                        Uredba Vijeća (EU) 2021/996 od 21. lipnja 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 765/2006 o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus; Provedbena uredba Vijeća (EU) 2021/997 od 21. lipnja 2021. o provedbi članka 8.a stavka 1. Uredbe (EZ) br. 765/2006 o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus; Provedbena uredba Vijeća (EU) 2021/999 od 21. lipnja 2021. o provedbi članka 8.a stavka 1. Uredbe (EZ) br. 765/2006 o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus; Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/1001 od 21. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bjelarusu; Provedbena odluka Vijeća (ZVSP) 2021/1002 od 21. lipnja 2021. o provedbi Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bjelarusu (SL L 219I). Pojedinci i subjekti popisani u prethodno navedenim aktima podliježu zamrzavanju imovine, a građanima i poduzećima EU-a zabranjeno je stavljanje sredstava na raspolaganje onima koji su uvršteni na popis. Mjere ograničavanja uključuju i zabranu putovanja pojedincima uvrštenima na popis.

                     (7)

                        Uredba Vijeća (EU) 2021/1030 od 24. lipnja 2021. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 765/2006 o mjerama ograničavanja u odnosu na Bjelarus; Odluka Vijeća (ZVSP) 2021/1031 od 24. lipnja 2021. o izmjeni Odluke 2012/642/ZVSP o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Bjelarusu (SL L 224I).

                     (8)

                        Uvodna izjava 3. preambule Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza.

                     (9)

                        Uvodna izjava 2. preambule Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza.

                     (10)

                        Kako je opisano u izvješću posebnog izvjestitelja o stanju ljudskih prava u Bjelarusu, Anaïs Marin, A/HRC/47/49, 4. svibnja 2021.

                     (11)

                        Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (SL L 243, 15.9.2009, str. 1.).

                     (12)

                        Sporazum između Europske Unije i Republike Bjelarusa o pojednostavljenju izdavanja viza (SL L 180, 9.6.2020.).

                     (13)

                        Sporazum između Europske unije i Republike Bjelarusa o ponovnom prihvatu osoba koje neovlašteno borave (SL L 181, 9.6.2020.).

                     (14)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 765/2006 od 18. svibnja 2006. o mjerama ograničavanja protiv predsjednika Lukašenka i određenih dužnosnika Bjelarusa (SL L 134, 20.5.2006., str. 1.), kako je izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) 2021/907 (SL L 197I, 4.6.2021.), Uredbom Vijeća (EU) 2021/996 (SL L 219I, 21.6.2021., str. 1.), Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/997 (SL L 219I, 21.6.2021., str. 3.), Provedbenom uredbom Vijeća (EU) 2021/999 (SL  L 219I, 21.6.2021., str. 55.) te Uredbom Vijeća (EU) 2021/1030 (SL L 224I, 24.6.2021., str. 1.).

                     (15)

                        Odluka Vijeća 2012/642/ZVSP od 15. listopada 2012. o mjerama ograničavanja protiv Bjelarusa (SL L 285, 17.10.2012., str. 1.), kako je izmijenjena Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/908 (SL L 197I, 4.6.2021., str. 3.), Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/1001 (SL L 219I, 21.6.2021., str. 67.), Provedbenom odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/1002 (SL L 219I, 21.6.2021., str. 70.) te Odlukom Vijeća (ZVSP) 2021/1031 (SL L 224I, 24.6.2021.).