               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 7.12.2018.
            COM(2018) 817 final
            2018/0414(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Cilj je ovog prijedloga osigurati sigurnost i kontinuitet dodjele potpore europskim poljoprivrednicima u 2019. i 2020. prilagodbom dvaju zakonodavnih akata zajedničke poljoprivredne politike (ZPP).

               Kad je riječ o ruralnom razvoju, potrebne su određene izmjene Uredbe (EU) br. 1305/2013 (Uredba o ruralnom razvoju) kako bi se osigurao kontinuitet politike u završnim godinama programskog razdoblja i neometan prijelaz u sljedeće programsko razdoblje. Te se izmjene odnose na novi raspored postupnog smanjivanja radi ukidanja plaćanja područjima s prirodnim ograničenjima osim planinskih područja i upotrebu tehničke pomoći u okviru EPFRR-a na inicijativu Komisije za mjere kojima se priprema provedba budućeg ZPP-a.

               Kad je riječ o izravnim plaćanjima, neke odredbe iz Uredbe (EU) br. 1307/2013 (Uredba o izravnim plaćanjima) ne obuhvaćaju kalendarsku godinu 2020. jer su rashodi za kalendarsku godinu 2020. izvršeni u financijskoj godini 2021., a to je prva godina novog višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027. Stoga u trenutku donošenja Uredbe nije bilo moguće preuzeti obveze koje se odnose na budući VFO. Bez izmjene Uredbe (EU) br. 1307/2013 neke bi se države članice suočile s negativnim financijskim posljedicama u odnosu na izravna plaćanja u kalendarskoj godini 2020. koje bi bile veće od onih povezanih s novim VFO-om (VFO za razdoblje 2021.–2027.). Te države članice suočile bi se sa znatnim promjenama u svojim omotnicama za izravna plaćanja i ruralni razvoj, što bi imalo velik utjecaj na plaćanja poljoprivrednicima u oba stupa. Nadalje, dodaju se i drugi tehnički elementi, kojima će se olakšati provedba postojećeg zakonodavnog okvira.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Predložene izmjene u skladu su s Uredbom o ruralnom razvoju i Uredbom o izravnim plaćanjima, stoga je prijedlog u skladu s postojećim odredbama ZPP-a.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Nije primjenjivo

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 42. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               UFEU-om predviđa se da je nadležnost za poljoprivredu podijeljena između Unije i država članica. Unija izvršava svoju nadležnost donošenjem raznih zakonodavnih akata, čime utvrđuje i provodi zajedničku poljoprivrednu politiku EU-a kako je predviđeno člancima od 38. do 44. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Uredbama (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 uspostavlja se sustav za potporu ruralnom razvoju i za izravna plaćanja poljoprivrednicima. U skladu s člankom 39. UFEU-a cilj je ZPP-a osigurati, među ostalim, primjeren životni standard poljoprivrednika te je predložena inicijativa sukladna s tim ciljem. U skladu s tim, ZPP-om se iz Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi (EFJP) financiraju izravna plaćanja, koja se na razini Unije uređuju Uredbom (EU) br. 1307/2013. Potpora ruralnom razvoju sastavni je dio ZPP-a i doprinosi ciljevima ZPP-a kako su utvrđeni Ugovorom o funkcioniranju Europske unije. Dodana vrijednost prijedloga jest osiguravanje sigurnosti i stabilnosti izravne potpore dohotku za europske poljoprivrednike u 2020. i potpore ruralnom razvoju u završnim godinama tekućeg programskog razdoblja. Ti se ciljevi mogu postići samo ako suzakonodavci EU-a izmijene uredbe (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlog ne obuhvaća razvoj novih politika u usporedbi sa zakonodavnim aktima koji se njime mijenjaju. Prijedlogom se postojeće uredbe izmjenjuju samo u onoj mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje prethodno navedenih ciljeva.

               •Odabir instrumenta

                  S obzirom na to da su izvorni zakonodavni akti uredbe Europskog parlamenta i Vijeća, izmjene se također moraju uvesti kao uredba Europskog parlamenta i Vijeća u okviru redovnog zakonodavnog postupka.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               Prijedlogom se odstupa od standardne prakse kako je utvrđena u smjernicama za bolju regulativu i pratećem paketu instrumenata. Odstupanje od standardne prakse nužno je iz sljedećih razloga:

               – područje primjene prijedloga izrazito je tehničke prirode;

               – inicijativa je ograničena na završne godine tekućeg programskog razdoblja;

               – njome se ne uvode nove političke obveze.

               Stoga procjena učinka, javno savjetovanje i plan nisu primjereni za ovaj prijedlog. S obzirom na to da predmetno zakonodavstvo treba biti na snazi u 2019., njegovo je donošenje od strane suzakonodavaca hitno.

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo

               •Savjetovanja s dionicima

                  Nije primjenjivo

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo

               •Temeljna prava

                  U ovom Prijedlogu poštuju se temeljna prava i načela, posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Predložena mogućnost da države članice nastave sa sadašnjom fleksibilnošću između izravnih plaćanja i ruralnog razvoja u kalendarskoj godini 2020. (financijska godina 2021.) i prijenosom predviđenog rezultata smanjenja izravnih plaćanja na ruralni razvoj u toj godini može, ovisno o odlukama država članica, utjecati na raspodjelu sredstava između izravnih plaćanja i ruralnog razvoja. Međutim, svaki će takav prijenos biti neutralan u smislu ukupnih proračunskih obveza.

                  Dodatne pojedinosti o financijskom utjecaju ovog Prijedloga navedene su u financijskom izvještaju koji je priložen prijedlogu.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Nije primjenjivo

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               ·Ruralni razvoj

               Prijedlogom se državama članicama omogućuje da izmijene raspored postupnog smanjivanja plaćanja za područja koja su primila takva plaćanja u prethodnom programskom razdoblju, dok u tekućem razdoblju više nisu klasificirana kao područja s prirodnim ograničenjima osim planinskih područja u skladu s člankom 31. stavkom 5. Uredbe o ruralnom razvoju. Ta se izmjena temelji na činjenici da je Uredbom (EU) 2017/2393 rok za novo razgraničenje tih područja produljen do 2019., čime se podrazumijeva kraće razdoblje prilagodbe krajem tekućeg programskog razdoblja za poljoprivrednike koji više nemaju pravo na ta plaćanja. Tom bi se izmjenom omogućio izračun prijelaznih plaćanja za 2019. i 2020. na temelju razina plaćanja u razdoblju 2014.–2020. Nadalje, postupno smanjivanje prijelaznih plaćanja manje je izraženo jer ga utvrđuju države članice na način da konačna razina iznosi polovinu početne razine.

               Prijedlogom se proširuje upotreba tehničke pomoći na inicijativu Komisije koju financira Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) na mjere povezane s pripremom budućeg ZPP-a. Prijedlog se odnosi samo na područje primjene tehničke pomoći, dok se financijska potpora ne mijenja.

               ·Fleksibilnost između stupova u 2020. i prijenos rezultata smanjenja izravnih plaćanja u ruralni razvoj

               Prijedlog uključuje odredbe o mogućnosti da države članice prenose sredstva između stupova u kalendarskoj godini 2020. (koja odgovara financijskoj godini 2021.). Za razdoblje 2015.–2019. države članice imale su mogućnost prijenosa sredstava iz izravnih plaćanja u ruralni razvoj i obrnuto. Kad je riječ o kalendarskoj godini 2020./financijskoj godini 2021, takva fleksibilnost nije predviđena u važećim pravilima. Taj je financijski mehanizam važan kako bi se državama članicama osigurala fleksibilnost u upravljanju financijskim omotnicama i kako bi se optimizirala upotreba raspoloživih sredstava. Taj se mehanizam kroz iskustvo pokazao kao učinkovit alat za države članice, stoga neke države članice prenose znatan iznos sredstava između dva stupa. Nepostojanje fleksibilnosti između stupova u kalendarskoj godini 2020./financijskoj godini 2021. vjerojatno bi uzrokovalo velike financijske poremećaje za poljoprivrednike u nekim državama članicama jer bi učinak na njihove omotnice mogao biti značajan. U skladu s tim, u prijedlogu se poziva na to da prijenos između stupova i dalje bude moguć u kalendarskoj godini 2020. pod uvjetima koji su trenutačno na snazi te da se predviđeni rezultat smanjenja i dalje prenosi s izravnih plaćanja na ruralni razvoj.

               2018/0414 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu određenih pravila o izravnim plaćanjima i potpori ruralnom razvoju za 2019. i 2020.

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  1
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
                postojeći je pravni okvir za potporu ruralnom razvoju. Njome se predviđa potpora područjima s prirodnim ograničenjima osim planinskih područja. Uzimajući u obzir produljenje do 2019. roka za novo razgraničenje područja s prirodnim ograničenjima osim planinskih područja putem Uredbe (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
                i kraćeg razdoblja prilagodbe za poljoprivrednike koji više neće imati pravo na plaćanja, postupno smanjena prijelazna plaćanja koja se počinju isplaćivati tek 2019. trebala bi započeti na razini od najviše 80 % prosječnih plaćanja određenih u programskom razdoblju 2014.–2020. Razinu plaćanja trebalo bi utvrditi na način da konačna razina u 2020. iznosi polovinu početne razine.

               (2)Kako bi se državama članicama i dionicima pružila pomoć za pravovremenu pripremu buduće zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i kako bi se osigurao neometan prijelaz u sljedeće programsko razdoblje, trebalo bi pojasniti da je moguće financirati aktivnosti povezane s pripremom budućeg ZPP-a u okviru tehničke pomoći na inicijativu Komisije.

               (3)Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
                postojeći je pravni okvir za izravna plaćanja. Iako se većina njezinih odredaba može primjenjivati sve dok je ta Uredba na snazi, u drugim se odredbama izričito upućuje na kalendarske godine od 2015. do 2019., koje su obuhvaćene višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014.–2020. Kad je riječ o nekim drugim odredbama, njihova primjenjivost nakon kalendarske godine 2019. nije izričito predviđena. Komisija je u lipnju 2018. podnijela prijedlog nove Uredbe kojom se želi zamijeniti Uredba (EU) br. 1307/2013, ali tek od 1. siječnja 2021. Stoga je primjereno nastaviti s određenim tehničkim prilagodbama Uredbe (EU) br. 1307/2013 kako bi se omogućila njezina nesmetana primjena u kalendarskoj godini 2020.

               (4)Obveza smanjenja iznosa izravnih plaćanja koja se trebaju dodijeliti poljoprivredniku za određenu kalendarsku godinu za dio iznosa koji premašuje 150 000 EUR iz članka 11. Uredbe (EU) br. 1307/2013 i dalje se primjenjuje sve dok je ta Uredba na snazi. Međutim, trenutačno se tim člankom propisuje samo obveza obavješćivanja za države članice o njihovim odlukama i predviđenom rezultatu tog smanjenja za godine od 2015. do 2019. Kako bi se osiguralo da se postojeći sustav nastavi, trebalo bi utvrditi da države članice moraju priopćiti i odluke koje se odnose na 2020. te predviđeni rezultat smanjenja za tu godinu.

               (5)Fleksibilnost između stupova mogućnost je prijenosa sredstava između izravnih plaćanja i ruralnog razvoja. Na temelju važećeg članka 14. Uredbe (EU) br. 1307/2013 države članice mogu iskoristiti tu fleksibilnost za kalendarske godine od 2014. do 2019. Kako bi se osiguralo da države članice mogu zadržati vlastitu strategiju, fleksibilnost između stupova trebala bi biti dostupna i za kalendarsku godinu 2020., koja odgovara financijskoj godini 2021.

               (6)Zbog izmjene članka 14. Uredbe (EU) br. 1307/2013 u odnosu na kalendarsku godinu 2020. primjereno je prilagoditi upućivanja na taj članak u okviru obveze država članica da linearno smanjuju ili povećavaju vrijednost prava na plaćanje zbog fluktuacija godišnje nacionalne gornje granice koje proizlaze iz obavijesti država članica o primjeni fleksibilnosti između stupova.

               (7)Stoga bi uredbe (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

               (8)Kako bi se bez odlaganja osigurala potrebna fleksibilnost državama članicama i kako bi se osigurao kontinuitet politike ruralnog razvoja u završnim godinama programskog razdoblja 2014.–2020., ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. ožujka 2019.,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Izmjene Uredbe (EU) br. 1305/2013

               Uredba (EU) br. 1305/2013 mijenja se kako slijedi:

               (1)U članku 31. stavku 5. dodaje se sljedeći drugi podstavak:

               „Odstupajući od prvog podstavka, ako se postupno smanjena plaćanja počnu isplaćivati tek u 2019., ta plaćanja započinju na razini od najviše 80 % prosječnog plaćanja određenog u programskom razdoblju 2014.–2020. Razina plaćanja utvrđuje se na način da konačna razina u 2020. iznosi polovinu početne razine.”;

               (2)U članku 51. stavku 1. dodaje se sljedeći drugi podstavak:

               „Iz EPFRR-a se mogu financirati aktivnosti kojima se priprema provedba ZPP-a u sljedećem programskom razdoblju.”.

               Članak 2.

               Izmjene Uredbe (EU) br. 1307/2013

               Uredba (EU) br. 1307/2013 mijenja se kako slijedi:

               (1) U članku 7. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2. Za svaku državu članicu i za svaku kalendarsku godinu predviđeni rezultat smanjenja plaćanja iz članka 11. (koji se očituje u razlici između nacionalne gornje granice navedene u Prilogu II. kojoj se dodaje raspoloživi iznos sukladno članku 58. i neto gornje granice iz Priloga III.) postaje raspoloživ kao potpora Unije koja se financira u okviru Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR).”;

               (2)U članku 11. stavku 6. dodaje se sljedeći treći podstavak:

               „Za 2020. države članice obavješćuju Komisiju o odlukama donesenima u skladu s ovim člankom i o svim predviđenim rezultatima smanjenja do 31. prosinca 2019.”;

               (3)Članak 14. mijenja se kako slijedi:

               (a)u stavku 1. dodaje se sljedeći šesti podstavak:

               „Države članice do 31. prosinca 2019. mogu odlučiti staviti na raspolaganje, kao dodatnu potporu koja se financira u okviru EPFRR-a u financijskoj godini 2021., do 15 % svojih godišnjih nacionalnih gornjih granica za kalendarsku godinu 2020. navedenih u Prilogu II. ovoj Uredbi. Posljedično, odgovarajući iznos više nije dostupan za dodjelu izravnih plaćanja. O toj se odluci obavješćuje Komisija do 31. prosinca 2019. i u njoj se navodi odabrani postotak.”;

               (b)u stavku 2. dodaje se sljedeći šesti podstavak:

               „Države članice do 31. prosinca 2019. mogu odlučiti staviti na raspolaganje za izravna plaćanja do 15 % ili u slučaju Bugarske, Estonije, Španjolske, Latvije, Litve, Poljske, Portugala, Rumunjske, Slovačke, Finske i Švedske do 25 % iznosa namijenjenog za potporu koja se financira iz EPFRR-a u financijskoj godini 2021. u okviru zakonodavstva Unije donesenog na temelju uredbe koju je donijelo Vijeće u skladu s člankom 312. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posljedično, odgovarajući iznos više nije dostupan za potporu koja se financira u okviru EPFRR-a. O toj se odluci obavješćuje Komisija do 31. prosinca 2019. i u njoj se navodi odabrani postotak.”;

               (4)U članku 22. stavak 5. zamjenjuje se sljedećim:

               „5. Ako se gornja granica za državu članicu koju je postavila Komisija u skladu sa stavkom 1. razlikuje od gornje granice za prethodnu godinu zbog bilo koje odluke koju je ta država članica donijela u skladu sa stavkom 3. ovog članka, člankom 14. stavkom 1. ili 2., člankom 42. stavkom 1., člankom 49. stavkom 1. drugim podstavkom, člankom 51. stavkom 1. drugim podstavkom ili člankom 53. ta država članica linearno smanjuje ili povećava vrijednost svih prava na plaćanje kako bi se osigurala sukladnost sa stavkom 4. ovog članka.”.

               Članak 3.

               Stupanje na snagu i primjena

               Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. ožujka 2019.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

                        FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

                        FS/18/CS/pl 5249450

                        6.15.2018.1

                        DATUM: 13.9.2018.

                        1.

                        NASLOV PRORAČUNA: aktualni VFO: Naslov 2, prijedlog VFO-a za razdoblje 2021.–2027.: naslov 3

                        Nacrt proračuna za 2019.:

                        05 03 Izravna plaćanja nakon primjene financijske discipline:

                        05 04 60 Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) (2014.–2020.)

                        ODOBRENA SREDSTVA:

                        u milijunima EUR

                        40 981,6

                        14 673,6

                        2.

                        NASLOV:

                        Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 i (EU) br. 1307/2013 u pogledu primjene izravnih plaćanja i potpore ruralnom razvoju za 2019. i 2020.

                        3.

                        PRAVNA OSNOVA:

                        Članak 42. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

                        4.

                        CILJEVI:

                        Cilj je ovog prijedloga osigurati kontinuitet dodjele potpore europskim poljoprivrednicima u 2019. i 2020. prilagodbom dvaju zakonodavnih akata zajedničke poljoprivredne politike (ZPP): Uredbe (EU) br. 1305/2013 o ruralnom razvoju i Uredbe (EU) br. 1307/2013 o izravnim plaćanjima.

                        5.

                        FINANCIJSKI UTJECAJ

                        RAZDOBLJE OD 12 MJESECI
                        (u milijunima EUR)

                        TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA

                        2018.

                        (u milijunima EUR)

                        SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA

                        2019.

                        (u milijunima EUR)

                        5.0.

                        RASHODI

                        –
                              NA TERET PRORAČUNA EU-a
                        (POVRATI/INTERVENCIJE)

                        –
                              NACIONALNA TIJELA

                        –
                              OSTALO

                        nije primjenjivo

                        nije primjenjivo

                        5.1.

                        PRIHODI

                        –
                              VLASTITA SREDSTVA EU-a
                        (PRISTOJBE/CARINE)

                        –
                              NACIONALNI

                        2017.

                        2018.

                        2019.

                        2020.

                        5.0.1.

                        PREDVIĐENI RASHODI

                        5.1.1.

                        PREDVIĐENI PRIHODI

                        5.2.

                        NAČIN IZRAČUNAVANJA:

                        Vidi napomene

                        6.0.

                        MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA?

                        nije primjenjivo

                        6.1.

                        MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO?

                        nije primjenjivo

                        6.2.

                        HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN?

                        NE

                        6.3.

                        HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE?

                        DA (vidi napomene)

                        NAPOMENE:

                        Kad je riječ o potpori ruralnom razvoju u skladu s Uredbom (EU) br. 1305/2013 (EPFRR), prijedlog se odnosi na financijske godine 2019.–2021., dok se predložene izmjene za izravna plaćanja u skladu s Uredbom (EU) br. 1307/2013 odnose na kalendarsku godinu 2020./financijsku godinu 2021.

                        Prijedlog nema financijski utjecaj u smislu povećanja rashoda.

                        Učinak predloženih odredbi kojima se državama članicama pruža mogućnost prijenosa iznosa između dodijeljenih sredstava za izravna plaćanja u kalendarskoj godini 2020./financijskoj godini 2021. i EPFRR-a u financijskoj godini 2021. te prijenos predviđenog rezultata smanjenja izravnih plaćanja u kalendarskoj godini 2020. EPFRR-u u financijskoj godini 2021. ovisit će o provedbi u pojedinim državama članicama i stoga se trenutačno ne može kvantificirati.

                        Takvi će prijenosi u svakom slučaju ostati neutralni u odnosu na ukupna odobrena sredstva za preuzimanje obveza jer će se svi odbici od dodijeljenih sredstava za izravna plaćanja poravnati odgovarajućim povećanjem dodijeljenih sredstava za EPFRR i obrnuto.

                        Kad je riječ o odobrenim sredstvima za plaćanje, ako bi provedba tih odredbi od strane država članica dovela do neto prijenosa EPFRR-u, moglo bi doći do blagog odgađanja plaćanja s financijske godine 2021. na sljedeće godine u usporedbi sa situacijom u kojoj provedba od strane država članica podrazumijeva neto prijenos u dodijeljena sredstva za izravna plaćanja ili u kojoj preraspodjele sredstava nema.

                        Međutim, taj se učinak u ovoj fazi ne može kvantificirati te se u svakom slučaju očekuje da će ostati minimalan.

                        Primjerice, ne dovodeći u pitanje odluke država članica za kalendarsku godinu 2020./financijsku godinu 2021., fleksibilnost u financijskim godinama 2018. i 2019. podrazumijeva neto prijenose EPFRR-u u iznosu od 612 milijuna EUR odnosno 920 milijuna EUR. Prijenos predviđenog rezultata smanjenja EPFRR-u u tim istim financijskim godinama iznosi 110 milijuna EUR odnosno 111 milijuna EUR.

                        S obzirom na dosadašnje iskustvo i proračunske omotnice za razdoblje 2021.–2027. neto prijenos EFJP-u ne čini se vjerojatnim, ali se u ovoj fazi ne može u potpunosti isključiti. U tom slučaju, radi usklađivanja s primjenjivim gornjim granicama, diferencirani rashodi kao što su plaćanja u okviru EPFRR-a možda će imati manji prioritet.

                     (1)

                        SL C , , str. .

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.).

                     (3)

                        Uredba (EU) 2017/2393 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1305/2013 o potpori ruralnom razvoju iz Europskoga poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR), (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1307/2013 o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike, (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i (EU) br. 652/2014 o utvrđivanju odredaba za upravljanje rashodima koji se odnose na prehrambeni lanac, zdravlje i dobrobit životinja te na biljno zdravstvo i biljni reprodukcijski materijal (SL L 350, 29.12.2017., str. 15.).

                     (4)

                        Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.2.2019.
            COM(2019) 38 final
            2019/0017(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 kako bi se na odgovarajući način uzeo u obzir globalni sustav prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima
            (Tekst značajan za EGP)
            {SEC(2019) 20 final} - {SWD(2019) 10 final} - {SWD(2019) 11 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               ·Razlozi i ciljevi prijedloga

               Klimatske promjene velik su problem te je potrebno hitno pristupiti njegovu rješavanju. Stoga je i cilj Pariškog sporazuma da se povećanje globalne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C u odnosu na razine iz predindustrijskog razdoblja te da se nastoji ograničiti povećanje temperature na 1,5 °C tako što će se u svim zemljama znatno smanjiti emisije stakleničkih plinova.

               Klimatskim promjenama pridonosi i svjetski pomorski promet u kojem se, zbog velike potrošnje fosilnih goriva, stvaraju znatne emisije stakleničkih plinova. Procjenjuje se da emisije stakleničkih plinova iz međunarodnog pomorskog prometa čine oko 2–3 posto ukupnih globalnih emisija stakleničkih plinova. To je više od emisija bilo koje države EU-a. Da je sektor pomorskog prometa država, bio bi šesta država u svijetu po emisijama. Taj sektor ima isto tako znatan utjecaj i na razini EU-a:  od ukupnih emisija stakleničkih plinova EU-a 2015. 13 % bilo je iz prometnog sektora
                  1
               . Međutim, pomorski promet jedini je sektor koji nije izričito obuhvaćen ciljem smanjenja emisija EU-a ili posebnim mjerama za njihovo ublažavanje.

               U budućnosti će se obujam pomorske trgovine vjerojatno sve više povećavati, što će dovesti do znatnog povećanja povezanih emisija stakleničkih plinova ako se brzo ne uspostave mjere za njihovo ublažavanje. Prema studiji
                  2
                Međunarodne pomorske organizacije (IMO), do 2050. globalne emisije iz pomorskog prometa mogle bi se, ovisno o budućem razvoju događaja u području gospodarstva i energetike, povećati za od 50 % do 250 %. Na razini EU-a emisije CO2 iz pomorskog prometa povećale su se za 48 % od 1990. do 2008. te se očekuje da će se do 2050. povećati za 86 % iznad razina iz 1990. usprkos činjenici da je IMO 2011. donio minimalne standarde energetske učinkovitosti za nove brodove
                  3
               . Ako se ništa ne učini kako bi se pokušao riješiti problem tih emisija, ugrozit će se ostvarivanje ciljeva Pariškog sporazuma i poništiti nastojanja drugih sektora.

               Na temelju Bijele knjige EU-a o prometu iz 2011. EU je 2013. donio strategiju postupnog uključivanja emisija iz pomorskog prometa u politiku EU-a za smanjenje emisija stakleničkih plinova
                  4
               . Prvi je korak bio taj da su u travnju 2015. Europski parlament i Vijeće donijeli Uredbu (EU) 2015/757
                  5
                o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji („Uredba EU-a o MRV-u”), koja je dopunjena 2016. dvjema delegiranim
                  6
                i dvjema provedbenim uredbama
                  7
               . Uredba EU-a o MRV-u izrađena je u svrhu:

               –prikupljanja pouzdanih i provjerenih podataka o emisijama CO2 za sve brodove (bruto tonaže veće od 5 000) koji pristaju u lukama u Europskom gospodarskom prostoru (EGP), uključujući emisije CO2 iz tih brodova dok se nalaze u lukama,

               –pružanja pouzdanih informacija potrebnih za buduće odlučivanje pri oblikovanju politika i provedbu alata politike, kao i za provedbu međunarodnih ciljeva ili mjera (npr. o energetskoj učinkovitosti),

               –osiguravanja potrebne transparentnosti podataka radi poticanja primjene novih tehnologija i operativnih mjera kako bi brodovi bili „zeleniji”.

               U skladu s Uredbom EU-a o MRV-u, brodarska društva moraju izvješćivati o svojim godišnjim emisijama CO2 i drugim relevantnim informacijama koje proizlaze iz djelovanja njihovih brodova koji putuju do luka u EGP-u, polaze iz tih luka ili se nalaze u njima. Obveze za brodarska društva počele su se primjenjivati 2017., kada su društva morala sastaviti planove praćenja i dostaviti ih akreditiranim verifikatorima. Praćenje potrošnje goriva, emisija CO2 i energetske učinkovitosti započelo je 2018., a prva izvješća o emisijama trebaju biti dostavljena u travnju 2019.

               Nakon stupanja na snagu Pariškog sporazuma i donošenja Uredbe EU-a o MRV-u Odbor za zaštitu morskog okoliša (MEPC) IMO-a donio je 2016. izmjene Konvencije MARPOL o uspostavi pravnog okvira za globalni sustav prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima („globalni sustav IMO DCS”). Detalji i načini provedbe globalnog sustava IMO DCS naknadno su dogovoreni u obliku „smjernica” koje su donijeli MEPC 70 u listopadu 2016. i MEPC 71 u srpnju 2017. U okviru globalnog sustava IMO DCS, obveze praćenja počinju se primjenjivati 2019., a izvješćivanje započinje 2020.

               Stoga će od siječnja 2019. brodovi koji obavljaju pomorski prijevoz povezan s EGP-om morati ispunjavati zahtjeve u pogledu praćenja i izvješćivanja u skladu s Uredbom EU-a o MRV-u i globalnim sustavom IMO DCS.

               Supostojanje tih dvaju sustava praćenja, izvješćivanja i verifikacije na razini EU-a i na globalnoj razini predviđeno je Uredbom EU-a o MRV-u. U članku 22. te uredbe navodi se sljedeće: „U slučaju da se postigne međunarodni sporazum o globalnom sustavu za praćenje emisija stakleničkih plinova, izvješćivanje o njima i njihovu verifikaciju (...), Komisija je dužna preispitati ovu Uredbu i, ako je to potrebno, predložiti izmjene ove Uredbe kako bi se osigurala usklađenost s tim međunarodnim sporazumom.”

               Stoga je glavni cilj ovog prijedloga izmijeniti Uredbu EU-a o MRV-u kako bi se na odgovarajući način uzeo u obzir novi globalni sustav IMO DCS i kako bi se, koliko je to moguće, pojednostavnilo i smanjilo administrativno opterećenje za poduzeća i uprave, dok ciljevi Uredbe EU-a o MRV-u ostaju isti.

               ·Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Predložene izmjene Uredbe EU-a o MRV-u u skladu su s postojećim odredbama politike u predmetnom području jer ne bi trebale dovesti u pitanje ključne ciljeve EU-ova sustava MRV te su, općenitije, u skladu s klimatskom politikom EU-a. Konkretno, cilj je prijedloga očuvati predviđeni pozitivan učinak Uredbe EU-a o MRV-u u smislu prikupljanja pouzdanih i verificiranih podataka, pružanja podloge za buduće odlučivanje pri oblikovanju politike te poticanja primjene mjera energetske učinkovitosti i prihvaćanja energetski učinkovitih oblika ponašanja u pomorskom prometu.

               Osim toga, u ovom se Prijedlogu primjenjuje pristup utvrđen u drugim politikama EU-a o smanjenju emisija u kojima praćenje emisija stakleničkih plinova, izvješćivanje o njima i njihova verifikacija imaju temeljnu ulogu u osiguravanju učinkovite provedbe klimatskih politika EU-a, kao primjerice u okviru sustava trgovanja emisijskim jedinicama stakleničkih plinova. Prijedlog je u skladu s odredbama o transparentnosti utvrđenima u okviru sustava EU-a za trgovanje emisijama (ETS EU-a), uključujući verifikaciju koju provode treće strane.

               ·Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               EU je u ožujku 2015. podnio UNFCCC-u nacionalno utvrđene doprinose (NDC) EU-a i njegovih država članica kojima se obvezuju postići obvezujući cilj u smislu domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990., u skladu s okvirom klimatske i energetske politike za 2030. koji je Europsko vijeće odobrilo u listopadu 2014. i koji je potom donesen u obliku zakonodavnih akata
                  8
               . Svi sektori moraju pridonijeti prelasku na niskougljično gospodarstvo i Pariškom sporazumu.

               Prijedlog je u skladu sa strategijom mobilnosti s niskim razinama emisija u kojoj se upućuje na mjere za daljnje smanjivanje emisija stakleničkih plinova u prometu u okviru širih nastojanja u cilju dekarbonizacije koje je EU poduzeo i na koju se obvezao, uključujući za razdoblje do 2030.
                  9

               Uredbom EU-a o MRV-u osigurava se dobivanje pouzdanih informacija o emisijama CO2 iz pojedinačnih brodova te je stoga ključna za lakše donošenje budućih odluka na razini Unije i za upravljanje mogućim budućim klimatskim politikama u tom sektoru. Prijedlogom se štiti to ključno načelo. Uredba EU-a o MRV-u, kao postojeći instrument politike EU-a, prvi je korak u pravom smjeru i treba služiti kao osnova za daljnju izradu politika.

               Prijedlog je i u skladu s načelom energetske unije „energetska učinkovitost na prvom mjestu” jer bi se njime trebala ojačati provedba mjerâ energetske učinkovitosti u sektoru pomorskog prometa.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               ·Pravna osnova

               Člancima od 191. do 193. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) potvrđuju se i određuju nadležnosti EU-a u području klimatskih promjena. Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 192. UFEU-a.

               ·Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               U skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, ciljevi ovog Prijedloga mogu se postići samo prijedlogom Komisije na razini EU-a s obzirom na to da se prijedlogom namjerava izmijeniti postojeće zakonodavstvo EU-a.

                  Prednost je prikupljanja i objavljivanja podataka o emisijama brodova i energetskoj učinkovitosti na razini EU-a u tome što su rezultati potpuno usporedivi jer se temelje na jedinstvenom skupu zahtjeva. Time se bolje pridonosi uklanjanju tržišnih prepreka koje nastaju zbog nedostatka informacija.

               ·Proporcionalnost

               Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Uredbe EU-a o MRV-u, a istodobno osigurava pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i konkurentnost europskog sektora pomorskog prometa.

               ·Odabir instrumenta

               Ovaj Prijedlog uredbe o izmjeni proizlazi iz činjenice da se prijedlogom mijenja postojeća Uredba EU-a o MRV-u.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               ·Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Bitno je napomenuti da se preispitivanje Uredbe EU-a o MRV-u provodi bez prethodne evaluacije jer će ona biti moguća tek krajem 2019. nakon završetka prvog ciklusa usklađivanja. Stoga evaluacija postojeće Uredbe EU-a o MRV-u nije bila dio pripremnih aktivnosti te se ocjena opcija politike nije temeljila na njoj.

               ·Savjetovanja s dionicima

               Predložene izmjene Uredbe EU-a o MRV-u u velikoj su mjeri u skladu s interesima koje su dionici izrazili u svojim odgovorima u internetskom javnom savjetovanju i ciljanoj elektroničkoj anketi. Organizacije civilnog društva, nacionalna akreditacijska tijela, istraživačke ustanove i građani/pojedinci uvelike podržavaju očuvanje nekih važnih ciljeva Uredbe EU-a o MRV-u pri njezinoj izmjeni. Ti ciljevi, među ostalim, uključuju osvješćivanje javnosti o važnosti smanjenja emisija, pružanje pouzdanih informacija sudionicima na tržištu o potrošnji goriva i energetskoj učinkovitosti te prikupljanje podataka potrebnih za donošenje utemeljenih odluka pri oblikovanju politika. Međutim, za sektor pomorskog prometa glavni je prioritet smanjenje administrativnog opterećenja. Države članice EGP-a i verifikatori u okviru EU-ova sustava MRV isto tako u velikoj mjeri podržavaju te ciljeve, posebno u pogledu prikupljanja pouzdanih podataka za izradu budućih politika i smanjenja administrativnog opterećenja.

               ·Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Studije o projekcijama emisija oslanjaju se na relevantne podatke iz treće studije IMO-a o stakleničkim plinovima
                  10
                te su uzete u obzir, posebno kad je riječ o emisijama i predviđanjima emisija za međunarodni pomorski promet, kao i o mogućnosti smanjenja emisija iz međunarodnog pomorskog prometa s pomoću tehničkih i operativnih mjera.

               ·Radni dokument službi – procjena učinka

               Izrađena je procjena učinka kako bi se analiziralo koji bi se elementi Uredbe EU-a o MRV-u mogli uskladiti s elementima globalnog sustava IMO DCS. Tim se dokumentom dopunjuje procjena učinka priložena prijedlogu iz 2013., koja je uključivala procjenu troškova povezanih s Uredbom EU-a o MRV-u. Osim toga, novi radni dokument službi koji sadržava predmetnu procjenu učinka temelji se na početnoj procjeni učinka objavljenoj u lipnju 2017. i javnom savjetovanju koje je završilo u prosincu 2017.

               Odbor za nadzor regulative Europske komisije ocijenio je nacrt procjene učinka i izdao pozitivno mišljenje 13. srpnja 2018. Odbor je dao preporuke za daljnje poboljšanje izvješća i one su uzete u obzir u revidiranom izvješću. Sažetak procjene učinka i mišljenje Odbora za nadzor regulative objavljeni su na internetskim stranicama Komisije
                  11
               .

               Imajući na umu potrebu očuvanja ključnih ciljeva Uredbe EU-a o MRV-u, unaprijed je utvrđeno da se dva elementa neće usklađivati: upravljanje i izvješćivanje o CO2. Smatralo se da usklađivanje upravljanja ne dolazi u obzir jer bi podrazumijevalo da EU i njegove države članice mogu prikupljati podatke o emisijama samo za brodove koji plove pod zastavom države članice EU-a, zanemarujući emisije stakleničkih plinova koje brodovi koji ne plove pod zastavom države članice EU-a ispuštaju tijekom putovanja u kojima se koriste lukama u EGP-u. Osim toga, usklađivanje izvješćivanja o CO2 značilo bi da brodovi ne bi dostavljali podatke o emisijama CO2. To nikako ne bi bilo u skladu sa samim ciljem Uredbe EU-a o MRV-u koji se odnosi na razinu emisija CO2 koje stvaraju brodovi i njihov utjecaj na klimu.

               Imajući na umu ta ograničenja, u procjeni učinka ocijenjene su tri opcije politike navedene u nastavku.

               Opcija 1. – osnovni scenarij

               Ta opcija odražava ono što bi se dogodilo ako se ne poduzmu nikakve mjere.

               Opcija 2. – pojednostavljivanje

               U okviru ovog scenarija ocijenjene su razne mogućnosti usklađivanja u smislu: područja primjene, definicija, parametara praćenja, planova praćenja i obrazaca za praćenje, verifikacije i transparentnosti.

               Opcija 3. – visok stupanj usklađenosti

               Prema ovoj opciji, Uredba EU-a o MRV-u izmijenila bi se tako da se svi njezini tehnički aspekti usklade s globalnim sustavom IMO DCS, ali bi se doveo u pitanje njezin očekivani utjecaj na tržište.

               Usporedbom navedenih triju opcija doneseni su zaključci navedeni u nastavku.

               Odgovarajućim usklađivanjem definicija, parametara praćenja te planova praćenja i obrazaca za praćenje pridonosi se smanjenju administrativnog opterećenja za brodarska društva i nacionalna tijela te lakšem ispunjavanju obveza izvješćivanja u okviru dvaju sustava.

               Time se istodobno ne ugrožavaju ciljevi koji se žele ostvariti postojećom Uredbom EU-a o MRV-u i njezini predviđeni pozitivni učinci.

               S druge strane, usklađivanjem elemenata kao što su područje primjene, verifikacija i transparentnost snažno bi se utjecalo na ciljeve koji se žele ostvariti Uredbom EU-a o MRV-u, iako se pritom ne bi nužno pridonijelo znatnom smanjenju administrativnog opterećenja. Ako bi se uskladilo pitanje transparentnosti, izgubila bi se pogodnost raspolaganja podacima o energetskoj učinkovitosti na razini broda za poticanje primjene takvih mjera. Usklađivanje zahtjeva u pogledu verifikacije značilo bi odricanje od homogenog i neovisnog sustava verifikacije koji provodi treća strana. Konačno, usklađivanje područja primjene dovelo bi do nepotpunih informacija o emisijama povezanima s EGP-om.

               Stoga je opcija 2. (pojednostavnjenje) opcija kojoj se daje prednost te se predlaže da se prema potrebi usklade elementi kao što su definicije, parametri praćenja, planovi praćenja i obrasci za praćenje.

               ·Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               Predloženim pristupom koji se temelji na pojednostavnjenju smanjilo bi se opterećenje u pogledu ispunjavanja obveza u odnosu na scenarij bez promjena. Kako je prethodno objašnjeno, njime bi se pridonijelo smanjenju administrativnog opterećenja za brodarska društva i olakšalo ispunjavanje obveza izvješćivanja u okviru dvaju sustava praćenja, izvješćivanja i verifikacije. U tom se kontekstu pretpostavlja da su predloženim preispitivanjem Uredbe EU-a o MRV-u obuhvaćene potrebe s obzirom na REFIT kojim se zahtijeva da se istraži potencijal za pojednostavnjenje i poboljšanje učinkovitosti zakonodavstva EU-a.

               ·Temeljna prava

               U ovom se Prijedlogu poštuju temeljna prava i načela koja su posebno priznata Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Konkretnije, njime se pridonosi cilju visoke razine zaštite okoliša u skladu s načelom održivog razvoja kako je utvrđeno u članku 37. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog nema nikakav utjecaj na proračun Unije.

               5.OSTALI ELEMENTI KOJE TREBA RAZRADITI

               ·Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Kao odgovor na napredak koji je Odbor za zaštitu morskog okoliša (MEPC) ostvario na svojim sastancima u listopadu 2016. i srpnju 2017. kada je donio relevantne smjernice za globalni sustav IMO DCS, Komisija je izvršila analizu na temelju članka 22. Uredbe EU-a o MRV-u.

               Namjera je prijedloga smanjiti administrativno opterećenje za brodove koji obavljaju djelatnosti pomorskog prijevoza i obuhvaćeni su Uredbom EU-a o MRV-u i globalnim sustavom IMO DCS, a pri tome ne mijenjati bitne ciljeve djelovanja EU-a u tom području.

               Stoga se predlažu izmjene navedene u nastavku.

               1.U definicijama pojmova „društvo” i „razdoblje izvješćivanja” kao i pri raspodjeli obveza praćenja i izvješćivanja u slučaju „promjene društva” treba uzeti u obzir usporedne odredbe globalnog sustava IMO DCS. Time će se osigurati da isti pravni subjekti prate i izvješćuju u skladu sa slično izračunanim razdobljima izvješćivanja za svoje brodove koji obavljaju djelatnosti pomorskog prijevoza povezane s EGP-om na temelju Uredbe EU-a o MRV-u i na temelju globalnog sustava IMO DCS. U tu će se svrhu izmijeniti članak 3. i članak 11. stavak 2. Uredbe EU-a o MRV-u.

               2.Odredbe globalnog sustava IMO DCS koje se odnose na podatke koje treba pratiti i o njima izvješćivati jednom godišnje trebalo bi uzeti u obzir kako bi se osiguralo prikupljanje racionaliziranih podataka o djelatnostima brodova koje su obuhvaćene obama sustavima. U tu bi svrhu trebalo definirati „nosivost u tonama” i prijaviti je kao obvezni parametar, dok „prevezeni teret” ostaje kao neobvezan parametar za praćenje za ona društva koja žele dati izračun prosječne energetske učinkovitosti svojih brodova na temelju prevezenog tereta. Postojeći parametar „vrijeme provedeno na moru” koji se upotrebljava u sektoru pomorskog prometa EU-a trebalo bi zamijeniti definicijom „sati plovidbe” iz globalnog sustava IMO DCS. Konačno, „prijeđenu udaljenost” trebalo bi izračunati na temelju opcija zadržanih u skladu s odgovarajućim smjernicama za sustav IMO DCS. U tu će se svrhu izmijeniti članak 6. stavak 3., članak 9. stavak 1., članak 10., članak 11. stavak 3., članak 21. stavak 2. i Prilog II. dio A. točka 1. Uredbe EU-a o MRV-u.

               3.U pogledu minimalnog sadržaja planova praćenja potrebna je racionalizacija kako bi se uzele u obzir „Smjernice za izradu plana upravljanja energetskom učinkovitošću broda (SEEMP)” koje je izdao IMO, osim odredbi koje su potrebne kako bi se osiguralo da se u skladu s Uredbom EU-a o MRV-u prate i prijavljuju samo podaci koji se odnose na EU. U tu će se svrhu izmijeniti članak 6. stavak 3. Uredbe.

               S druge strane, trebalo bi zadržati neke relevantne elemente Uredbe EU-a o MRV-u. Ti su elementi navedeni u nastavku.

               1.Zadržava se područje primjene u smislu brodova i djelatnosti obuhvaćenih Uredbom EU-a o MRV-u (čime se obuhvaća većina brodova većih od 5 000 BT koji pristaju u luke EU-a za potrebe pomorskog prijevoza). Djelatnosti brodova koje se ne smatraju pomorskim prijevozom, kao što su jaružanje, polaganje cjevovoda i djelatnosti pomoćnih objekata na moru, i dalje ne podliježu zahtjevima u pogledu praćenja i izvješćivanja.

               2.Treba pratiti i emisije CO2 iz brodova u lukama Unije te o njima zasebno izvješćivati kako bi se potaknula primjena dostupnih mjera za smanjenje emisija CO2 u lukama EU-u i dodatno ojačala svijest o emisijama iz pomorskog prometa. Treba pratiti i podatke o putovanjima unutar svake države članice EU-a te izvješćivati o njima kako bi se tijelima država članica omogućilo da raspolažu pouzdanim i usporedivim podacima o njihovim nacionalnim emisijama iz pomorskog prometa. Postojeće odredbe o MRV-u koje se odnose na verifikaciju podataka koju provode akreditirane treće strane treba zadržati kako bi se očuvao EU-ov cilj osiguravanja pouzdanih informacija usporedivih tijekom duljeg vremena na kojima će se temeljiti buduće odluke koje će se donositi na razini EU-a ili na svjetskoj razini.

               3.Treba zadržati i odredbe Uredbe EU-a o MRV-u koje se odnose na objavljivanje podataka o emisijama CO2 i energetskoj učinkovitosti pojedinačnih brodova kako bi se uklonile tržišne prepreke koje sprječavaju primjenu energetski učinkovitijih tehnologija i ponašanja u sektoru.

               2019/0017 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 kako bi se na odgovarajući način uzeo u obzir globalni sustav prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  12
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  13
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom
                  14
               ,

               budući da:

               (1)Pomorski promet utječe na globalnu klimu emisijama ugljikova dioksida (CO2) iz brodova. Od ukupnih emisija stakleničkih plinova EU-a 2015. 13 % potjecalo je iz prometnog sektora
                  15
               . Međunarodni pomorski promet i dalje je jedina vrsta prijevoza koja nije obuhvaćena obvezom Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova.

               (2)Svi bi gospodarski sektori trebali pridonijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova u skladu s obvezom koju su suzakonodavci izrazili u Uredbi (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća
                  16
                i Direktivi (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća
                  17
               .

               (3)U Rezoluciji Europskog parlamenta iz veljače 2014. o okviru klimatske i energetske politike do 2030. Komisija i države članice pozvane su da postave obvezujući cilj Unije do 2030. koji podrazumijeva smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990. Europski parlament naveo je i da bi svi gospodarski sektori trebali pridonijeti smanjenju emisija stakleničkih plinova ako Unija namjerava ravnopravno sudjelovati u globalnim nastojanjima.

               (4)Europsko vijeće u svojim je zaključcima od 24. listopada 2014. poduprlo obvezujući cilj Unije u smislu domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na 1990. Europsko vijeće naglasilo je i važnost smanjenja emisija stakleničkih plinova i rizika povezanih s ovisnosti o fosilnom gorivu u sektoru prometa te je pozvalo Komisiju da dodatno ispita instrumente i mjere za sveobuhvatan i tehnološki neutralan pristup, među ostalim, radi promicanja smanjenja emisija, obnovljivih izvora energije i energetske učinkovitosti u prometu.

               (5)Na temelju Bijele knjige Unije o prometu iz 2011.
                  18
                Komisija je 2013. donijela strategiju postupnog uključivanja emisija iz pomorskog prometa u politiku Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova
                  19
               .

               (6)U travnju 2015. Europski parlament i Vijeće donijeli su Uredbu (EU) 2015/757 o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji
                  20
                („Uredba EU-a o MRV-u”), koja je dopunjena 2016. dvjema delegiranim uredbama
                  21
                i dvjema provedbenim uredbama
                  22
               . Cilj je Uredbe EU-a o MRV-u prikupljanje podataka o emisijama iz pomorskog prometa koji će služiti za daljnje oblikovanje politika, kao i poticanje smanjenja emisija pružanjem informacija o učinkovitosti brodova relevantnim tržištima. Uredbom EU-a o MRV-u obvezuje se brodarska društva da na godišnjoj osnovi, počevši od 2018., prate potrošnju goriva, emisije CO2 i energetsku učinkovitost svojih brodova na putovanjima do luka u Europskom gospodarskom prostoru (EGP) i iz njih te da te podatke verificiraju i o njima izvješćuju. To se primjenjuje i na emisije CO2 unutar luka u EGP-u. Prva izvješća o emisijama treba dostaviti do 30. travnja 2019.

               (7)U članku 22. Uredbe EU-a o MRV-u navodi se da će u slučaju da se postigne međunarodni sporazum o globalnom sustavu za praćenje, izvješćivanje i verifikaciju Komisija preispitati Uredbu EU-a o MRV-u i, ako je to potrebno, predložiti izmjene kako bi se osigurala usklađenost s tim međunarodnim sporazumom.

               (8)U skladu s Pariškim sporazumom donesenim u prosincu 2015. na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC)
                  23
                Unija i njezine države članice obvezali su se na postizanje cilja smanjenja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva. U okviru Međunarodne pomorske organizacije (IMO) u tijeku su nastojanja da se ograniče emisije u međunarodnom pomorskom prometu koja bi trebalo poticati. IMO je u listopadu 2016. donio
                  24
                sustav prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima („globalni sustav IMO DCS”).

               (9)S obzirom na supostojanje tih dvaju sustava praćenja, izvješćivanja i verifikacije Komisija je u skladu s člankom 22. Uredbe EU-a o MRV-u procijenila načine na koje bi se ta dva sustava mogla uskladiti kako bi se smanjilo administrativno opterećenje za brodove, a da se pri tome ne promijene ciljevi Uredbe EU-a o MRV-u.

               (10)Na temelju procjene učinka pokazalo se da bi se djelomičnim usklađivanjem dvaju sustava praćenja, izvješćivanja i verifikacije moglo pridonijeti smanjenju administrativnog opterećenja za brodarska društva, a da se pri tome ne promijene ključni ciljevi Uredbe EU-a o MRV-u. Međutim, takvim se djelomičnim usklađivanjem ne bi smjeli mijenjati elementi Uredbe EU-a o MRV-u koji se odnose na upravljanje, područje primjene, verifikaciju, transparentnost ili zahtjeve u pogledu izvješćivanja o CO2 jer bi se time ozbiljno ugrozili ciljevi te uredbe i dovela u pitanje njezina primjerenost da bude podloga za buduće odlučivanje pri oblikovanju politike te za poticanje primjene mjera energetske učinkovitosti i prihvaćanja energetski učinkovitih oblika ponašanja u pomorskom prometu. Stoga bi sve izmjene Uredbe EU-a o MRV-u koje se unose radi usklađivanja s globalnim sustavom IMO DCS trebale biti ograničene na definicije, parametre praćenja, planove praćenja i obrasce za praćenje.

               (11)Izmjenama Uredbe EU-a o MRV-u trebalo bi se osigurati da isti pravni subjekti budu odgovorni za praćenje tijekom slično izračunanih razdoblja ako su djelatnosti brodova obuhvaćene obama sustavima. Stoga bi definicije koje se odnose na društva i razdoblja izvješćivanja, uključujući izvješćivanje u slučaju promjene društva, trebalo izmijeniti kako bi se uzele u obzir odredbe IMO-a.

               (12)Odredbe globalnog sustava IMO DCS koje se odnose na podatke koje treba pratiti i o njima izvješćivati jednom godišnje trebalo bi uzeti u obzir kako bi se osiguralo prikupljanje racionaliziranih podataka o djelatnostima brodova koje su obuhvaćene obama sustavima. U tu bi svrhu trebalo izvješćivati o parametru „nosivost u tonama”, dok bi izvješćivanje o parametru „prevezeni teret” trebalo biti neobvezno. „Vrijeme provedeno na moru” trebalo bi zamijeniti definicijom „sati plovidbe” iz globalnog sustava IMO DCS. Naposljetku, „prijeđenu udaljenost” trebalo bi izračunavati na temelju globalnog sustava IMO DCS
                  25
                kako bi se smanjilo administrativno opterećenje.

               (13)Sadržaj planova praćenja trebalo bi racionalizirati tako da se uzme u obzir globalni sustav IMO DCS, osim onih dijelova plana koji su potrebni kako bi se osiguralo da se u skladu s Uredbom EU-a o MRV-u prate i prijavljuju samo podaci koji se odnose na Uniju. Stoga bi sve odredbe o praćenju pojedinačnih putovanja trebale i dalje biti dio plana praćenja.

               (14)Odgođeni datum primjene potreban je kako bi se osiguralo da se stalno praćenje, izvješćivanje i verifikacija dosljedno provedu u razdoblju izvješćivanja.

               (15)Cilj je Uredbe (EU) 2015/757 praćenje emisija CO2 iz brodova koji pristaju u lukama u EGP-u, izvješćivanje o tim emisijama i njihova verifikacija, kao prvi korak u sklopu postupnog smanjenja emisija stakleničkih plinova. Taj cilj ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega i učinka on na bolji način može ostvariti na razini Unije. Trebalo bi uzeti u obzir globalni sustav IMO DCS te se ovom Uredbom osigurava stalna usporedivost i pouzdanost prikupljenih podataka na temelju jedinstvenog skupa zahtjeva. Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               (16)Uredbu (EU) 2015/757 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               (1)Članak 3. mijenja se kako slijedi:

               (a)točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

               „(d)„društvo” znači brodovlasnik ili bilo koja druga organizacija ili osoba, na primjer upravitelj ili zakupnik broda bez posade, koja je od brodovlasnika preuzela odgovornost za rad broda i pristala je preuzeti sve dužnosti i odgovornosti uvedene Uredbom (EZ) br. 336/2006 Europskog parlamenta i Vijeća;”;

               (b)točka (m) zamjenjuje se sljedećim:

               „(m)„razdoblje izvješćivanja” znači razdoblje od 1. siječnja do 31. prosinca, uključujući i ta dva datuma. Za putovanja koja počinju i završavaju u dvije različite kalendarske godine, odgovarajući podaci ulaze u predmetnu kalendarsku godinu;”;

               (c)dodaje se nova točka (p):

               „(p)„nosivost u tonama” znači razlika u tonama između istisnine broda u vodi relativne gustoće 1 025 kg/m3 na ljetnom teretnom gazu i mase praznog opremljenog broda. Trebalo bi smatrati da je ljetni teretni gaz maksimalni ljetni teretni gaz koji je certificiran u knjizi stabilnosti koju je odobrila uprava ili organizacija koju je priznala uprava.”.

               (2)Članak 6. mijenja se kako slijedi:

               (a)stavak 3. mijenja se kako slijedi:

               i.točke (a), (b) i (c) zamjenjuju se sljedećim:

               „(a)pojedinosti o brodu, uključujući njegovo ime, njegov identifikacijski broj pri IMO-u, vrstu broda i naziv društva;”;

               „(b)opis brodskih motora i drugih potrošača loživog ulja te vrste loživog ulja;”;

               „(c)emisijske faktore;”;

               ii.točka (d) briše se;

               iii.točka (g) briše se;

               iv.u točki (h) podtočka iii. zamjenjuje se sljedećim:

               „iii.postupke, odgovornosti, formule i izvore podataka za utvrđivanje i bilježenje sati plovidbe;”;

               v.točka (i) zamjenjuje se sljedećim:

               „(i)kvalitetu podataka, uključujući postupke za utvrđivanje praznina u podacima i rješavanje tog problema;”.

               (3)U članku 9. stavak 1. mijenja se kako slijedi:

               (a)točke (e) i (f) zamjenjuju se sljedećim:

               „(e)sate plovidbe;”;

               „(f)prevezeni teret, neobvezno;”.

               (4)Članak 10. mijenja se kako slijedi:

               (a)točka (h) zamjenjuje se sljedećim:

               „(h)ukupan broj sati plovidbe;”.

               (5)Članak 11. mijenja se kako slijedi:

               (a)stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

               „2.Ako dođe do promjene društva, prethodno društvo dostavlja Komisiji i tijelima predmetne države zastave, i to na dan što bliži datumu završetka promjene, a najkasnije u roku od tri mjeseca od promjene, izvješće koje obuhvaća iste elemente kao izvješće o emisijama, ali samo za razdoblje koje odgovara aktivnostima provedenima pod njegovom odgovornošću.”;

               (b)stavku 3. točki (a) dodaje se sljedeća nova podtočka xi.:

               „xi.nosivost broda u tonama;”.

               (6)U članku 21. stavku 2., točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

               „(g)ukupan godišnji broj sati plovidbe;”.

               (7)Prilog II. mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja nakon godine stupanja na snagu ovog akta. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

                     (2)

                        http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Greenhouse-Gas-Studies-2014.aspx.

                     (3)

                        Rezolucija IMO-a MEPC.203(62)

                     (4)

                        COM (2013) 479.

                     (5)

                        Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str. 55.).

                     (6)

                        Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2072 o aktivnostima verifikacije i akreditaciji verifikatora u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 (SL L 320, 26.11.2016., str. 5.)  i Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2071 od 22. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu metoda praćenja emisija ugljikova dioksida i pravila za praćenje drugih relevantnih informacija (SL L 320, 26.11.2016., str. 1.).

                     (7)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1927 od 4. studenoga 2016. o predlošcima za planove praćenja, izvješća o emisijama i dokumente o usklađenosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (SL L 299, 5.11.2016., str. 1.–21.) i Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1928 od 4. studenoga 2016. o određivanju prevezenog tereta za kategorije brodova osim putničkih, ro-ro i kontejnerskih brodova na temelju Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (SL L 299, 5.11.2016., str. 22.–25. ).

                     (8)

                        Direktiva (EU) 2018/410, Uredba (EU) 2018/842 i Uredba (EU) 2018/841 o upotrebi zemljišta.

                     (9)

                        COM (2016) 501.

                     (10)

                        http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Documents/
                        Third%20Greenhouse%20Gas%20Study/GHG3%20Executive%20Summary%20and%20Report.pdf.

                     (11)

                        http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=ia.

                     (12)

                        SL C […], […], str. […].

                     (13)

                        XXX

                     (14)

                        XXX

                     (15)

                        https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/transport-emissions-of-greenhouse-gases/transport-emissions-of-greenhouse-gases-10.

                     (16)

                        Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.)

                     (17)

                        Direktiva (EU) 2018/410 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2018. o izmjeni Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za niske emisije ugljika te Odluke (EU) 2015/1814 (SL L 76, 19.3.2018., str. 3.)

                     (18)

                        https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/themes/strategies/doc/2011_white_paper/white-paper-illustrated-brochure_en.pdf.

                     (19)

                        COM (2013) 479.

                     (20)

                        Uredba (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2015. o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji te o izmjeni Direktive 2009/16/EZ (SL L 123, 19.5.2015., str. 55.).

                     (21)

                        Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2072 o aktivnostima verifikacije i akreditaciji verifikatora u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (SL L 320, 26.11.2016., str. 5.); Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/2071 od 22. rujna 2016. o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu metoda praćenja emisija ugljikova dioksida i pravila za praćenje drugih relevantnih informacija (SL L 320, 26.11.2016., str. 1.).

                     (22)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1927 od 4. studenoga 2016. o predlošcima za planove praćenja, izvješća o emisijama i dokumente o usklađenosti u skladu s Uredbom (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (SL L 299, 5.11.2016., str. 1.–21.); Provedbena uredba Komisije (EU) 2016/1928 od 4. studenoga 2016. o određivanju prevezenog tereta za kategorije brodova osim putničkih, ro-ro i kontejnerskih brodova na temelju Uredbe (EU) 2015/757 Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija ugljikova dioksida iz pomorskog prometa, izvješćivanju o njima i njihovoj verifikaciji (SL L 299, 5.11.2016., str. 22.–25.).

                     (23)

                        Pariški sporazum (SL L 282, 19.10.2016., str. 4.–18.).

                     (24)

                        Rezolucija IMO-a MEPC.278(70) o izmjeni Priloga VI. Konvenciji MARPOL

                     (25)

                        Rezolucija IMO-a MEPC 282 (70).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 4.2.2019.
            COM(2019) 38 final
            PRILOG

            Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća
            o izmjeni Uredbe (EU) 2015/757 kako bi se na odgovarajući način uzeo u obzir globalni sustav prikupljanja podataka o potrošnji loživih ulja na brodovima
            {SEC(2019) 20 final} - {SWD(2019) 10 final} - {SWD(2019) 11 final}

               PRILOG

               U Prilogu II. dio A mijenja se kako slijedi:

               (1)točka 1. mijenja se kako slijedi:

               (a)u podtočki (a) druga rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „Sati plovidbe izračunavaju se kao ukupno vrijeme koje je brod proveo ploveći s pomoću vlastitog poriva;”;

               (b)u podtočki (b) prva rečenica zamjenjuje se sljedećim:

               „prijeđena udaljenost izračunava se kao udaljenost preko dna.”.