               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.4.2016.
            COM(2016) 186 final
            2016/0102(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               U Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001
                  1
                navode se treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica država članica i zemlje čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva. Uredba (EZ) br. 539/2001 primjenjuje se u svim državama članicama, osim Irske i Ujedinjene Kraljevine.

               Uredbom (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
                izmijenjena je Uredba (EZ) br. 539/2001 tako što je 19 zemalja premješteno u Prilog II. u kojem se navodi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize. Tih su 19 zemalja sljedeće: Dominika, Grenada, Kiribati, Kolumbija, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Sveta Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Samoa, Salomonovi Otoci, Timor-Leste, Tonga, Trinidad i Tobago, Tuvalu, Ujedinjeni Arapski Emirati i Vanuatu. Uz upućivanja na svaku od tih zemalja u Prilogu II. navedena je sljedeća bilješka: „izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Europskom unijom”.

               Uredba (EU) br. 509/2014 donesena je 20. svibnja 2014. te je stupila na snagu 9. lipnja 2014. U srpnju 2014. Komisija je dostavila Vijeću preporuku da je ovlasti za početak pregovora o sporazumima o ukidanju viza sa svakom od sljedećih 17 zemalja: Dominikom, Grenadom, Kiribatijem, Maršalovim Otocima, Mikronezijom, Nauruom, Palauom, Svetom Lucijom, Svetim Vincentom i Grenadinima, Samoom, Salomonovim Otocima, Timor-Lesteom, Tongom, Trinidadom i Tobagom, Tuvaluom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Vanuatuom
                  3
               . Vijeće je 9. listopada 2014. Komisiji dostavilo pregovaračke smjernice.

               Prvi sporazumi o ukidanju viza potpisani su 6. svibnja 2015. (Ujedinjeni Arapski Emirati), 26. svibnja 2015. (Timor-Leste) i 28. svibnja 2015. (Dominika, Grenada, Samoa, Sveta Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Trinidad i Tobago te Vanuatu) i privremeno se primjenjuju od datuma potpisivanja do njihova stupanja na snagu. Vijeće je odobrilo potpisivanje drugog niza sporazuma o ukidanju viza s Tongom (potpisan 20. studenoga 2015.), Kolumbijom (potpisan 2. prosinca 2015.), Kiribatijem (datum potpisivanja treba odrediti) i Palauom (potpisan 7. prosinca 2015.). Ta se četiri sporazuma privremeno primjenjuju od sljedećeg dana od dana potpisivanja do njihova stupanja na snagu.

               Pregovori s Maršalovim Otocima započeli su 17. prosinca 2014. i odvijali su se putem razmjene pisama. Daljnjim razmjenama postignut je dogovor o svim aspektima. Glavni su pregovarači parafirali sporazum razmjenom pisama 11. prosinca 2015. (Maršalovi Otoci) i 13. siječnja 2016. (Unija). Države članice obaviještene su tijekom sastanka Radne skupine za vize u okviru Vijeća koji je održan 18. siječnja 2016.

               2.PRAVNA OSNOVA

               Sa strane Unije, pravna je osnova sporazuma članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u vezi s njegovim člankom 218.

               Priloženi prijedlog predstavlja pravni instrument za potpisivanje sporazuma. Vijeće će odlučiti kvalificiranom većinom.

               Uzimajući u obzir činjenicu da će Maršalovi Otoci moći brzo završiti unutarnji postupak ratifikacije te dugo razdoblje koje je proteklo otkada je Komisija prvi put predložila izuzeće državljana Maršalovih Otoka od obveze posjedovanja vize (u studenome 2012.), prijedlogom odluke o potpisivanju utvrđuje se privremena primjena sporazuma od sljedećeg dana od datuma njegova potpisivanja u skladu s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a. Uzimajući u obzir da je prije sklapanja sporazuma potrebna suglasnost Europskog parlamenta, Komisija će obavijestiti Europski parlament o privremenoj primjeni sporazuma.

               3.ISHOD PREGOVORA

               Komisija smatra da su ciljevi koje je Vijeće postavilo u svojim pregovaračkim smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o ukidanju viza prihvatljiv za Uniju.

               Njegov konačan sadržaj može se sažeti kako slijedi:

               Svrha

               Sporazumom se građanima Europske unije i državljanima Maršalovih Otoka omogućava boravak bez vize na državnom području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svim građanima EU-a, u sporazum je uključena odredba prema kojoj Maršalovi Otoci mogu suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice Europske unije te da i Unija može suspendirati primjenu sporazuma ili ga otkazati samo u odnosu na sve države članice.

               Posebni položaj Ujedinjene Kraljevine i Irske prikazan je u preambuli.

               Područje primjene

               Ukidanjem viza obuhvaćene su sve kategorije osoba (nositelji običnih, diplomatskih, službenih i posebnih putovnica) čija svrha putovanja ne uključuje obavljanje plaćene aktivnosti. Svaka država članica i Maršalovi Otoci mogu za tu kategoriju uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane druge stranke u skladu s primjenjivim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osigurala usklađena provedba, sporazumu je priložena zajednička izjava o tumačenju kategorije osoba koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.

               Trajanje boravka

               Sporazumom se građanima Europske unije i državljanima Maršalovih Otoka omogućava boravak bez vize na državnom području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Zajednička izjava o tumačenju tog razdoblja od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana priložena je sporazumu.

               Sporazumom se uzima u obzir položaj država članica koje još ne primjenjuju u cijelosti schengensku pravnu stečevinu. Sve dok nisu dio schengenskog prostora bez unutarnjih granica, ukidanjem viza državljani Maršalovih Otoka stječu pravo boravka od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na području svake od tih država članica (trenutačno su to Bugarska, Hrvatska, Cipar i Rumunjska), neovisno o razdoblju izračunatom za cijeli schengenski prostor.

               Teritorijalna primjena

               Sporazum sadržava odredbe o njegovoj teritorijalnoj primjeni: u slučaju Francuske i Nizozemske, ukidanjem viza državljani Maršalovih Otoka imali bi pravo na boravak samo na europskim područjima tih država članica.

               Izjave

               Osim prethodno spomenutih zajedničkih izjava, sporazumu su priložene još dvije zajedničke izjave:

               –o pridruživanju Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine,

               –o potpunom širenju informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o ukidanju viza i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska.

               4.ZAKLJUČAK

               Imajući na umu navedene rezultate, Komisija predlaže da Vijeće

               –odluči o potpisivanju sporazuma u ime Unije i ovlasti predsjednika Vijeća da odredi osobu ili osobe koje će biti ovlaštene za potpisivanje sporazuma u ime Unije;

               –odobri privremenu primjenu sporazuma do njegova stupanja na snagu.

               2016/0102 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a) u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Uredbom (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
                upućivanje na Republiku Maršalove Otoke premješteno je iz Priloga I. u Prilog II. Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001
                  5
               .

               (2)Uz to upućivanje na Republiku Maršalove Otoke priložena je bilješka u kojoj se navodi da se izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Europskom unijom.

               (3)Vijeće je 9. listopada 2014. donijelo odluku kojom ovlašćuje Komisiju za otvaranje pregovora s Republikom Maršalovim Otocima o sklapanju sporazuma o ukidanju viza za kratkotrajni boravak između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka (dalje u tekstu „Sporazum”).

               (4)Pregovori o Sporazumu započeli su 17. prosinca 2014. te su uspješno zaključeni njegovim parafiranjem 13. siječnja 2016.

               (5)Sporazum bi trebalo potpisati, a izjave priložene Sporazumu trebalo bi odobriti u ime Unije. Sporazum bi se trebao privremeno primjenjivati od sljedećeg dana od datuma njegova potpisivanja do završetka postupaka za njegovo formalno sklapanje.

               (6)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ
                  6
               ; Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća, niti se na nju primjenjuje.

               (7)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ
                  7
               ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća, niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odobrava se potpisivanje Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (dalje u tekstu „Sporazum”) u ime Unije, podložno njegovu sklapanju.

               Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Izjave priložene ovoj Odluci odobravaju se u ime Unije.

               Članak 3.

               Predsjednik Vijeća ovlašćuje se da odredi osobu ili osobe koje će biti ovlaštene za potpisivanje Sporazuma u ime Unije.

               Članak 4.

               Sporazum se privremeno primjenjuje od sljedećeg dana od datuma njegova potpisivanja do završetka postupaka za njegovo formalno sklapanje.

               Članak 5.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 81, 21.3.2001., str. 1.

                     (2)
                  Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.

                     (3)
                  COM (2014) 467, 17.7.2014.

                     (4)
                  Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 149, 20.5.2014., str. 67.

                     (5)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 81, 21.3.2001., str. 1.

                     (6)
                  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.)

                     (7)
                  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.4.2016.
            COM(2016) 186 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               PRILOG

               Prijedlogu odluke Vijeća

               o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               SPORAZUM

               između Europske unije i Republike Maršalovih Otoka o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija” ili „EU”, i

               REPUBLIKA MARŠALOVI OTOCI, dalje u tekstu „Maršalovi Otoci”,

               dalje u tekstu zajednički „ugovorne stranke”,

               S CILJEM daljnjeg razvoja prijateljskih odnosa između ugovornih stranaka i u želji olakšanja putovanja osiguranjem ulaska i kratkotrajnog boravka bez viza za svoje građane,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva
                  1
               , među ostalim, premještanjem 19 trećih zemalja, uključujući Maršalove Otoke, na popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak u državama članicama,

               IMAJUĆI NA UMU da se u članku 1. Uredbe (EU) br. 509/2014 navodi da se za tih 19 zemalja izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Unijom,

               ŽELEĆI zaštititi načelo jednakog postupanja prema svim građanima EU-a,

               VODEĆI RAČUNA o tome da osobe koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti tijekom svojeg kratkotrajnog boravka nisu obuhvaćene ovim Sporazumom pa se stoga na tu kategoriju nastavljaju primjenjivati odgovarajuća pravila prava Unije i nacionalnog prava država članica te nacionalnog prava Maršalovih Otoka o obvezi posjedovanja vize ili o izuzeću od te obveze i o pristupu zapošljavanju,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se odredbe ovog Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,

               SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:

               ČLANAK 1.

               Svrha

               Ovim Sporazumom predviđa se izuzeće od obveze posjedovanja vize za građane Unije i državljane Maršalovih Otoka kada putuju na državno područje druge ugovorne stranke na razdoblje od najviše 90 dana unutar bilo kojeg razdoblja od 180 dana.

               ČLANAK 2.

               Definicije

               Za potrebe ovog Sporazuma:

               (a)
                     „država članica” znači bilo koja država članica Unije, osim Ujedinjene Kraljevine i Irske;

               (b)
                     „građanin Unije” znači državljanin države članice kako je definirana u točki (a);

               (c)
                     „državljanin Maršalovih Otoka“ znači svaka osoba koja ima državljanstvo Maršalovih Otoka;

               (d)
                     „schengenski prostor“ znači prostor bez unutarnjih granica koji se sastoji od državnih područja država članica iz točke (a) koje primjenjuju schengensku pravnu stečevinu u cijelosti.

               ČLANAK 3.

               Područje primjene

               1.
                     Građani Unije koji imaju valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu, koju je izdala neka od država članica, mogu bez vize ući na državno područje Maršalovih Otoka i na njemu boraviti tijekom razdoblja boravka kako je definirano u članku 4. stavku 1.

               Državljani Maršalovih Otoka koji imaju valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu, koju su izdali Maršalovi Otoci, mogu bez vize ući na državno područje država članica i na njemu boraviti tijekom razdoblja boravka kako je definirano u članku 4. stavku 2.

               2.
                     Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se na osobe koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.

               Za tu kategoriju osoba svaka država članica može zasebno uvesti obvezu posjedovanja vize za državljane Maršalovih Otoka ili je može ukinuti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 539/2001
                  2
               .

               Maršalovi Otoci mogu za tu kategoriju osoba donijeti odluku o obvezi posjedovanja vize ili o njezinu ukidanju za državljane svake države članice zasebno u skladu sa svojim nacionalnim pravom.

               3.
                     Izuzeće od obveze posjedovanja vize predviđeno ovim Sporazumom primjenjuje se ne dovodeći u pitanje propise ugovornih stranaka u vezi s uvjetima za ulazak i kratkotrajni boravak. Države članice i Maršalovi Otoci zadržavaju pravo odbiti ulazak i kratkotrajni boravak na svojim državnim područjima ako nije ispunjen jedan od tih uvjeta ili više njih.

               4.
                     Ukidanje obveze posjedovanja vize primjenjuje se bez obzira na vrstu prijevoza kojim se koristi za prelazak granica ugovornih stranaka.

               5.
                     Pitanja koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom uređena su pravom Unije, nacionalnim pravom država članica i nacionalnim pravom Maršalovih Otoka.

               ČLANAK 4.

               Trajanje boravka

               1.
                     Građani Unije mogu boraviti na državnom području Maršalovih Otoka najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               2.
                     Državljani Maršalovih Otoka mogu boraviti na državnom području država članica koje u cijelosti primjenjuju schengensku pravnu stečevinu najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. To razdoblje izračunava se neovisno o bilo kojem boravku u državi članici koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu stečevinu.

               Državljani Maršalovih Otoka mogu boraviti najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na državnom području svake države članice koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu stečevinu, neovisno o razdoblju boravka izračunanom za državno područje država članica koje u cijelosti primjenjuju schengensku pravnu stečevinu.

               3.
                     Ovim se Sporazumom ne utječe na mogućnost Maršalovih Otoka i država članica da produlje razdoblje boravka na više od 90 dana u skladu sa svojim nacionalnim pravom i pravom Unije.

               ČLANAK 5.

               Teritorijalna primjena

               1.
                     U pogledu Francuske Republike ovaj Sporazum primjenjuje se samo na europsko područje Francuske Republike.

               2.
                     U pogledu Kraljevine Nizozemske ovaj Sporazum primjenjuje se samo na europsko područje Kraljevine Nizozemske.

               ČLANAK 6.

               Zajednički odbor za upravljanje Sporazumom

               1.
                     Ugovorne stranke osnivaju Zajednički odbor stručnjaka (dalje u tekstu „Odbor”) koji se sastoji od predstavnika Unije i predstavnika Maršalovih Otoka. Uniju predstavlja Europska komisija.

               2.
                     Odbor, među ostalim, ima sljedeće zadatke:

               (a)
                     nadzor provedbe ovog Sporazuma;

               (b)
                     predlaganje izmjena ili dopuna ovom Sporazumu;

               (c)
                     rješavanje sporova koji proizlaze iz tumačenja ili primjene ovog Sporazuma.

               3.
                     Odbor se sastaje prema potrebi, na zahtjev jedne od ugovornih stranaka.

               4.
                     Odbor donosi svoj poslovnik.

               ČLANAK 7.

               Povezanost ovog Sporazuma s postojećim bilateralnim sporazumima o ukidanju viza
                  između država članica i Maršalovih Otoka

               Ovaj Sporazum ima prednost pred svim bilateralnim sporazumima ili dogovorima sklopljenima između pojedinih država članica i Maršalovih Otoka u mjeri u kojoj se njima uređuju pitanja koja su obuhvaćena područjem primjene ovog Sporazuma.

               ČLANAK 8.

               Završne odredbe

               1.
                     Ugovorne stranke ratificiraju ili odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim unutarnjim postupcima te Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon kasnijeg od dva datuma na koji su ugovorne stranke jedna drugu obavijestile da su prethodno navedeni postupci završeni.

               Ovaj se Sporazum primjenjuje privremeno od sljedećeg dana od dana njegova potpisivanja.

               2.
                     Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno vrijeme, osim ako se otkaže u skladu sa stavkom 5.

               3.
                     Ovaj se Sporazum može izmijeniti pisanim sporazumom ugovornih stranaka. Izmjene stupaju na snagu nakon što ugovorne stranke obavijeste jedna drugu o okončanju unutarnjih postupaka potrebnih u tu svrhu.

               4.
                     Svaka ugovorna stranka može u cijelosti ili djelomično suspendirati ovaj Sporazum, posebno zbog razloga javnog poretka, zaštite nacionalne sigurnosti ili zaštite javnog zdravlja, nezakonite imigracije ili nakon ponovnog uvođenja obveze posjedovanja vize od strane neke od ugovornih stranaka. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina planiranog stupanja na snagu. Ugovorna stranka koja je suspendirala primjenu ovog Sporazuma odmah obavješćuje drugu ugovornu stranku ako prestanu postojati razlozi za tu suspenziju te ukida tu suspenziju.

               5.
                     Svaka ugovorna stranka može otkazati ovaj Sporazum pisanom obaviješću drugoj ugovornoj stranci. Ovaj Sporazum prestaje važiti 90 dana od dana takve obavijesti.

               6.
                     Maršalovi Otoci mogu suspendirati ili otkazati ovaj Sporazum samo u odnosu na sve države članice.

               7.
                     Unija može suspendirati ili otkazati ovaj Sporazum samo u odnosu na sve svoje države članice.

               Sastavljeno u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O ISLANDU, NORVEŠKOJ, ŠVICARSKOJ
                  I LIHTENŠTAJNUI LIHTENŠTAJNU

               Ugovorne stranke primaju na znanje bliski odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, posebno na temelju sporazumâ od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.

               U takvim je okolnostima poželjno da tijela Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Maršalovih Otoka, s druge strane, bez odgode sklope bilateralne sporazume o ukidanju viza za kratkotrajni boravak pod sličnim uvjetima kao u ovom Sporazumu.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU KATEGORIJE OSOBA KOJE PUTUJU U SVRHU OBAVLJANJA PLAĆENE AKTIVNOSTI
                  U SKLADU S ČLANKOM 3. STAVKOM 2. OVOG SPORAZUMA

               Želeći osigurati zajedničko tumačenje, ugovorne stranke suglasne su da, za potrebe ovog Sporazuma, kategorija osoba koje obavljaju plaćenu aktivnost obuhvaća osobe koje ulaze na područje druge ugovorne stranke u svrhu obavljanja plaćenog zanimanja ili plaćene aktivnosti kao zaposlenik ili pružatelj usluga.

               Ta kategorija ne bi trebala obuhvaćati:

               –
                     poslovne ljude, tj. osobe koje putuju za potrebe poslovanja (a nisu zaposlene u zemlji druge ugovorne stranke),

               –
                     sportaše ili umjetnike koji obavljaju aktivnost na ad hoc osnovi,

               –
                     novinare koje su poslali mediji iz njihove zemlje boravišta i

               –
                     pripravnike u poduzećima.

               Provedbu ove izjave nadzire Zajednički odbor prema svojim nadležnostima na temelju članka 6. ovog Sporazuma te on može predložiti izmjene ako to na temelju iskustava ugovornih stranaka smatra potrebnim.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU RAZDOBLJA OD 90 DANA
                  U BILO KOJEM RAZDOBLJU OD 180 DANA IZ ČLANKA 4. OVOG SPORAZUMA

               Ugovorne stranke suglasne su da razdoblje od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana, kako je predviđeno u članku 4. ovog Sporazuma, znači neprekidni posjet ili nekoliko uzastopnih posjeta čije ukupno trajanje ne premašuje 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu pomičnog referentnog razdoblja od 180 dana, promatrajući unatrag u odnosu na svaki dan boravka prethodno razdoblje od 180 dana, kako bi se provjerilo poštuje li se i dalje zahtjev boravka od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Među ostalim, to znači da se u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dozvoljava novi boravak u trajanju do 90 dana.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O OBAVJEŠĆIVANJU GRAĐANA
                  O SPORAZUMU O UKIDANJU VIZA

               Prepoznajući važnost transparentnosti za građane Europske unije i državljane Maršalovih Otoka, ugovorne stranke suglasne su osigurati potpuno širenje informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska.

               _________________

                     (1)
                  SL L 149, 20.5.2014., str. 67.

                     (2)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 81, 21.3.2001., str. 1.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 21.10.2015.
            COM(2015) 603 final
            2015/0250(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju mjera u cilju postupne uspostave jedinstvenog zastupanja europodručja u Međunarodnom monetarnom fondu

               OBRAZLOŽENJE

               Europodručje je veliko otvoreno gospodarstvo s međunarodnim odgovornostima u pogledu politika. Ekonomska i financijska važnost europodručja te postojanje jedinstvene monetarne politike i politike deviznog tečaja čine odluke o politikama i gospodarska kretanja u europodručju sve važnijima za svjetsko gospodarstvo.

               Politička važnost europodručja posljednjih se godina znatno povećala. Europskim semestrom te donošenjem zakonodavstva u okviru takozvanog paketa od šest mjera i paketa od dvije mjere
                  1
                te Ugovora o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj uniji
                  2
                integriran je, ojačan i proširen nadzor na razini EU-a nad politikama država članica u ključnim područjima od makroekonomske i proračunske važnosti. Europski stabilizacijski mehanizam uspostavljen je kao trajni mehanizam za rješavanje kriza u državama članicama europodručja. Unija je također uspostavila bankarsku uniju s centraliziranim nadzorom i sanacijom banaka u europodručju, koja je otvorena svim ostalim državama članicama.

               Istovremeno, vanjsko zastupanje europodručja nije bilo usklađeno s tim kretanjima. Napredak koji je postignut u daljnjoj unutarnjoj integraciji europodručja mora se odražavati prema vani, a osobito napredovanjem prema ujedinjenom vanjskom zastupanju u Međunarodnom monetarnom fondu (MMF). EU (europodručje) ima isključivu nadležnost ili nadležnost koju dijeli sa svojim državama članicama u mnogim područjima obuhvaćenima Statutom MMF-a.

               Sa svojim instrumentima kreditiranja i nadzorom MMF je ključan akter u globalnom ekonomskom i financijskom upravljanju. Zajedno s Komisijom i Europskom središnjom bankom (ESB) imao je ključnu ulogu u oblikovanju i primjeni programa kojima je cilj bio pomoći državama članicama pogođenima financijskom krizom i krizom državnog duga. Uz to, pojačani okvir upravljanja za koordinaciju ekonomskih politika i snažna konvergencija regulacije i nadzora financijskog sektora u kontekstu bankarske unije znače da će MMF u budućnosti morati nadići isključivo nacionalnu perspektivu u svojoj ocjeni nadzora i upravljanja krizom u europodručju.

               Učinkovito zastupanje europodručja omogućilo bi izražavanje jedinstvenog stajališta europodručja u MMF-u o pitanjima kao što su programi i revizije, gospodarska i fiskalna politika, makroekonomski nadzor, politike deviznog tečaja i financijska stabilnost. Ujednačenije zastupanje koristilo bi i trećim zemljama, posebno u pogledu jačeg i dosljednijeg doprinosa europodručja globalnoj gospodarskoj i financijskoj stabilnosti.

               U listopadu 2014. Komisija je u svojem programu rada za 2015.
                  3
                najavila da se namjerava baviti vanjskim predstavljanjem europodručja u okviru produbljivanja ekonomske i monetarne unije.

               U skladu s izvješćem petorice predsjednika iz lipnja 2015. o dovršetku europske ekonomske i monetarne unije
                  4
               , snažnije međunarodno iznošenje mišljenja sastavni je dio trajnih nastojanja da se poboljša ekonomsko upravljanje europodručjem. U izvješću su osobito naglašeni nedostatci povezani sa zastupanjem europodručja u MMF-u, u kojem europodručje još uvijek ne iznosi jedinstveno mišljenje iako je učinjen važan napredak kako bi se dodatno koordinirala europska stajališta.

               Komisijinim Nacrtom za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju
                  5
                već su utvrđene brojne prioritetne mjere za jačanje i konsolidaciju vanjskog gospodarskog zastupanja europodručja. U njemu je predloženo usredotočivanje na MMF zbog njegove ključne uloge u okviru međunarodnog ekonomskog upravljanja. Vanjsko zastupanje navedeno je među prioritetnim kratkoročnim mjerama. Europski parlament također je pozvao na jedinstveno vanjsko zastupanje europodručja
                  6
               .

               Vijeće za ekonomske i financijske poslove (ECOFIN) složilo se 2006. da bi prijelaz na jedinstvenog zastupnika europodručja bio dugoročni cilj. U tom su kontekstu države članice smatrale da se može predvidjeti nekoliko načina kako bi se u budućnosti prešlo na moguće jedinstveno zastupničko mjesto za europodručje, uključujući pristup koji obuhvaća privremene mjere.

               Uzimajući to u obzir, ovim se prijedlogom sugerira prijelaz na jedinstveno zastupanje europodručja u MMF-u s predsjednikom Euroskupine kao zastupnikom europodručja. Predlaže se postupni pristup za postizanje tog cilja, što uključuje posredne prijelazne mjere za zastupanje u Međunarodnom monetarnom i financijskom odboru (IMFC) i Izvršnom odboru MMF-a. Takve prijelazne mjere obuhvaćale bi dodjelu promatračkih prava europodručju, koje zastupa zastupnik države članice europodručja koja je već članica odbora, u suradnji s Komisijom i Europskom središnjom bankom (koja trenutačno ima status promatrača u Izvršnom odboru MMF-a). Nadalje, proces koordinacije za utvrđivanje zajedničkih stajališta trebalo bi ojačati kako bi se dobile sustavne zajedničke izjave o svim politikama MMF-a te pitanjima u pogledu zemalja i nadzora koja su bitna za europodručje. Konačno, te bi mjere za cilj trebale imati i jačanje suradnje europodručja s državama članicama izvan europodručja u pogledu pitanja povezanih s MMF-om. Treba napomenuti da će vanjsko zastupanje europodručja ovisiti i o budućem statusu europodručja u MMF-u koji bi mu zemlje članice MMF-a bile spremne dodijeliti.

               Pravna osnova

               Člankom 138. stavkom 2. UFEU-a predviđa se donošenje odgovarajućih mjera za osiguranje jedinstvene zastupljenosti u okviru međunarodnih financijskih institucija i konferencija. Cilj je te odredbe postići jedinstveno i snažnije zastupanje europodručja, uzimajući u obzir da se učinkovitost postojećih neformalnih aranžmana za zastupanje europodručja smatra nedostatnom. Kao prvi korak ta se odredba može upotrebljavati samo za zastupanje europodručja u okviru MMF-a. U prijedlog bi trebalo uključiti i odredbe kojima se europodručju omogućuje da bolje koordinira utvrđivanje svojih stajališta u okviru MMF-a jer su potrebne i podređene cilju jedinstvenog zastupanja. Upućuje se i na članak 138. prvi stavak UFEU-a, kojim se Vijeću omogućuje da utvrdi zajednička stajališta o pitanjima od osobitog interesa za ekonomsku i monetarnu uniju u okviru međunarodnih financijskih institucija i konferencija.

               Člankom 138. stavkom 3. UFEU-a predviđa se da prilikom donošenja ovog prijedloga u glasovanju sudjeluju samo članovi Vijeća koji predstavljaju države članice čija je valuta euro. Vijeće odlučuje nakon savjetovanja s ESB-om.

               Istovremeno je Komisija odlučila povući svoj Prijedlog odluke Vijeća o zastupanju Zajednice i određivanju njezina stajališta na međunarodnoj razini u kontekstu ekonomske i monetarne unije COM(1998) 637 final, koji nije donesen i zastario je nakon uvođenja eura i stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona
                  7
               .

               2015/0250 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju mjera u cilju postupne uspostave jedinstvenog zastupanja europodručja u Međunarodnom monetarnom fondu

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 138.,

               uzimajući u obzir prijedlog Komisije
                  8
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke
                  9
               ,

               budući da:

               (1)Moguće je donijeti primjerene mjere za osiguravanje jedinstvenog zastupanja i zajedničkih stajališta Unije prilikom primjene njezinih nadležnosti specifičnih za države članice europodručja („europodručje”) u okviru međunarodnih financijskih institucija.

               (2)Europodručje je veliko otvoreno gospodarstvo s međunarodnim odgovornostima u pogledu politika.

               (3)Unija ima isključivu nadležnost u pogledu monetarne politike za države članice europodručja. Nadalje, pojačani mehanizmi Unije za koordinaciju i nadzor primjenjuju se u pogledu gospodarskih, fiskalnih i financijskih politika država članica europodručja.

               (4)Kako je navedeno u izvješću „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije” objavljenom 22. lipnja 2015. („Izvješće petorice predsjednika”), s obzirom na Unijinu znatnu gospodarsku i financijsku veličinu te jedinstvenu monetarnu politiku i politiku deviznog tečaja za većinu država članica, Unijine odluke o politikama i gospodarska kretanja sve su važniji za svjetsko gospodarstvo. U izvješću se također pozvalo na usklađivanje vanjskog zastupanja europodručja.

               (5)Stoga je neophodno da europodručje preuzme svoju cjelovitu ulogu u međunarodnoj koordinaciji monetarnih, gospodarskih i financijskih politika, osobito u okviru Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koji je ključna organizacija u međunarodnom monetarnom i financijskom sustavu.

               (6)Međutim članice MMF-a pojedinačne su zemlje. Iz toga slijedi da europodručje u MMF-u i njegovim organima nije zastupano kao jedan član. Trenutačno dvije države članice europodručja mogu imenovati svaka po jednog izvršnog direktora, dok su ostale države članice europodručja raspoređene u šest višedržavnih konstitutivnih skupina. Europodručju se tako otežava učinkovito i jedinstveno izražavanje njegova stajališta u okviru MMF-a. Time se također potkopava učinkovitost suradnje između MMF-a i europodručja.

               (7)Nedavno pojačani okvir europodručja za koordinaciju ekonomskih politika i snažnu konvergenciju regulacije i nadzora financijskog sektora u kontekstu bankarske unije znači da će MMF u budućnosti morati nadići nacionalnu perspektivu u svojoj ocjeni nadzora i upravljanja krizom u europodručju. Učinkovito zastupanje europodručja omogućit će i izražavanje jedinstvenog stajališta europodručja u MMF-u o pitanjima kao što su programi i revizije financijske pomoći, gospodarska i fiskalna politika, makroekonomski nadzor, politike deviznog tečaja i politika financijske stabilnosti.

               (8)Ne dovodeći u pitanje mogućnost potpunog članstva europodručja u kasnijoj fazi, trebalo bi donijeti mjere kako bi se europodručju omogućilo jedinstveno izražavanje stajališta u okviru MMF-a, uzimajući u obzir postojeću strukturu članstva u MMF-u.

               (9)Cilj koji se želi postići trebao bi biti jedinstveno zastupanje s jednim zastupnikom europodručja u okviru svih organa MMF-a uz omogućavanje državama članicama europodručja da zadrže svoj postojeći status dionika u MMF-u. Komisija bi trebala poduzeti mjere za postizanje tog cilja.

               (10)Rok za postizanje takvog jedinstvenog zastupanja u MMF-u trebao bi odgovarati roku završne faze procesa utvrđenom u „Izvješću petorice predsjednika” za dovršetak ekonomske i monetarne unije.

               (11)To bi jedinstveno zastupanje trebalo popratiti snažnijom koordinacijom stajališta koja će se zauzeti u okviru MMF-a uz istovremeno usmjeravanje na veću suradnju europodručja s državama članicama izvan europodručja u MMF-u.

               (12)Dok god se u potpunosti ne postigne jedinstveno zastupanje europodručja u svim organima MMF-a, trebalo bi utvrditi prijelazne aranžmane kako bi europodručje izražavalo usklađenije stajalište u okviru MMF-a, osobito u Izvršnom odboru MMF-a i u Međunarodnom monetarnom i financijskom odboru (IMFC).

               (13)U pogledu Izvršnog odbora, trebalo bi formalizirati postojeću praksu prema kojoj jedan od trenutačnih izvršnih direktora iz država članica europodručja zastupa i interese europodručja. Nadalje, s obzirom na to da Europska središnja banka (ESB),u skladu s Odlukom br. 12925-(03/1) MMF-a na temelju članka X. njegova Statuta, već šalje zastupnika kao promatrača na određene sastanke Izvršnog odbora u okviru svojih zadataka u Europskom sustavu središnjih banaka (ESSB), a taj status promatrača ESB-a trebao bi koristiti cijelom europodručju. Takvim jedinstvenim statusom promatrača u Izvršnom odboru za cijelo europodručje omogućilo bi se obuhvaćanje cijelog raspona tema europodručja. Time bi se europodručju omogućilo i da bolje organizira svoje zastupanje u statusu promatrača.

               (14)Predsjednik Euroskupine, Komisija i ESB trebali bi pregovarati o tome da europodručje dobije status promatrača u MMF-u.

               (15)Komisija i ESB već su promatrači u IMFC-u. Postojeće izjave iznesene na njegovu proljetnom i godišnjem sastanku trebale bi biti zamijenjene izjavom za europodručje predsjednika Euroskupine.

               (16)Trebalo bi napraviti sve što je potrebno za postupnu reorganizaciju država članica europodručja u MMF-u kako bi se postigla veća dosljednost. Vijeće bi trebalo dogovoriti načela za regrupiranje država članica europodručja u MMF-u.

               (17)Trenutačno se koordinacija stajališta država članica u odnosu na sastanke MMF-a događa u Gospodarskom i financijskom odboru (EFC) i njegovu pododboru za pitanja povezana s MMF-om (SCIMF) u Bruxellesu te na neformalnim sastancima zastupnika država članica u MMF-u u Washingtonu (EURIMF). Trebalo bi ustanoviti specijalizirane pododbore europodručja u EFC-u kako bi se bolje koordiniralo stajalište europodručja u pogledu pitanja povezanih s MMF-om.

               (18)Države članice europodručja dogovorile su 2007. da će pripremiti zajedničke izjave europodručja o pitanjima koja su izravno i isključivo povezana sa zajedničkom politikom europodručja. Taj bi dogovor trebalo ojačati i proširiti kako bi se utvrdio zahtjev za zajedničke izjave o svim pitanjima koja se odnose na politike, zemlje i nadzor u okviru MMF-a, a koja su važna za europodručje.

               (19)Kada država članica uvede euro, trebalo bi napraviti sve što je potrebno kako bi se u okviru MMF-a učinile potrebne prilagodbe.

               (20)Sva pitanja koja nisu bitna samo za europodručje nego za cijelu Uniju trebalo bi koordinirati u bliskoj suradnji s državama članicama izvan europodručja u okviru EFC-a ili Vijeća.

               (21)Kako bi se povećale transparentnost i odgovornost prema Europskom parlamentu i Vijeću, Komisija bi, uz savjetovanje s Euroskupinom i Europskom središnjom bankom, Europskom parlamentu i Vijeću trebala podnositi redovita izvješća o koordinaciji u pogledu pitanja povezanih s europodručjem u MMF-u i drugim međunarodnim financijskim institucijama,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               ODJELJAK 1.
                  DEFINICIJE I SVRHA

               Članak 1.
               Definicije

               Za potrebe ove Odluke primjenjuju se sljedeće definicije:

               (1)„države članice europodručja” znači države članice čija je valuta euro;

               (2)„europodručje” znači Unija kada izvršava svoje nadležnosti specifične za države članice europodručja.

               Članak 2.
               Svrha

               Ovom se Odlukom utvrđuju odredbe za progresivno uspostavljanje jedinstvenog zastupanja i zajedničkih stajališta europodručja u okviru Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) dok europodručje ne dobije puno članstvo u MMF-u.

               ODJELJAK 2.
                  JEDINSTVENO ZASTUPANJE EUROPODRUČJA U MMF-U I KOORDINIRANO UTVRĐIVANJE NJEGOVIH STAJALIŠTA

               Članak 3.
               Jedinstveno zastupanje europodručja u MMF-u

               Uz podršku Komisije i Europske središnje banke (ESB) države članice europodručja poduzimaju sve potrebne mjere kako bi se najkasnije do 2025. uspostavilo jedinstveno zastupanje europodručja u okviru MMF-a, koje se temelji na sljedećim načelima:

               –predsjednik Euroskupine predstavlja stajališta europodručja u Vijeću guvernera,

               –predsjednik Euroskupine zastupa europodručje u Međunarodnom monetarnom i financijskom odboru (IMFC),

               –nakon uspostave jedne ili više konstitutivnih skupina koje se sastoje samo od država članica europodručja, izvršni direktor konstitutivne skupine europodručja izravno zastupa europodručje u Izvršnom odboru MMF-a,

               –izbor izvršnog direktora, kako se prethodno navodi, odvija se na prijedlog predsjednika Euroskupine i u skladu s postupkom predviđenim u članku 2. Protokola br. 14 o Euroskupini, koji je priložen Ugovorima,

               Članak 4.
               Koordinirano utvrđivanje stajališta europodručja

               Nakon ostvarivanja jedinstvenog zastupanja predviđenog u članku 3. primjenjuju se sljedeće odredbe:

               (a)Ne dovodeći u pitanje bilo koje zajedničko stajalište koje je Vijeće utvrdilo u skladu s člankom 138. stavkom 1. UFEU-a, sva stajališta koja će se u okviru organa MMF-a zauzeti u usmenom obliku ili kao pisane izjave potpuno se unaprijed koordiniraju u Vijeću, Euroskupini, EFC-u i/ili radnoj skupini Euroskupine (EWG), kako je primjereno.

               (b)U okviru MMF-a ustanovljuje se namjenska struktura za podršku kako bi se svim dionicima uključenima u jedinstveno zastupanje europodručja pružila podrška u skladu s člankom 3.

               ODJELJAK 3.
                  PRIJELAZNE MJERE

               Članak 5.
               Prijelazne mjere

               Dok se u potpunosti ne ostvari jedinstveno zastupanje utemeljeno na načelima navedenima u članku 3., primjenjuju se članci 6. do 9.

               Članak 6.
               Zastupanje europodručja u Izvršnom odboru MMF-a

               1.Države članice europodručja i Euroskupina, Komisija i ESB zajedno nastoje osigurati status promatrača za europodručje u okviru Izvršnog odbora MMF-a u skladu s načinima koji su utvrđeni u stavku 2.

               2.Zastupnik države članice europodručja koji je već član odbora zastupa europodručje u Izvršnom odboru. Imenuje se na dvije i pol godine u skladu s postupkom predviđenim u članku 2. Protokola br. 14 o Euroskupini, koji je priložen Ugovorima. Komisija i ESB također mogu prisustvovati sastancima i po potrebi intervenirati.

                3.U okviru MMF-a ustanovljuje se ured promatrača u cilju podrške ostvarivanju promatračkih prava europodručja.

               Članak 7.
               Zastupanje europodručja u IMFC-u

               1.Države članice europodručja i Euroskupina, Komisija i ESB zajedno nastoje osigurati u MMF-u pravo europodručja da se obraća IMFC-u. Tim pravom ne dovode se u pitanje aranžmani kojima se Unija u cjelini trenutačno koristi u MMF-u.

               2.Europodručje u IMFC-u zastupaju predsjednik Euroskupine, Komisija i ESB, koji po potrebi mogu intervenirati na sastancima IMFC-a.

               Članak 8.
               Unutarnja koordinacija europodručja u pogledu uređenja konstitutivne skupine MMF-a

               1.Sva pitanja povezana s uređenjem konstitutivne skupine MMF-a koja se odnose na države članice europodručja u potpunosti se koordiniraju i dogovaraju unaprijed u Vijeću, Euroskupini, EFC-u i/ili EWG-u, po potrebi.

               2.Stajališta zauzeta u vezi s uređenjem konstitutivne skupine iz stavka 1. ili njihove izmjene u skladu su s ciljevima povećane usklađenosti zastupanja europodručja i ostvarivanja njegova jedinstvenog zastupanja u okviru MMF-a.

               3.Države članice europodručja regrupiraju se u prijelaznoj fazi kako bi ustanovile jednu ili više konstitutivnih skupina koje se sastoje samo od država članica europodručja.

               Članak 9.
               Unutarnja koordinacija europodručja u pogledu pitanja bitnih za europodručje

               Ne dovodeći u pitanje bilo koje zajedničko stajalište koje je Vijeće utvrdilo u skladu s člankom 138. stavkom 1. UFEU-a, države članice europodručja u okviru Vijeća, Euroskupine, EFC-a i/ili EWG-a, po potrebi, u bliskoj suradnji koordiniraju i dogovaraju zajednička stajališta o svim pitanjima bitna za europodručje za sastanke Izvršnog odbora MMF-a i Vijeća guvernera te se koriste zajedničkim izjavama o tim pitanjima.

               ODJELJAK 4.
                  ZAJEDNIČKE ODREDBE

               Članak 10.
               Proširenje europodručja

               Ako Vijeće odluči da država članica ispunjava potrebne uvjete za uvođenje eura, države članice europodručja i Euroskupina, Komisija i ESB zajednički nastoje osigurati potrebne promjene u MMF-u.

               Članak 11.
               Koordinacija s državama članicama izvan europodručja

               Bliska suradnja s državama članicama izvan europodručja o pitanjima povezanim s MMF-om organizira se u okviru Vijeća i EFC-a. Zajednička stajališta koordiniraju se u pitanjima bitnim za Europsku uniju u cjelini.

               Članak 12.
               Izvješćivanje

               Komisija nakon savjetovanja s Euroskupinom i ESB-om redovito izvješćuje Europski parlament i Vijeće o koordinaciji u pogledu pitanja povezanih s europodručjem u MMF-u i drugim međunarodnim financijskim institucijama.

               Članak 13.
               Adresati

               Ova je Odluka upućena državama članicama europodručja.

               Članak 14.
               Stupanje na snagu

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                     http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-13-318_nl.htm

                  .

                     (2)
                  Ugovor o stabilnosti, koordinaciji i upravljanju u ekonomskoj i monetarnoj Uniji, 1. veljače 2012. http://www.consilium.europa.eu/european-council/pdf/Treaty-on-Stability-Coordination-and-Governance-TSCG/.

                     (3)
                  COM(2014) 910: Prilog 1. Programu rada Komisije za 2015., 16. prosinca 2014., http://ec.europa.eu/atwork/pdf/cwp_2015_new_initiatives_en.pdf

                     (4)
                  Izvješće petorice predsjednika „Dovršetak europske ekonomske i monetarne unije”, 22. lipnja 2015., h

                     ttp://ec.europa.eu/priorities/economic-monetary-union/docs/5-presidents-report_en.pdf

                  .

                     (5)
                  Nacrt za snažnu i istinsku ekonomsku i monetarnu uniju – COM(2012) 777, 30.11.2012.,

                      http://ec.europa.eu/archives/commission_2010-2014/president/news/archives/2012/11/pdf/blueprint_en.pdf

                  .

                     (6)
                  Rezolucija Europskog parlamenta od 25. listopada 2011. o globalnom ekonomskom upravljanju (2011/2011(INI),

                     http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//NONSGML+TA+P7-TA-2011-0457+0+DOC+PDF+V0//EN

                  .

                     (7)
                  Prijedlog odluke Vijeća o zastupanju Zajednice i određivanju njezina stajališta na međunarodnoj razini u kontekstu ekonomske i monetarne unije COM(1998) 637 final,

                     http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:51998PC0637&from=FR

                  .

                     (8)
                  …

                     (9)
                  …