				|

		52013PC0497

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o sudjelovanju Europske unije u Europskom programu za istraživanje i inovacije u području mjeriteljstva koji zajednički poduzima nekoliko država članica /* COM/2013/0497 final - 2013/0242 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1.        Ciljevi prijedloga
Ovaj se prijedlog odnosi na sudjelovanje
Europske unije u Europskom programu za istraživanje i inovacije u području
mjeriteljstva (EMPIR) koji poduzima nekoliko država članica.
U skladu sa strategijom Europa 2020., vodećom
inicijativom „Unija inovacija”, Europskim istraživačkim prostorom te programom
Obzor 2020. glavni je cilj ove inicijative rješavanje izazova s kojima se
suočava europski sustav istraživanja u mjeriteljstvu i što potpunije iskorištavanje
prednosti koje Europi pružaju nova mjeriteljska rješenja. Opći ciljevi programa
EMPIR su sljedeći:
·
osigurati cjelovita i namjenska mjeriteljska
rješenja za potporu inovacijama i industrijskoj konkurentnosti te tehnologije
mjerenja za rješavanje društvenih izazova kao što su zdravstvo, okoliš i
energija, uključujući potporu razvoju i provedbi politika;
·
stvoriti cjelovit europski sustav istraživanja u
mjeriteljstvu s kritičnom masom i aktivnom uključenošću na regionalnoj,
nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini.
1.2.        Osnova za prijedlog
Mjeriteljstvo, znanost o mjerenju, zauzima
središnje mjesto u našem svijetu koji se temelji na visokoj tehnologiji.
Mjeriteljstvo utječe na sve vidove našeg svakodnevnog života, a sve preciznija
i pouzdanija mjerenja ključna su za poticanje inovativnosti i gospodarskog
rasta u našem gospodarstvu koje se temelji na znanju. Ono što ne možemo
izmjeriti ne razumijemo u potpunosti, pa to ne možemo niti pouzdano nadzirati,
proizvoditi ili prerađivati. Stoga napredak u mjeriteljstvu ima velik učinak na
naše razumijevanje i oblikovanje svijeta oko nas.
Pouzdanim i sljedivim mjerenjima široj se
znanstvenoj zajednici omogućuje razvoj boljih instrumenata i bolje znanosti,
stvara se prostor i prilike za inovacije čime se industriji otvaraju nova
područja, a ključna su i za potporu i bolje razumijevanje i dogovore u području
globalnih izazova kao što su zdravstvena skrb i klimatske promjene.
Vlade u tehnološki naprednim zemljama podupiru
mjeriteljsku infrastrukturu zbog koristi koju donosi i činjenice da je snažno
obilježena kao javno dobro što opravdava javnu intervenciju. Glavne svjetske
gospodarske sile povećavaju svoja ulaganja u istraživanja u mjeriteljstvu i
povezanu infrastrukturu. Uzimajući u obzir razinu ulaganja u mjeriteljstvo i
njegovu ulogu u promicanju znanstvene izvrsnosti i industrijske konkurentnosti
nijedna država članica ili skupina zemalja koje djeluju zajedno ne bi mogle
biti konkurentne u globalnom kontekstu.
Postojeći Europski program istraživanja i
razvoja u području mjeriteljstva (EMRP) zajednička je inicijativa[1] koju provode 22 nacionalna
instituta za mjeriteljstvo. Temelji se na članku 185. Ugovora o funkcioniranju
Europske unije (UFEU) što omogućuje usklađivanje nacionalnih istraživačkih
programa provedbom višegodišnjeg okvirnog programa. U privremenoj ocjeni
prepoznata je vrijednost inicijative. Glavno je postignuće programa EMRP snažna
povezanost ostvarena zajedničkim programiranjem u okviru kojeg je 50 %
posebnog nacionalnog ulaganja namijenjeno istraživanju u području mjeriteljstva
u Europi. Usmjeravanjem sredstava na ključna područja i tijesnom suradnjom s
najboljim istraživačima smanjena je rascjepkanost, izbjegnuto nepotrebno
udvostručivanje i postignuta kritična masa. U okviru projekata programa EMRP
nastaju europska rješenja u mjeriteljstvu za velike društvene izazove i
zajednički europski doprinos normama i propisima.
Iako je u okviru programa EMRP postignut
znatan napredak, postalo je očito da je potrebno riješiti nekoliko izazova
unutar sustava kako bi se povećao učinak istraživanja u mjeriteljstvu u
području rasta i rješavanja društveno-gospodarskih izazova.
Program nasljednik EMPIR pridonijet će
nekolicini vodećih inicijativa u okviru strategije EUROPA 2020. na koje utječe
istraživanje u mjeriteljstvu, uključujući „Uniju inovacija”, „Digitalnu agendu
za Europu”, „Plan za Europu učinkovitih resursa” i „Industrijsku politiku u
doba globalizacije”. U tu će se svrhu, primjerice, razviti inovativna rješenja
za upravljanje prirodnim bogatstvima, pružiti potpora normizacijskom procesu
kojim se novim proizvodima i uslugama otvaraju globalne trgovačke mogućnosti te
omogućiti učinkovito testiranje satelita za komunikaciju. Programom EMPIR dat
će se važan doprinos postizanju ciljeva Obzora 2020. pružanjem potpore temama
od neposredne važnosti za niz prioriteta u okviru Obzora 2020.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA
2.1.        Savjetovanje o budućnosti
Europskog istraživačkog programa u području mjeriteljstva
Komisija je provela opsežno savjetovanje o
budućnosti Europskog istraživačkog programa u području mjeriteljstva. U
internetskom javnom savjetovanju provedenom 2012. godine sudjelovalo je 624
ispitanika. Izrazili su svoje mišljenje o važnosti istraživanja u
mjeriteljstvu, prepoznali probleme s kojima se suočava europski sustav
istraživanja u mjeriteljstvu i ocijenili niz političkih opcija. 72 %
odgovora došlo je od organizacija, a 28 %
od pojedinaca. Najveći je bio doprinos
istraživačkih organizacija (32 %) i
poduzeća (16 %, od čega su 69 % MSP-ovi). Tijekom
savjetovanja istaknut je niz problema, uključujući nedostatno industrijsko
iskorištavanje, nedostatak suradnje nacionalnih instituta za mjeriteljstvo sa
širom znanstvenom zajednicom, velike razlike u sposobnostima među državama
članicama, nedostatna mobilnost istraživača u okviru nacionalnih instituta za
mjeriteljstvo te nedostatak uključenosti u europsku normizaciju.
Stručno povjerenstvo
provelo je privremeno ocjenjivanje programa EMRP nakon tri godine provedbe
programa, a Komisija je usvojila njegovo izvješće u travnju 2012. U privremenoj
ocjeni prepoznata je vrijednost inicijative i utvrđen znatan napredak u
usklađivanju istraživanja. Stručno povjerenstvo smatra da
je „EMRP dobro vođen zajednički europski istraživački program koji je nakon
samo dvije godine provedbe već postigao relativno visoku razinu znanstvene,
upravljačke i financijske integracije” te da je „EMRP zaista bio
uspješan u stvaranju europskog istraživačkog prostora u mjeriteljstvu.”
Međutim, u privremenoj ocjeni
izražena je i kritika slabog napretka u otvaranju sustava prema najboljim
znanstvenim strukturama i strukturama za izgradnju sposobnosti. Predloženo je uvođenje posebnih instrumenata za potporu inovacijama i
regulatornim/normizacijskim razvojnim planovima u okviru budućih inicijativa s
ciljem povećanja društveno-gospodarskog učinka istraživanja u mjeriteljstvu.
Komisija se u okviru sastanaka Upravljačke
skupine za procjenu učinka održanih u 2012. savjetovala i sa svojim službama,
što je pridonijelo planiranju i pripremama za sastavljanje izvješća o procjeni
učinka, osobito u pogledu prepoznavanja problema i važnosti programa EMPIR za
druge glavne uprave.
2.2.        Političke opcije
Završna inačica
izvješća o procjeni učinka sadržavala je sljedeće opcije:
U okviru Opcije 1. („Bez
posebnog djelovanja EU-a”) sudjelovanje EU-a u programu EMRP završilo bi po
isteku trenutačne faze financiranja u 2013. U politikama, programima i
financiranju EU-a u području istraživanja ne bi postojale posebne odredbe za
potporu ciljevima programa EMRP. Pristup sredstvima EU-a bio bi ograničen na
natječaje za ad hoc financiranje projekata u okviru Obzora 2020. za teme
koje sadržavaju aspekte mjeriteljstva.
Opcija 2. („Bez promjena
– EMRP2”) značila bi nastavak iste inicijative usmjerene u potpunosti na
usklađivanje i integraciju temeljnog istraživanja i istraživanja usmjerenog na
izazove što bi uključivalo nekoliko poziva na podnošenje prijedloga o temama
važnim za industriju.
Opcija 3. („Unaprijeđena
inicijativa na temelju članka 185. – EMPIR”) temeljila bi se na uspjehu
programa EMRP provedbom ambicioznije i uključivije inicijative utemeljene na
članku 185. i usklađene s ciljevima strategije Europa 2020. Opseg programa bio
bi proširen uključivanjem posebnih modula za industrijsko istraživanje i
iskorištavanje, potporu normizaciji i izgradnju sposobnosti. Zbog promjene
opsega ime programa promijenilo bi se iz „Europski istraživački program u
području mjeriteljstva” u „Europski program za istraživanje i inovacije u
području mjeriteljstva”. Ta bi opcija obuhvaćala i veću uključenost dionika, a
izravno uključena bila bi i šira istraživačka zajednica. Razina financiranja
EU-a u okviru Obzora 2020. porasla bi u usporedbi s programom FP7 zbog
sredstava potrebnih zbog povećanja opsega i trajanja programa. Broj država
sudionica povećao bi se s 22 na [28].
2.3.        Rezultati procjene učinka
U izvješću o procjeni
učinka zaključeno je da je opcija 3. očigledno najbolja s obzirom na
djelotvornost u postizanju ciljeva, učinkovitost i dosljednost po svim
kriterijima. Potpuno u prilog tomu idu rezultati javnih
konzultacija (u 93 % odgovora ta je
opcija ocijenjena „vrlo prikladnom” ili „odgovarajućom”). Ta će se opcija nastavkom trenutačnih aktivnosti
temeljiti na prethodnim postignućima programa EMRP, a od samog početka
uključivat će se i dodatne aktivnosti kako bi se riješili problemi koje nije
bilo moguće riješiti u okviru trenutačne inicijative. U veljači 2013. Odbor za
procjenu učinka pregledao je i odobrio izvješće. U svojem je mišljenju zatražio
poboljšanja izvješća o procjeni učinka te su ona uzeta u obzir. U izvješću su
sada bolje objašnjeni posebni problemi, temeljni pokretači i odnosi između
ciljeva i zadaća. Opis novog programa u usporedbi s trenutačnom inicijativom
poboljšan je da bi se bolje razjasnilo kako će se u okviru novog programa
rješavati prepoznate slabosti.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
3.1.        Pravna osnova
Prijedlog za program EMPIR temelji se na
članku 185. UFEU-a koji se odnosi na sudjelovanje Europske unije u programima
istraživanja i razvoja koje poduzima nekoliko država članica, uključujući
sudjelovanje u strukturama uspostavljenim radi provedbe tih programa.
3.2.        Načelo supsidijarnosti
Primjenjuje se načelo supsidijarnosti jer
prijedlog nije u isključivoj nadležnosti Europske unije. Supsidijarnost je
zajamčena jer se prijedlog temelji na članku 185. UFEU-a u kojem je izričito
predviđeno sudjelovanje Unije u istraživačkim programima koje poduzima nekoliko
država članica.
Države članice ne mogu same dostatno ostvariti
ciljeve prijedloga jer opseg i složenost mjeriteljskih zahtjeva zahtijevaju
ulaganja koja nadmašuju osnovne proračune za istraživanje europskih nacionalnih
instituta za mjeriteljstvo. Izvrsnost potrebna za istraživanje i razvoj
najsuvremenijih mjeriteljskih rješenja prelazi nacionalne granice te se stoga
ne može postići samo na nacionalnoj razini. Bez dosljednog pristupa na
europskoj razini i postizanja kritične mase postoji velik rizik od
udvostručivanja napora, što dovodi do povećanja troškova.
Dodana vrijednost javne intervencije na razini
EU-a leži u sposobnosti EU-a da ujedini rascjepkane nacionalne istraživačke
programe, pomogne pri razvoju zajedničkih prekograničnih strategija
istraživanja i financiranja te postigne kritičnu masu sudionika i ulaganja
potrebnu za rješavanje izazova s kojima se suočava mjeriteljski sustav,
podižući istodobno učinkovitost javne potrošnje. Očekuje se da će doprinos EU-a
iznositi 50 % ukupnih sredstava.
3.3.        Načelo proporcionalnosti
Prema članku 185. UFEU-a Unija „u dogovoru s
dotičnim državama članicama, može predvidjeti sudjelovanje u programima za
istraživanje i razvoj koje poduzima više država članica, uključujući i
sudjelovanje u strukturama stvorenim za provedbu tih programa.” Države članice
pokretačka su snaga inicijative.
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnost jer će države članice biti nadležne za razvoj zajedničkog
programa i svih operativnih vidova. Posebna provedbena struktura EURAMET
e.V. već je u okviru postojeće inicijative EMRP dokazala učinkovitost i
djelotvornost u provedbi programa. Unija će dati poticaj boljoj usklađenosti,
osigurati sinergiju s politikama EU-a i doprinos politikama EU-a i prioritetima
Obzora 2020., nadzirati provedbu programa i osigurati zaštitu financijskih
interesa EU-a.
3.4.        Odabir instrumenta
Predložena inicijativa EMPIR temeljit će se na
članku 185. UFEU-a. Zaključci privremenog ocjenjivanja i analiza opcija u
procjeni učinka pokazali su da je članak 185. najprikladnije sredstvo za
postizanje ciljeva programa EMPIR.
3.5.        Odstupanja od pravila za
sudjelovanje
U okviru programa EMPIR financijski doprinos
država sudionica uglavnom čine sredstva dodijeljena odabranim projektima u
obliku izravnih troškova posredstvom institucijskog financiranja nacionalnih
instituta za mjeriteljstvo i posebnih instituta koji sudjeluju u projektima.
Institucijsko financiranje nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i posebnih
instituta pokriva dio njihovih troškova koji su dodijeljeni projektima
(neizravni troškovi projekata) i koji se ne nadoknađuju u okviru programa
EMPIR.
Doprinos EU-a namijenjen nacionalnim
institutima za mjeriteljstvo i posebnim institutima mora odgovarati doprinosu
država sudionica pri čemu se uzima u obzir ne samo institucijsko financiranje,
kako je prethodno opisano, već i doprinos u gotovini država članica za
administrativne troškove (do 30 milijuna EUR) te dio sredstava Unije
dodijeljenih drugim subjektima (oko 90 milijuna EUR). Stoga se očekuje da će
doprinos EU-a namijenjen nacionalnim institutima za mjeriteljstvo i posebnim
institutima biti 210 milijuna EUR (43,75 %), a doprinos država sudionica
270 milijuna EUR (56,25 %).
Poštovanje načela usklađenosti osigurat će se
prilagodbom doprinosa EU-a i određivanjem nižeg paušalnog iznosa za
financiranje neizravnih troškova nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i
posebnih instituta od strane EU-a u usporedbi s iznosom utvrđenim u Pravilima
za sudjelovanje u Obzoru 2020. S obzirom na to da podaci iz nacionalnih
instituta za mjeriteljstvo i posebnih instituta koji sudjeluju u projektima
programa EMRP na temelju ukupnih neizravnih troškova pokazuju da njihovi
neizravni prihvatljivi troškovi iznose 140 % izravnih prihvatljivih
troškova projekata u skladu s pravilima za sudjelovanje u programu FP7,
nacionalni instituti za mjeriteljstvo i posebni instituti prijavit će neizravne
prihvatljive troškove na temelju paušalnog iznosa od 5 % svojih izravnih
prihvatljivih troškova. Ostali pravni subjekti koji sudjeluju u projektima
financirat će se u skladu s Pravilima za sudjelovanje u Obzoru 2020.
To za nacionalne institute za mjeriteljstvo i
posebne institute znači odstupanje od članka 24.
U prijedlogu su predviđene mjere zaštite kako
bi se osiguralo da posebna provedbena struktura poštuje načela jednakog
postupanja i transparentnosti pri pružanju financijske potpore trećim osobama
te zaštita financijskih interesa EU-a. U tu su svrhu utvrđene i detaljne
odredbe navedene u sporazumu između Unije i posebne provedbene strukture.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
U zakonodavnom financijskom izvještaju koji se
dostavlja uz ovu odluku navodi se okvirni utjecaj na proračun. Maksimalni
financijski doprinos Unije programu EMPIR tijekom razdoblja okvirnog programa
Obzor 2020. iznosi 300 milijuna EUR, u tekućim cijenama, uključujući odobrena
sredstva EFTA-e. Doprinosi se dodjeluju u okviru sljedećih izazova i tema[2]:
·
vodeći položaj u nanotehnologijama, području
naprednih materijala, biotehnologiji te naprednoj proizvodnji i preradi (52,5
milijuna EUR)
·
vodeći položaj u informacijskim i komunikacijskim
tehnologijama (37,5 milijuna)
·
poboljšanje cjeloživotnog zdravstva i dobrobiti (60
milijuna EUR)
·
poboljšanje sigurnosti hrane, razvoj održive
poljoprivrede, morskog i pomorskog istraživanja i biogospodarstva (15 milijuna
EUR)
·
prijelaz na pouzdan, održiv i konkurentan
energetski sustav (60 milijuna EUR)
·
ostvarivanje resursno učinkovitog, ekološki
prihvatljivog, sigurnog i homogenog europskog prometnog sustava (22,5 milijuna)
·
ostvarivanje resursno učinkovitog gospodarstva
otpornog na klimatske promjene i održive opskrbe sirovinama (52,5 milijuna).
Odredbama Odluke i sporazuma o delegiranju
između Komisije i posebne provedbene strukture mora se osigurati zaštita
financijskih interesa EU-a.
5.           OSTALI ELEMENTI
5.1.        Pojednostavnjenje
Prijedlogom se predviđa pojednostavnjenje
upravnih postupaka za javna tijela (na razini EU-a ili nacionalnoj razini) i
privatne osobe.
EU izravno komunicira s posebnom provedbenom
strukturom programa EMPIR koja će biti nadležna za dodjelu i praćenje doprinosa
EU-a te izvješćivanje o njegovu korištenju.
5.2.        Klauzula o preispitivanju/reviziji/vremenskom
ograničenju valjanosti
Prijedlog sadržava klauzulu o preispitivanju u
skladu s kojom se privremeno preispitivanje provodi najkasnije do 2018.
5.3.        Europski gospodarski prostor
Predloženi se akt odnosi na pitanje značajno
za EGP te bi ga stoga trebalo proširiti na Europski gospodarski prostor.
2013/0242 (COD)
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o sudjelovanju Europske unije u Europskom
programu za istraživanje i inovacije u području mjeriteljstva koji zajednički poduzima
nekoliko država članica
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE
UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 185. i drugi stavak članka 188.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonskog akta
nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
gospodarskog i socijalnog odbora[3],

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Komisija je u svojoj
Komunikaciji Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv rast[4] naglasila potrebu za razvojem
povoljnih uvjeta za ulaganje u znanje i inovacije s ciljem postizanja pametnog,
održivog i uključivog rasta u Uniji. Strategiju su poduprli Europski parlament
i Vijeće.
(2)       Cilj je okvirnog programa za
istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) Obzor 2020., uspostavljenog Uredbom (EU) br. …/2013 Europskog parlamenta
i Vijeća od … 2013.[5]
(u daljnjem tekstu „okvirni program Obzor 2020.”) postići snažniji učinak na
istraživanje i inovacije jačanjem javno-javnih partnerstava, među ostalim i
sudjelovanjem Unije u programima koje poduzima više država članica u skladu s
člankom 185. Ugovora.
(3)       Odlukom br. 912/2009/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o sudjelovanju Zajednice u
Europskom programu istraživanja i razvoja u području mjeriteljstva koji je
poduzelo nekoliko država članica[6],
Zajednica je odlučila dati financijski doprinos Europskom istraživačkom
programu u području mjeriteljstva (u daljnjem tekstu „EMRP”) koji odgovara
doprinosu država sudionica, ali ne premašuje 200 milijuna EUR u razdoblju
trajanja Sedmog okvirnog programa Europske zajednice za istraživanje,
tehnološki razvoj i demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) uspostavljenog
Odlukom br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006[7].
(4)       U travnju 2012. Komisija je
Europskom parlamentu i Vijeću podnijela izvješće o privremenom ocjenjivanju
Europskog istraživačkog programa u području mjeriteljstva – EMRP[8]. Ocjenjivanje je provelo stručno
povjerenstvo tri godine nakon početka programa. Opće je mišljenje stručnog
povjerenstva da je program EMRP dobro vođen zajednički europski istraživački
program koji je nakon samo dvije godine provedbe već postigao relativno visoku
razinu znanstvene, upravljačke i financijske integracije. Međutim, stručno je
povjerenstvo upozorilo na ograničeno industrijsko iskorištavanje i ograničenu
otvorenost prema izvrsnoj znanosti izvan okvira nacionalnih instituta za
mjeriteljstvo te nedovoljnu izgradnju sposobnosti. Stručno je povjerenstvo
također smatralo da bi se provedbom programa EMRP mogao razviti uključiviji
europski istraživački prostor u mjeriteljstvu.
(5)       U skladu s Odlukom Vijeća …
/2013/EU od ... 2013. o uspostavljanju Posebnog programa za provedbu okvirnog
programa za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) Obzor 2020.[9] Europskom istraživačkom
programu u području mjeriteljstva može se osigurati dodatna potpora.
(6)       Europski program za
istraživanje i inovacije u području mjeriteljstva (u daljnjem tekstu „EMPIR”),
usklađen sa strategijom Europa 2020. i povezanim vodećim inicijativama,
posebice „Unijom inovacija”[10],
„Digitalnom agendom za Europu”[11],
„Planom za Europu učinkovitih resursa”[12]
i „Industrijskom politikom u doba globalizacije”[13], bit će ambiciozniji i
uključiviji program koji će deset godina (2014.– 2024.) provoditi [28] država sudionica. Kao poboljšanja u odnosu na
prethodni program, EMPIR će uključivati aktivnosti povezane s inovacijama i
industrijskim iskorištavanjem, istraživanjima u području normi i standarda te
izgradnjom sposobnosti.
(7)       Države sudionice namjeravaju
pridonijeti provedbi programa EMPIR u razdoblju koje program obuhvaća (2014. –
2024.).
(8)       Potrebno je odrediti gornju
granicu za sudjelovanje Unije u programu EMPIR u razdoblju trajanja okvirnog
programa Obzor 2020. U okviru te gornje granice doprinos Unije programu EMPIR
trebao bi odgovarati doprinosu država sudionica kako bi se postigao snažan
učinak poluge i osigurala veća povezanost programa država sudionica.
(9)       U skladu s ciljevima Uredbe
(EU) br. …/2013., sve države članice i zemlje pridružene okvirnom programu
Obzor 2020. trebale bi imati pravo na sudjelovanje u programu EMPIR.
(10)     Financijski doprinos Unije
trebalo bi uvjetovati preuzimanjem formalne obveze država sudionica da
pridonesu provedbi programa EMPIR i ispunjenjem te obveze. Doprinosi država
sudionica programu EMPIR trebali bi obuhvaćati doprinos za administrativne
troškove u okviru gornje granice od 5 % proračuna EMPIR-a. Države
sudionice trebale bi se obvezati da će, u slučaju potrebe, uvećati svoj
doprinos programu EMPIR pričuvnim financiranjem od 50 % kako bi osigurale
financiranje svojih nacionalnih tijela (nacionalni instituti za mjeriteljstvo i
posebni instituti) koji sudjeluju u odabranim projektima.
(11)     Za zajedničku provedbu
programa EMPIR nužna je provedbena struktura. Države sudionice usuglasile su
provedbenu strukturu za program EMPR i 2007. osnovale EURAMET e.V. (u daljnjem
tekstu „EURAMET”), europsku regionalnu organizaciju za mjeriteljstvo i neprofitnu
udrugu u skladu s njemačkim pravom. Zadaće i obveze EURAMET-a obuhvaćaju i šire
europsko i globalno usklađivanje mjeriteljstva. Članstvo u EURAMET-u otvoreno
je svim europskim nacionalnim institutima za mjeriteljstvo kao članovima te
posebnim institutima kao pridruženim članovima. Nije uvjetovano postojanjem
nacionalnih istraživačkih programa u mjeriteljstvu. Budući da se, prema
izvješću o privremenom ocjenjivanju programa EMRP, upravljačka struktura
EURAMET-a pokazala učinkovitom i visoko kvalitetnom pri provedbi programa EMRP,
EURAMET bi trebalo upotrijebiti i pri provedbi programa EMPIR. EURAMET bi
trebao biti primatelj financijskog doprinosa Unije.
(12)     Kako bi se ostvarili ciljevi
programa EMPIR, EURAMET bi trebao pružiti financijsku potporu uglavnom u obliku
bespovratnih sredstava sudionicima uključenima u aktivnosti odabrane na razini
EURAMET-a. Te bi aktivnosti trebale biti odabrane slijedom poziva na podnošenje
prijedloga u nadležnosti EURAMET-a. Popis redoslijeda projekata trebao bi biti
obvezujući u pogledu odabira prijedloga i dodjele sredstava u okviru
financijskog doprinosa Unije i doprinosa država sudionica projektima u okviru
programa EMPIR.
(13)     Financijskim doprinosom Unije
trebalo bi se upravljati u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i
pravilima o neizravnom upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012
Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima
koja se primjenjuju na opći proračun Unije[14]
i Delegirane uredbe Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o
pravilima primjene Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012[15].
(14)     Komisija bi radi zaštite
financijskih interesa Unije trebala imati pravo smanjiti, obustaviti ili
prekinuti financijski doprinos Unije ako se program EMPIR ne provodi ili se
provodi neprimjereno, djelomično ili s kašnjenjem, odnosno u slučaju da države
sudionice ne pridonose financiranju programa EMPIR ili to čine djelomično ili s
kašnjenjem. Ta bi prava trebala biti predviđena sporazumom o delegiranju između
Komisije i EURAMET-a.
(15)     Na sudjelovanje u neizravnim
aktivnostima koje se financiraju iz programa EMPIR primjenjuje se Uredba (EU)
br. … /2013 Europskog parlamenta i Vijeća od ... 2013. o pravilima za
sudjelovanje u okvirnom programu za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.)
Obzor 2020. i širenje rezultata[16].
Međutim, zbog posebnih operativnih potreba programa EMPIR potrebno je
predvidjeti odstupanja od te Uredbe u skladu s njezinim člankom 1. stavkom 3.
[Pravila za sudjelovanje u Obzoru 2020. i širenje rezultata].
(16)     Doprinos država sudionica
uglavnom je u obliku institucijskog financiranja nacionalnih instituta za
mjeriteljstvo i posebnih instituta koji sudjeluju u odabranim projektima.
Doprinos država sudionica trebao bi obuhvaćati i doprinos u gotovini
administrativnim troškovima programa EMPIR. Dio doprinosa Unije trebao bi biti
dodijeljen subjektima koji nisu nacionalni instituti za mjeriteljstvo i posebni
instituti koji sudjeluju u odabranim projektima. Izračunom financijskoga
doprinosa Unije nacionalnim institutima za mjeriteljstvo i posebnim institutima
koji sudjeluju u projektima programa EMPIR trebalo bi se osigurati da doprinos
Unije programu EMPIR ne prelazi doprinose država sudionica. Uzevši u obzir da
institucijsko financiranje država sudionica namijenjeno nacionalnim institutima
za mjeriteljstvo i posebnim institutima odgovara troškovima dodijeljenima
projektima programa EMPIR koji se ne nadoknađuju doprinosima Unije, paušalni
iznos za financiranje neizravnih prihvatljivih troškova nacionalnih instituta
za mjeriteljstvo i posebnih instituta trebalo bi prilagoditi u odnosu na iznos
određen Uredbom (EU) br … /2013. [o pravilima za sudjelovanje u okvirnom
programu za istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) Obzor 2020. i širenje
rezultata]. Taj bi se paušalni iznos trebao odrediti na temelju ukupnih
neizravnih troškova koje su nacionalni instituti za mjeriteljstvo i posebni
instituti koji sudjeluju u projektima programa EMRP prijavili kao prihvatljive,
koji su stabilni i predstavljaju pouzdanu procjenu neizravnih troškova nacionalnih
instituta za mjeriteljstvo i posebnih instituta koji sudjeluju u projektima
programa EMPIR. Budući da ti neizravni troškovi iznose 140 % ukupnih
izravnih prihvatljivih troškova nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i
posebnih instituta, osim troškova podugovaranja i besplatnih doprinosa u naravi
koji se ne koriste u njihovim prostorima, paušalni iznos za financiranje
neizravnih troškova nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i posebnih instituta
trebao bi, u skladu s Uredbom (EU) br. … /2013., biti snižen s [20 %] na
5 %. Stoga je prikladno za nacionalne institute za mjeriteljstvo i posebne
institute predvidjeti odstupanje od članka 24. te Uredbe. Ostali subjekti koji
sudjeluju u projektima programa EMPIR trebali bi se financirati u skladu s tom
Uredbom.
(17)     Tijekom privremenog
ocjenjivanja programa EMPIR trebalo bi ponovno procijeniti prikladnost modela
financiranja u odnosu na načelo usklađenosti sredstava Unije i ostalih
sredstava.
(18)     Revizije primatelja sredstava
Unije dodijeljenih u skladu s tom Odlukom trebale bi dovesti do smanjenja
administrativnog opterećenja u skladu s Uredbom (EU) br. …/2013. [okvirni
program Obzor 2020.].
(19)     Financijske interese Unije
trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda,
uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat
izgubljenih, krivo isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te,
prema potrebi, administrativne i financijske sankcije u skladu s Uredbom (EU,
Euratom) br. 966/2012.
(20)     Komisija bi trebala provesti
privremeno ocjenjivanje kojim će se posebno ocijeniti kvaliteta i učinkovitost
programa EMPIR i napredak u ostvarivanju ciljeva, a zatim i završno
ocjenjivanje te pripremiti izvješća o tim ocjenjivanjima.
(21)     Na zahtjev Komisije EURAMET i
države sudionice trebale bi dostaviti sve informacije koje su Komisiji potrebne
za sastavljanje izvješća o ocjenjivanju programa EMPIR.
(22)     Cilj je odluke sudjelovanje
Unije u programu EMPIR, odnosno potpora osiguranju prikladnih, cjelovitih i
namjenskih mjeriteljskih rješenja te stvaranju cjelovitog europskog sustava
istraživanja u mjeriteljstvu s kritičnom masom i aktivnom uključenošću na
regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini što države članice ne
mogu same dostatno postići. Opseg i složenost mjeriteljskih zahtjeva
zahtijevaju ulaganja koja nadmašuju osnovne proračune za istraživanje europskih
nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i njihovih posebnih instituta. Izvrsnost
potrebna za istraživanje i razvoj najmodernijih mjeriteljskih rješenja prelazi
nacionalne granice te se stoga ne može postići samo na nacionalnoj razini. Budući
da se cilj stoga može bolje postići na razini Unije povezivanjem nacionalnih
napora u usklađen europski pristup, ujedinjenjem rascjepkanih nacionalnih
istraživačkih programa, potporom pri razvoju zajedničkih prekograničnih
strategija istraživanja i financiranja te postizanjem kritične mase potrebnih
sudionika i ulaganja, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom
supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s
načelom razmjernosti iz tog članka, ova odluka ne prelazi okvire koji su
potrebni za postizanje navedenih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Sudjelovanje u Europskom programu za inovacije i istraživanje u području
mjeriteljstva
1.           Unija sudjeluje u Europskom
programu za inovacije i istraživanje u području mjeriteljstva (u daljnjem
tekstu „EMPIR”), koji su zajedno poduzele Belgija, Bugarska, Češka Republika,
Danska, Njemačka, Estonija, Irska, Grčka, Španjolska, Francuska, Hrvatska,
Italija, Mađarska, Nizozemska, Austrija, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovenija,
Slovačka, Finska, Švedska i Ujedinjena Kraljevina, kao i [Bosna i Hercegovina,
Norveška, Srbija, Švicarska i Turska] (u daljnjem tekstu „države sudionice”) u
skladu s uvjetima koji su navedeni u ovoj Odluci.
2.           Ostale države članice i
ostale zemlje pridružene okvirnom programu za istraživanje i inovacije (2014. –
2020.) Obzor 2020. uspostavljenom Uredbom (EU) br. …/2013 … (u daljnjem tekstu
„okvirni program Obzor 2020.”) mogu sudjelovati u programu EMPIR ako ispunjuju
uvjet iz članka 3. stavka 1. točke (c) ove Odluke. Države sudionice i
pridružene zemlje koje ispunjuju uvjete navedene u članku 3. stavku 1. točki
(c) ove Odluke smatraju se za potrebe ove Odluke državama sudionicama.
Članak 2.
Financijski doprinos Unije
1.           Financijski doprinos Unije
programu EMPIR iznosi najviše 300 milijuna EUR, uključujući odobrena sredstva
EFTA-e. Doprinos se isplaćuje iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije
dodijeljenih odgovarajućim dijelovima Posebnog programa za provedbu okvirnog
programa Obzor 2020. uspostavljenog Odlukom … /2013/EU u skladu s člankom 58.
stavkom 1. točkom (c) podtočkom (vi.) i člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom)
br. 966/2012.
2.           Ne prekoračujući najviši
iznos utvrđen u stavku 1. doprinos Unije odgovara doprinosima država sudionica
u programu EMPIR isključujući doprinose država sudionica administrativnim
troškovima koji premašuju 5 % proračuna programa EMPIR.
3.           Doprinos Unije ne
upotrebljava se za pokrivanje administrativnih troškova programa EMPIR.
Članak 3.
Uvjeti za financijski doprinos Unije
1.           Financijski
doprinos Unije podložan je sljedećim uvjetima:
(a)
da države sudionice dokažu da su program EMPIR
uspostavile u skladu s Prilozima I. i II.;
(b)
da države sudionice ili nacionalni instituti za
mjeriteljstvo koje su imenovale države sudionice imenuju EURAMET e.V. (u
daljnjem tekstu „EURAMET”) strukturom nadležnom za provedbu programa EMPIR i za
primanje, dodjelu i praćenje financijskog doprinosa Unije
(c)
da se sve države sudionice obvežu pridonijeti
financiranju programa EMPIR i odrediti pričuvno financiranje u visini od
50 % iznosa obveze
(d)
da EURAMET dokaže sposobnost provedbe programa
EMPIR, uključujući primanje, dodjelu i praćenje doprinosa Unije u okviru
neizravnog upravljanja proračunom Unije u skladu s člancima 58., 60. i 61.
Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012
(e)
da se za program EMPIR uspostavi model upravljanja
u skladu s Prilogom III.
2.           Doprinos Unije tijekom
provedbe programa EMPIR podložan je i sljedećim uvjetima:
(a)
da EURAMET provede ciljeve programa EMPIR iz
Priloga I. i aktivnosti iz Priloga II. u skladu s pravilima za sudjelovanje i
širenje rezultata navedenima u članku 5.
(b)
da se zadrži prikladan i učinkovit model
upravljanja u skladu s Prilogom III.
(c)
da EURAMET poštuje zahtjeve izvješćivanja iz članka
60. stavka 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012
(d)
da se ispune obveze iz stavka 1. točke (c).
Članak 4.
Doprinosi država sudionica
Doprinosi država sudionica obuhvaćaju
sljedeće:
(a)
doprinose iz institucijskog financiranja
nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i posebnih instituta koji sudjeluju u
projektima programa EMPIR;
(b)
financijski doprinos administrativnim troškovima
programa EMPIR.
Članak 5.
Pravila za sudjelovanje i širenje rezultata
1.           Za potrebe Uredbe (EU) br. …
[Pravila za sudjelovanje u Obzoru 2020. i širenje rezultata] EURAMET se smatra tijelom
za dodjelu potpora i dodjeljuje financijsku potporu neizravnim aktivnostima u
skladu s Prilogom II. ovoj Odluci.
2.           Odstupajući od članka 24.
stavka 1. Uredbe (EU) br. ... [Pravila za sudjelovanje u Obzoru 2020. i širenje
rezultata] neizravni prihvatljivi troškovi nacionalnih instituta za
mjeriteljstvo i posebnih instituta koji sudjeluju u projektima koje financira
program EMPIR određuju se primjenom paušalnog iznosa u visini od 5 % njihovih ukupnih izravnih prihvatljivih
troškova, isključujući izravne prihvatljive troškove podugovaranja i troškove
sredstava koja na raspolaganje stavljaju treće osobe, a koja se ne
upotrebljavaju u prostorima korisnika te financijsku potporu trećim osobama.
3.           Privremeno ocjenjivanje
programa EMPIR-a iz članka 12. obuhvaća procjenu ukupnih neizravnih
troškova nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i posebnih instituta koji
sudjeluju u projektima programa EMPIR i odgovarajućeg institucijskog
financiranja.
4.           Na temelju te procjene i za
potrebe članka 2. stavka 2. EURAMET može smanjiti paušalni iznos utvrđen u
stavku 2.
5.           Ako to nije dovoljno, EURAMET
može, odstupajući od članka 22. stavka 3. Uredbe (EU) br. ... [Pravila za
sudjelovanje u Obzoru 2020. i širenje rezultata], primijeniti nižu stopu
povrata na prihvatljive troškove nacionalnih instituta za mjeriteljstvo i
posebnih instituta koji sudjeluju u projektima koje financira program EMPIR.
Članak 6.
Provedba programa EMPIR
1.           Program EMPIR provodi se na
temelju godišnjih planova rada.
2.           EURAMET pruža financijsku potporu
uglavnom u obliku bespovratnih sredstava koja se dodjeluju sudionicima slijedom
poziva na podnošenje prijedloga.
Prije određivanja teme pojedinih poziva na
podnošenje prijedloga EURAMET poziva zainteresirane pojedince ili organizacije
iz istraživačke zajednice u području mjeriteljstva kao i korisnike da predlože
moguće teme istraživanja.
Članak 7.
Sporazumi između Unije i EURAMET-a
1.           Komisija u ime Unije s
EURAMET-om sklapa sporazum o delegiranju i sporazum o godišnjem prijenosu
sredstava, podložno pozitivnoj ex ante ocjeni EURAMET-a u skladu s
člankom 61. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
2.           Sporazum o delegiranju iz
stavka 1. sklapa se u skladu s člankom 58. stavkom 3. te člancima 60. i 61.
Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2912 i člankom 40. Delegirane uredbe Komisije
(EU) br. 1268/2012. U njemu je utvrđeno i sljedeće:
(a)
zahtjevi za doprinos EURAMET-a u pogledu
pokazatelja uspješnosti iz Priloga II. Odluci (EU) br. … [Posebni program za
provedbu okvirnog programa Obzor 2020.];
(b)
zahtjevi u pogledu doprinosa EURAMET-a praćenju iz
Priloga III. Odluci br. … [Posebni program za provedbu okvirnog programa Obzor
2020.];
(c)
posebni pokazatelji uspješnosti u vezi s radom
EURAMET-a;
(d)
zahtjevi za EURAMET u pogledu osiguravanja
informacija o administrativnim troškovima i detaljnih brojki u vezi s provedbom
programa EMPIR;
(e)
postupci u vezi s dostavom podataka koji su
potrebni kako bi Komisija mogla ispuniti svoje obveze širenja rezultata i
izvješćivanja.
Članak 8.
Prekid, smanjenje ili obustava financijskog doprinosa Unije
Ako se program EMPIR ne provodi ili se provodi
neprimjereno, djelomično ili s kašnjenjem, Komisija može prekinuti, razmjerno
smanjiti ili obustaviti financijski doprinos Unije u skladu sa stvarnom
provedbom programa EMPIR.
Ako države sudionice ne pridonose financiranju
programa EMPIR ili doprinose samo djelomično ili s kašnjenjem, Komisija može
prekinuti, razmjerno smanjiti ili obustaviti financijski doprinos Unije,
uzimajući u obzir iznos sredstava koje su države sudionice dodijelile za provedbu
programa EMPIR.
Članak 9.
Ex post revizije
1.           Ex post revizije
rashoda za neizravne aktivnosti provodi EURAMET u skladu s člankom 23. Uredbe
(EU) br. ... [okvirni program Obzor 2020.].
2.           Komisija može odlučiti sama
provesti revizije iz stavka 1.
Članak 10.
Zaštita financijskih interesa Unije
1.           Komisija poduzima
odgovarajuće mjere kako bi osigurala zaštitu financijskih interesa Unije pri
provedbi aktivnosti financiranih na temelju ove Odluke primjenom preventivnih
mjera protiv prijevare, korupcije ili drugih nezakonitih radnji, učinkovitim
provjerama i, ako se nepravilnosti utvrde, povratom pogrešno plaćenih iznosa
te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim administrativnim
i financijskim sankcijama.
2.           EURAMET osoblju Komisije,
drugim osobama koje ona ovlasti i Revizorskom sudu omogućuje pristup svojim
lokacijama i prostorima te svim informacijama koje su potrebne za provedbu
revizija, uključujući informacije u elektroničkom obliku.
3.           Europski ured za borbu protiv
prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na
licu mjesta u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima Uredbom (EZ)
br. 1073/1999 Europskog Parlamenta i Vijeća[17] i Uredbom Vijeća (Euratom, EZ)
br. 2185/96[18]
radi otkrivanja prijevara, korupcije ili drugih nezakonitih radnji koje utječu
na financijske interese Unije, a počinjene su u vezi sa sporazumima ili
odlukama o dodjeli bespovratnih sredstava ili ugovorima o financiranju na
temelju ove Odluke.
4.           Ugovori, sporazumi o dodjeli
bespovratnih sredstava i odluke o dodjeli bespovratnih sredstava koji proizlaze
iz provedbe ove Odluke sadržavaju odredbe kojima se Komisija, EURAMET,
Revizorski sud i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija i istraga
u okviru svojih nadležnosti.
5.           Pri provedbi programa EMPIR
države sudionice poduzimaju zakonodavne, regulatorne, upravne i druge mjere
potrebne za zaštitu financijskih interesa Unije, a posebno za osiguranje punog
povrata svih iznosa dugovanih Uniji u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012
i Delegiranom uredbom (EU) br. 1268/2012.
Članak 11.
Dostava informacija
1.           EURAMET na zahtjev Komisije
dostavlja sve informacije koje su potrebne za sastavljanje izvješća iz članka
12.
2.           Države sudionice putem
EURAMET-a dostavljaju Komisiji sve informacije koje zatraže Europski parlament,
Vijeće ili Revizorski sud u vezi s financijskim upravljanjem programom EMPIR.
3.           Komisija informacije iz
stavka 2. uključuje u izvješća iz članka 12.
Članak 12.
Ocjenjivanje
1.           Komisija će do 31. prosinca
2017. provesti privremeno ocjenjivanje programa EMPIR. Komisija će sastaviti
izvješće o tom ocjenjivanju koje će sadržavati zaključke i zapažanja Komisije.
Komisija će to izvješće dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću do 30. lipnja
2018.
2.           Komisija će po završetku
sudjelovanja Unije u programu EMPIR, a najkasnije 31. prosinca 2024., provesti
završno ocjenjivanje programa EMPIR. Komisija će sastaviti izvješće o tom
ocjenjivanju koje će sadržavati rezultate ocjenjivanja. Komisija će izvješće
dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću.
Članak 13.
Stupanje na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 14.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
PRILOG I.
Ciljevi
programa EMPIR
Opći ciljevi programa EMPIR su sljedeći:
(a)
osigurati prikladna, cjelovita i namjenska rješenja
u mjeriteljstvu za potporu inovacijama i industrijskoj konkurentnosti te
tehnologije mjerenja za rješavanje socijalnih izazova kao što su zdravstvo,
okoliš i energija, uključujući potporu razvoju i provedbi politika;
(b)
stvoriti cjelovit europski sustav istraživanja u
mjeriteljstvu s kritičnom masom i aktivnom uključenošću na regionalnoj,
nacionalnoj, europskoj i međunarodnoj razini.
PRILOG
II.
Neizravne
aktivnosti koje se podupiru u okviru programa EMPIR
1.           U okviru programa EMPIR mogu
se podupirati sljedeće neizravne aktivnosti u području zajedničkog istraživanja
i tehnološkog razvoja:
1.1.        znanstveno-tehnološke
aktivnosti za potporu temeljnom znanstvenom mjeriteljstvu čime se postavljaju
temelji za sve sljedeće korake uključujući primijenjeno istraživanje i razvoj u
mjeriteljstvu te usluge povezane s mjeriteljstvom;
1.2.        istraživanje u području
mjeriteljstva kako bi se osigurala rješenja za društvene izazove s naglaskom na
doprinosima za energiju, okoliš i zdravlje;
1.3.        istraživanje s ciljem razvoja
novih mjeriteljskih instrumenata usmjerenih na industrijsko preuzimanje
mjeriteljskih tehnologija radi poticanja inovacija u industriji;
1.4.        prethodna i usporedna
normativna istraživanja i razvoj u području mjeriteljstva u službi prioritetnih
standarda u dokumentiranju čiji je cilj iskoristiti stručnost instituta za
mjeriteljstvo država sudionica radi pružanja podrške provedbi politika i
bržeg stavljanja inovativnih proizvoda i usluga na tržište;
1.5.        aktivnosti jačanja sposobnosti
u području mjeriteljstva na različitim tehnološkim razinama s ciljem postizanja
uravnoteženog i cjelovitog mjeriteljskog sustava u državama sudionicama.

2.           Programom EMPIR mogu se
poduprijeti daljnje aktivnosti u službi širenja i iskorištavanja rezultata
istraživanja u mjeriteljstvu.
Programom EMPIR mogu se poduprijeti ostale
aktivnosti koje se posebice odnose na institute za mjeriteljstvo koji nemaju
znanstvene sposobnosti ili su njihove znanstvene sposobnosti ograničene
pružajući im podršku pri korištenju ostalih programa Europske unije,
nacionalnih ili regionalnih programa za izobrazbu i mobilnost, prekograničnoj
suradnji ili ulaganjima u mjeriteljsku infrastrukturu.
3.           Programom EMPIR može se
poduprijeti organizacija aktivnosti umrežavanja radi promicanja programa EMPIR
i maksimalnog jačanja njegova učinka.
4.           Neizravne aktivnosti iz točke
1. provode nacionalni instituti za mjeriteljstvo i posebni instituti. Međutim,
programom EMPIR potiče se i podupire sudjelovanje drugih subjekata. Očekuje se
da će s pomoću spomenutog pristupa ti subjekti iskoristiti 15 % proračuna
programa EMPIR.
PRILOG III.
Provedba
programa EMPIR i upravljanje njime
I           Uloga EURAMET-a
1.           EURAMET je nadležan za
provedbu programa EMPIR, podložno članku 3. EURAMET upravlja financijskim
doprinosom Unije programu EMPIR i nadležan je za pripremu i provedbu godišnjeg
plana rada, organizaciju poziva na podnošenje prijedloga, ocjenjivanje
projektnih prijedloga i sastavljanje popisa redoslijeda prijedloga te sve
ostale aktivnosti koje proizlaze iz godišnjeg plana rada. EURAMET je nadležan
za upravljanje bespovratnim sredstvima uključujući potpisivanje sporazuma o dodjeli
bespovratnih sredstava, primanje, dodjelu i praćenje korištenja financijskih
sredstava Unije te isplate sudionicima u odabranim projektima programa EMPIR.
Praćenje financijskog doprinosa Unije obuhvaća sve
aktivnosti nadzora i revizije, ex ante i/ili ex post kontrole
potrebne za provedbu zadaća koje je EURAMET-u povjerila Komisija. Te se
aktivnosti provode radi stjecanja razumne sigurnosti u zakonitost i regularnost
temeljnih transakcija te u prihvatljivost troškova prijavljenih u okviru
sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava.
2.           EURAMET može određene
administrativne i logističke zadatke vezane uz provedbu programa EMPIR
povjeriti državama sudionicama.
II         Organizacijska struktura
EURAMET-a uključena u provedbu programa EMPIR
1.           Odbor programa EMPIR njegovo
je tijelo za donošenje odluka.
Odbor se sastoji od predstavnika članova EURAMET-a
iz država sudionica. Ponderiranje glasova računa se na temelju nacionalnih
obveza u skladu s pravilom kvadratnog korijena.
Odbor posebice donosi odluke o strateškom istraživanju
i inovacijskoj agendi, planiraju poziva na podnošenje prijedloga, postupku
preispitivanja ocjenjivanja, odabiru projekata koji će se financirati u skladu
s popisima redoslijeda projekata te praćenju napretka financiranih projekata, a
donosi i godišnji plan rada nakon odobrenja Komisije.
Na sastancima Odbora programa EMPIR Komisija ima
status promatrača, ali za donošenje godišnjeg plana rada Odboru je potrebno
prethodno odobrenje Komisije. Odbor programa EMPIR Komisiji upućuje poziv za
sudjelovanje na svojim sastancima i dostavlja joj odgovarajuće dokumente.
Komisija može sudjelovati u raspravama Odbora programa EMPIR.
2.           Odbor programa EMPIR bira
svog predsjedavajućeg i njegova zamjenika. Predsjedavajući Odbora programa
EMPIR jedan je od dva potpredsjednika EURAMET-a. Predsjedavajući Odbora
programa EMPIR zastupa EURAMET u pitanjima povezanima s EMPIR-om.
3.           Istraživačko vijeće sastoji
se od stručnjaka na visokoj razini iz svijeta industrije, istraživanja,
akademskih ustanova i međunarodnih organizacija dionika. Vijeće programu EMPIR
daje neovisne strateške savjete o godišnjem planu rada, a njegove članove
imenuje glavna skupština EURAMET-a.
4.           Tajništvo EURAMET-a koje
EURAMET-u pruža opću administrativnu podršku vodi bankovne račune programa
EMPIR.
5.           Odjel za potporu upravi
osniva se kao dio tajništva EURAMET-a i nadležan je za provedbu programa EMPIR
i svakodnevno upravljanje njime.
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Područja
politike o kojima je riječ u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta
prijedloga/inicijative
              1.4.    Ciljevi

              1.5.    Osnova
prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje
i financijski učinak
              1.7.    Predviđeni
načini upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila
praćenja i izvješćivanja
              2.2.    Sustav
upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere
sprečavanja prijevara i nepravilnosti
3.           PROCJENA FINANCIJSKOG UČINKA
PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Relevantni
naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda
              3.2.    Procjena
učinka na rashode
              3.2.1. Sažetak procjene
učinka na rashode
              3.2.2. Procjena učinka na
odobrena sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procjena učinka na
administrativna odobrena sredstva
              3.2.4. Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Doprinosi trećih
osoba
              3.3.    Procjena učinka na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
1.1.        Naslov prijedloga/inicijative
Sudjelovanje
Europske unije u Europskom programu za istraživanje i inovacije u području
mjeriteljstva (EMPIR) koji poduzima više država članica
1.2.        Područja politike o kojima je
riječ u strukturi ABM/ABB[19]
Istraživanje
i inovacije: okvirni program Obzor 2020.
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[20]
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
X Prijedlog/inicijativa odnosi se na preusmjereno djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Komisijini višegodišnji
strateški ciljevi koji se žele postići prijedlogom/inicijativom
Opći
ciljevi programa EMPIR su:
(1)
osigurati cjelovita i namjenska rješenja u mjeriteljstvu za potporu inovacijama
i industrijskoj konkurentnosti te tehnologije mjerenja za rješavanje društvenih
izazova kao što su zdravstvo, okoliš i energija, uključujući potporu razvoju i
provedbi politika;
(2)
stvoriti cjelovit europski sustav istraživanja u mjeriteljstvu s kritičnom
masom i aktivnom uključenošću na regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i
međunarodnoj razini.
1.4.2.     Posebni ciljevi i predmetne
aktivnosti ABM/ABB
Glavni
operativni cilj ovog zakonodavnog prijedloga, odnosno sudjelovanje Unije
u zajedničkom programu istraživanja, razvoja i inovacija koji je poduzelo
nekoliko država članica u području mjeriteljstva, već je naveden u okvirnom
programu za istraživanje i tehnološki razvoj Obzor 2020.
Posebni
cilj povezan s tim operativnim ciljem uspostava je i provedba programa EMPIR, a
glavni neposredni rezultat su projekti u području istraživanja i razvoja.
1.4.3.     Očekivani rezultati i učinak
Navesti učinke koje bi
prijedlog/inicijativa trebali imati na korisnike/ciljne skupine.
U okviru programa EMPIR objedinit će se ulaganja
Unije i nacionalna ulaganja u istraživanja u mjeriteljstvu kako bi se osigurala
prikladna, cjelovita i namjenska mjeriteljska rješenja za pružanje potpore
inovacijama i industrijskoj konkurentnosti te tehnologije mjerenja za
rješavanje socijalnih izazova kao što su zdravstvo, okoliš i energija.
Na taj će se način pružiti potpora razvoju
cjelovitog europskog sustava istraživanja u mjeriteljstvu uz postizanje
kritične mase i aktivnu uključenost na regionalnoj, nacionalnoj, europskoj i
međunarodnoj razini.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i učinka
Navesti pokazatelje za
praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
Očekuju
su sljedeći rezultati koje će se mjeriti uz pomoć povezanih pokazatelja:
Osnažiti industrijsku primjenu i poboljšati normizaciju
Pokazatelji:
(a) zarada od novih ili znatno unaprjeđenih proizvoda i usluga koja se može
pripisati istraživačkim aktivnostima u okviru programa EMPIR i njegovih
prethodnika [cilj: 400 milijuna EUR], (b) udio istraživačkih projekata koje
podupire industrija [cilj: 20 %], (c) vrijednost poslovnih ulaganja u
projekte programa EMPIR, (d) udio posebnog normativnog istraživanja [cilj:
10 %], (e) sudjelovanje tehničkih odbora CEN-a/CENELEC-a/ISO-a/IEC-a i
odgovarajućih tijela za normizaciju koji mogu imati izravne koristi od
projekata programa EMPIR u programu.
Poduprijeti usklađeno, održivo i cjelovito europsko mjeriteljstvo s
ciljem potpunog iskorištavanja potencijala EU-a.
Pokazatelji:
(f) udio namjenskih nacionalnih ulaganja u istraživanja u mjeriteljstvu koji se
usklađuje ili se na njega utječe u okviru programa [cilj: 50 %], (g) sudjelovanje
u programu znanstvenika koji ne djeluju u okviru nacionalnih instituta za
mjeriteljstvo/posebnih instituta [cilj: dvostruki broj u odnosu na program EMRP
] (h) razina ulaganja iz strukturnih fondova i drugih europskih, nacionalnih
ili regionalnih programa u aktivnosti povezane s mjeriteljstvom (i) vodeći
položaj Europe u međunarodnim odborima za mjeriteljstvo.
Učinkovitost programa
Pokazatelji:
(j) kakvoća projektnih prijedloga, postupka ocjenjivanja i odabira, (k) vrijeme
potrebno za dodjelu bespovratnih sredstava, (l) tekući troškovi provedbe
programa EMPIR [cilj: ≤ 5 %].
Znatna društveno-gospodarska korist i doprinos ključnim političkim
ciljevima
To
će, uz ostale pokazatelje, biti ocijenjeno u okviru neovisnog privremenog i
završnog ocjenjivanja.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative
1.5.1.     Uvjeti koje treba ispuniti
kratkoročno ili dugoročno
U
okviru programa EMPIR objedinit će se sredstva Unije i nacionalna sredstva i
osigurati veći utjecaj istraživanja u mjeriteljstvu na rast i rješavanje društveno-gospodarskih
izazova te rješavati postojeća rascjepkanost i strukturni nedostaci europskog
sustava istraživanja i inovacija u mjeriteljstvu.
1.5.2.     Dodana vrijednost uključenja
EU-a
Dodana
vrijednost javne intervencije na razini EU-a leži u sposobnosti EU-a da ujedini
rascjepkane nacionalne za istraživačke programe, pomogne pri razvoju
zajedničkih prekograničnih strategija istraživanja i financiranja te postigne
kritičnu masu sudionika i ulaganja potrebnih za rješavanje važnih izazova s
kojima se suočava mjeriteljski sustav, uz istodobno podizanje učinkovitosti
javne potrošnje.
Programom
EMPIR poboljšat će se sposobnosti mjerenja što će imati strateški utjecaj na
Europu. To će se učiniti na usklađen i jedinstven način, uz prisutnost veće
kritične mase, što će dovesti do ekonomičnijih i interoperabilnijih rješenja.
1.5.3.     Iskustva stečena na temelju
sličnih aktivnosti u prošlosti
Privremenim
ocjenjivanjem prethodnika programa EMRP, koji se provodio u okviru programa
FP7, utvrđeni su određeni nedostaci koji su u rješavani pri izradi programa
EMPIR (Posebna potpora inovacijama, normizaciji, jačanju sposobnosti i
otvaranje programa prema najboljoj znanosti.)
1.5.4.     Sukladnost i moguća sinergija
s ostalim prikladnim instrumentima
Programom
EMPIR pridonijet će se nizu vodećih inicijativa u okviru strategije EUROPA
2020. na koje utječe istraživanje u mjeriteljstvu, uključujući „Uniju
inovacija”, „Digitalnu agendu za Europu”, „Plan za Europu učinkovitih resursa”
i „Industrijsku politiku u doba globalizacije”.
Programom
EMPIR dat će se važan doprinos postizanju ciljeva Obzora 2020. pružanjem
potpore temama od neposredne važnosti za prioritete Obzora 2020.
1.6.        Trajanje i financijski učinak
X Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja.
–
Prijedlog/inicijativa traje od 1. siječnja 2014. do
31. prosinca 2024.
–
Financijski učinak od 2014. do 2020. za odobrena
sredstva za preuzimanje obveza i od 2014. do 2024. za odobrena sredstva za
plaćanje.
¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja.
–
Provedba s razdobljem osnivanja od GGGG. do GGGG.
–
nakon kojeg slijedi puna provedba.
1.7.        Predviđeni načini upravljanja[21]
¨ Izravno centralizirano upravljanje Komisije
X Neizravno centralizirano upravljanje uz
delegiranje provedbenih zadaća:
–
¨  izvršnim agencijama
–
¨  tijelima koje su osnovale Zajednice[22]
–
X  nacionalnim tijelima iz javnog sektora/tijelima
koja pružaju javne usluge
–
¨  osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja na temelju
glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su navedene u relevantnom temeljnom
aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Decentralizirano upravljanje s trećim zemljama
¨ Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama (navesti).
Ako se navodi više
načina upravljanja, treba navesti pojedinosti u odjeljku „Napomene”.
Napomene
Uspostavljena
je posebna provedbena struktura pod nazivom EURAMET (u daljnjem
tekstu EURAMET) koju vode države sudionice s ciljem upravljanja
inicijativom. Unija će financijski doprinos inicijativi osigurati putem ove
organizacije.
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila praćenja i
izvješćivanja
Navesti učestalost i
uvjete.
Po
uspostavi EMPIR će se pratiti posredstvom godišnjih izvješća EURAMET-a.
Uz
to će se najkasnije do 2017. provesti privremeno ocjenjivanje. Po završetku
sudjelovanja Unije u programu EMPIR, a najkasnije do 2024., provest će se
neovisno završno ocjenjivanje kojim će se preispitati postizanje ciljeva,
rezultata i učinaka.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole
2.2.1.     Utvrđeni rizici
1)
Sposobnost posebne provedbene strukture EURAMET da upravlja proračunom Unije i
zaštiti financijske interese EU-a.
2)
Sposobnost država sudionica da uplate svoje doprinose programu.
2.2.2.     Predviđeni načini nadzora
Rizik
1.: vidi poglavlje 2.3.
Rizik
2.: isplata sredstava EU-a moguća je samo na osnovi dokaza o nacionalnim
financijskim obvezama na razini godišnjeg financijskog sporazuma i na razini
isplata nacionalnim sudionicima u projektima. Kao dodatna mjera zaštite
financiranje EU-a ne može biti veće od 50 % ukupnog iznosa javnih sredstava
u programu i ne može pokrivati administrativne izdatke.
2.2.3.     Troškovi i koristi kontrola te
očekivana stopa nepridržavanja
Sustavom
kontrole uspostavljenim za potrebe provedbe programa mora se zajamčiti
primjereno upravljanje rizicima u smislu djelotvornosti i učinkovitosti
poslovanja te zakonitosti i pravilnosti temeljnih transakcija, uzimajući u
obzir specifičnost programa EMPIR kao javno-javnog partnerstva. U sustavu
kontrole mora postojati ravnoteža između povjerenja i kontrole, uzimajući u
obzir administrativne i druge troškove kontrole na svim razinama, a posebno za
sudionike, kako bi on na najbolji način pridonio ostvarenju ciljeva okvirnog
programa Obzor 2020.
2.3.        Mjere za sprečavanje
prijevara i nepravilnosti
Navesti postojeće ili
predviđene mjere sprečavanja i zaštite.
U
članku 3. Odluke o uspostavi programa EMPIR navodi se da je uvjet za doprinos
Unije da EURAMET poštuje zahtjeve izvješćivanja iz članka 60. stavka 5. Uredbe
(EU, Euratom) br. 966/2012. U skladu s člankom 8. Komisija može prekinuti,
smanjiti ili obustaviti svoj doprinos.
Sporazumom
o delegiranju između Komisije i EURAMET-a u skladu s člankom 61. Uredbe (EU,
Euratom) br. 966/2012 predvidjet će se da Komisija nadgleda aktivnosti
EURAMET-a, ponajprije provođenjem revizija.
3.           PROCJENA FINANCIJSKOG UČINKA
PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Relevantni naslovi
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda
·      Postojeće proračunske linije u skladu s redoslijedom naslova iz
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija. AŽURIRATI NAKON
SKLAPANJA SPORAZUMA
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis ………………………...……….] || Dif./nedif. ([23]) || iz država EFTA-e[24] || iz država kandidatkinja[25] || iz trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 1.A || 08.0204 Horizontalne aktivnosti Obzora 2020. || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
 1.A || 08 02 02 01 Vodeći položaj u nanotehnologijama, području naprednih materijala, biotehnologiji te naprednoj proizvodnji i preradi || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
 1.A || 08 02 03 01 poboljšanje cjeloživotnog zdravstva i dobrobiti || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
 1.A || 08 02 03 02 Poboljšanje sigurnosti hrane, razvoj održive poljoprivrede, morskog i pomorskog istraživanja i biogospodarstva || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
 1.A || 08 02 03 03 Prijelaz na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
 1.A || 08 02 03 04 Ostvarivanje resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i homogenog europskog prometnog sustava || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
 1.A || 08 02 03 05 Ostvarivanje resursno učinkovitog gospodarstva otpornog na klimatske promjene i održive opskrbe sirovinama || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
 1.A || 09 04 02 01 Vodeći položaj u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
3.2.        Procjena učinka na rashode
3.2.1.     Sažetak procjene učinka na
rashode
U milijunima EUR (na tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Broj 1.A || Naslov 1.A Konkurentnost za rast i zapošljavanje
 Glavna uprava: RTD, CNECT ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || Godina 2021. – 2024. || UKUPNO[26]
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 02 02 01 Vodeći položaj u nanotehnologijama, području naprednih materijala, biotehnologiji te naprednoj proizvodnji i preradi || Obveze || (1) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Plaćanja || (2) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 08 02 03 01 poboljšanje cjeloživotnog zdravstva i dobrobiti || Obveze || (1.a) || 5,714 || 9,143 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,572 || 8,000 ||   || 60,000
 Plaćanja || (2.a) ||   || 0,571 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,658 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 02 Poboljšanje sigurnosti hrane, razvoj održive poljoprivrede, morskog i pomorskog istraživanja i biogospodarstva || Obveze || (1.b) || 1,429 || 2,285 || 2,429 || 2,429 || 2,285 || 2,143 || 2,000 ||   || 15,000
 Plaćanja || (2.b) ||   || 0,143 || 1,514 || 2,300 || 2,429 || 2,414 || 2,271 || 3,929 || 15,000
 08 02 03 03 Prijelaz na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav || Obveze || (1.c) || 5,714 || 9,144 || 9,714 || 9,714 || 9,143 || 8,571 || 8,000 ||   || 60,000
 Plaćanja || (2.c) ||   || 0,572 || 6,057 || 9,200 || 9,714 || 9,657 || 9,086 || 15,714 || 60,000
 08 02 03 04 Ostvarivanje resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i homogenog europskog prometnog sustava || Obveze || (1.d) || 2,143 || 3,428 || 3,643 || 3,643 || 3,429 || 3,214 || 3,000 ||   || 22,500
 Plaćanja || (2.d) ||   || 0,214 || 2,272 || 3,450 || 3,643 || 3,621 || 3,407 || 5,893 || 22,500
 08 02 03 05 Ostvarivanje resursno učinkovitog gospodarstva otpornog na klimatske promjene i održive opskrbe sirovinama || Obveze || (1.e) || 5,000 || 8,000 || 8,500 || 8,500 || 8,000 || 7,500 || 7,000 ||   || 52,500
 Plaćanja || (2.e) ||   || 0,500 || 5,300 || 8,050 || 8,500 || 8,450 || 7,950 || 13,750 || 52,500
 UKUPNO odobrena sredstva za Glavnu upravu RTD || Obveze || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 42,500 || 42,500 || 40,000 || 37,500 || 35,000 ||   || 262,500
 Plaćanja || =2+2 a - e ||   || 2,500 || 26,500 || 40,250 || 42,500 || 42,250 || 39,750 || 68,750 || 262,500
 09 04 02 01 Vodeći položaj u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama || Obveze || (1f) ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Plaćanja || (2f) ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
 UKUPNO odobrena sredstva za Glavnu upravu CNECT || Obveze || =1f ||   ||   || 5,000 || 5,000 || 7,500 || 10,000 || 10,000 ||   || 37,500
 Plaćanja || =2f ||   ||   ||   || 0,500 || 5,000 || 5,250 || 7,750 || 19,000 || 37,500
   ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO odobrena sredstva za Glavne uprave RTD i CNECT || Obveze || =1+1a - e || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Plaćanja || =2+2a – f ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  UKUPNO odobrena sredstva za poslovanje || Obveze || (4) || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 ||   || 300,000
 Plaćanja || (5) ||   || 2,500 || 26,500 || 40,750 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 87,750 || 300,000
  UKUPNO administrativna odobrena sredstva financirana iz omotnice za posebne programe (08 01 05) || (6) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 ||   || 0,975
 UKUPNO odobrena sredstva pod NASLOVOM 1.A višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || =4+ 6 || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Plaćanja || =5+ 6 || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
U ovoj su tabeli
prikazani godišnji izvori financiranja programa EMPIR. Međutim, proračun za
EMPIR provodit će se u okviru proračunske linije 08.0204 Horizontalne
aktivnosti Obzora 2020.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 1.A || Naslov 1.A Konkurentnost za rast i zapošljavanje „Administrativni rashodi”
U milijunima EUR (na tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 Glavna uprava RTD ||   ||
  Ljudski resursi || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
  Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO GLAVNA UPRAVA RTD || Odobrena sredstva || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 UKUPNO odobrena sredstva za NASLOV 1.A višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupno obveze = ukupno plaćanja) || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
U milijunima EUR (na tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || Godina 2021. – 2024. || UKUPNO
 UKUPNO odobrena sredstva pod NASLOVIMA 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 25,131 || 40,134 || 47,636 || 47,639 || 47,642 || 47,645 || 445,148 ||   || 300,975
 Plaćanja || 0,131 || 2,634 || 26,636 || 40,889 || 47,642 || 47,645 || 47,648 || 87,750 || 300,975
3.2.2.     Procjena učinka na odobrena
sredstva za poslovanje
–
¨  Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje odobrenim sredstvima za
poslovanje
–
X  Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje
odobrenim sredstvima za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima
EUR (na tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i outpute ò ||   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. ||   || UKUPNO
   ||   ||
 Vrsta   || Prosječni trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Ukupni broj || Ukupni trošak
 Uspostava i provedba programa EMPIR ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Otput*, ** || Projekti istraživanja i razvoja ||   || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1. || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
 UKUPNI TROŠAK || 25 || 50,000 || 40 || 80,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 95,000 || 47 || 90,000 || 300 || 600,000
1 Doprinos EU-a ukupnim troškovima ne prelazi 300
millijuna EUR.
(*)
Administrativne troškove EURAMET-a e.V. za provedbu programa EMPIR, uz
gornju granicu od 30 milijuna EUR [5 %], pokrit će države sudionice bez doprinosa Unije.
(**) Uz pretpostavku prosječnog troška projekata
programa EMPIR od 2 milijuna EUR. Procjenjuje se da će se iz ukupnog proračuna
programa od 600 milijuna EUR financirati otprilike 300 projekata.
3.2.3.     Procjena učinka na
administrativna odobrena sredstva
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje administrativnim
odobrenim sredstvima
–
X  Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje
administrativnim odobrenim sredstvima, kako je objašnjeno u nastavku:
U milijunima EUR (na
tri decimalna mjesta)
   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Izvan NASLOVA 5.[27] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
 UKUPNO || 0,131 || 0,134 || 0,136 || 0,139 || 0,142 || 0,145 || 0,148 || 0,975
Potreba za
administrativnim sredstvima pokrit će se iz odobrenih sredstava koja su već
dodijeljena Glavnoj upravi za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređenih
unutar Glavne uprave, prema potrebi uz dodatne dodjele koje se mogu odobriti
nadležnoj glavnoj upravi u okviru postupka godišnje dodjele sredstava,
uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
3.2.3.2.  Procjena potreba za ljudskim resursima
–
¨  Prijedlog/inicijativa ne zahtijeva korištenje ljudskim resursima.
–
X  Prijedlog/inicijativa zahtijeva korištenje
ljudskim resursima, kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu izraziti u ekvivalentima punog radnog
vremena
   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || Godina 2020. || UKUPNO
  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)
 08 01 01 01 (Sjedište i uredi predstavništava Komisije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (Delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 08 01 05 01 (Neizravno istraživanje) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
 10 01 05 01 (Izravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentima punog radnog vremena: FTE)[28]
 XX 01 02 01 (UD, INT, UNS iz „globalne omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (UD, INT, JED, LD i UNS u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 gg[29]   || - u sjedištima ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (UD, UNS, INT — Neizravno istraživanje)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (UD, UNS, INT — Izravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske linije (navedi) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 7
Potrebe za ljudskim
resursima pokrit će se osobljem Glavne uprave za istraživanje i inovacije koje
je već raspoređeno na upravljanje djelovanjem i/ili preraspoređeno unutar
Glavne uprave, prema potrebi uz dodatne alokacije koje se mogu dobriti
nadležnoj glavnoj upravi u okviru postupka godišnje dodjele sredstava i u
svjetlu proračunskih ograničenja.
Opis poslova:
 Dužnosnici: Prisustvovanje sastancima Odbora programa EMPIR i sastancima istraživačkog vijeća EMPIR-a te radionicama i događanjima kojima je cilj širenje rezultata Promatrač u ocjenjivanju prijedloga u okviru programa EMPIR Pregovaranje i priprema sporazuma s posebnim institutima Priprema godišnje financijske odluke i povezanih plaćanja Odobravanje godišnjeg plana rad Praćenje provedbe na temelju godišnjih izvješća te usklađivanje privremenog i završnog ocjenjivanja Financijska i pravna revizija provedbe programa EMPIR
 Vanjsko osoblje – nije primjenjivo ||
3.2.4.     Usklađenost s tekućim
višegodišnjim financijskim okvirom
–
X  Prijedlog/inicijativa usklađeni su s tekućim
višegodišnjim financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog
naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
–      ¨  Prijedlog/inicijativa
zahtijeva primjenu instrumenta za financijsku fleksibilnost ili reviziju
višegodišnjeg financijskog okvira.
3.2.5.     Doprinosi trećih osoba
–
Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje
kako je procijenjeno u nastavku:
Odobrena sredstva u milijunima EUR (na tri decimalna
mjesta)
   || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Ukupno
 Države sudionice || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva || 25,000 || 40,000 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 47,500 || 45,000 || 300,000

Detalji sufinanciranja
Najveći doprinos Europske unije iznosi 300
milijuna EUR, uz uvjet da države sudionice, između 2014. i 2024., osiguraju
doprinos programu EMPIR iz nacionalnih proračuna u iznosu od najmanje 300
milijuna EUR.
3.3.        Procjena učinka na prihode
–
X  Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na
prihode
–
¨  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
–
¨         na vlastita sredstva
–
¨         na ostale prihode.
[1]               Odluka br. 912/2009/EZ Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. rujna 2009. o sudjelovanju Zajednice u Europskom programu
istraživanja i razvoja u području mjeriteljstva koji je poduzelo nekoliko
država članica (SL L 257 od 30.9.2009.)
[2]               Navodi se okvirni iznos. Konačni iznos ovisi o stvarnom
iznosu dodijeljenom Glavnoj upravi za istraživanje i inovacije i Glavnoj upravi
za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije za navedene izazove/teme.
[3]               SL C ... [mišljenje ESO-a]
[4]               COM(2010)2020 završna verzija od 3. ožujka 2010.
[5]               SL … [okvirni program Obzor 2020.]
[6]               SL L 257, 30. 9. 2009., str. 12.
[7]               SL L 412, 30. 12. 2006., str. 1.
[8]               COM(2012) 174 završna verzija od 16. travnja 2012.
[9]               SL … [okvirni program Obzor 2020.]
[10]             COM(2010) 546 završna verzija od 6. listopada 2010.
[11]             COM(2010) 245 završna verzija od 26. kolovoza 2010.
[12]             COM(2011) 21 završna verzija od 26. siječnja 2011.
[13]             COM(2012) 582 završna verzija od 10. listopada 2010.
[14]             SL L 298 od 26.10.2012.
[15]             SL L 362 od 31.12.2012.
[16]             SL … [Pravila za sudjelovanje u Obzoru 2020.]
[17]             SL L 136, 31.5.1999., str. 1.
[18]             SL L 292, 15.11.1996., str. 2.
[19]             ABM: upravljanje na temelju aktivnosti, ABB: izrada
proračuna na temelju aktivnosti.
[20]             Kako je navedeno u članku 49. stavku 6. točki (a) ili (b)
Financijske uredbe.
[21]             Pojedinosti o načinima upravljanja i upućivanja na
Financijsku uredbu mogu se naći na internetskoj stranici BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
[22]             Kako je navedeno u članku 185. Financijske uredbe.
[23]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva/nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva
[24]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine
[25]             Države kandidatkinje i, prema potrebi, potencijalne države
kandidatkinje sa Zapadnog Balkana.
[26]             Riječ je o okvirnom iznosu koji će ovisiti o konačnom
iznosu dodijeljenom Glavnoj upravi RTD i Glavnoj upravi CNECT u okviru
prethodno spomenutih problema/tema.
[27]             Tehnička i/ili upravna pomoć i rashodi kojima se podupire
provedba programa i/ili djelovanja EU-a (nekadašnje linije „BA”), neizravno
istraživanje, izravno istraživanje.
[28]             UD = ugovorni djelatnik; LD = lokalni djelatnik; UNS =
upućeni nacionalni stručnjak; INT = agencijsko osoblje („Intérimaire”); JED =
„Jeune Expert en Délégation” (mladi stručnjak u delegacijama).
[29]             Iznos ispod gornje granice za vanjsko osoblje pokriven
odobrenim sredstvima za poslovanje (bivše linije „BA”).


				|

		52015PC0148

			Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o odobrenju Danskoj da uvede posebne mjere odstupanja od članka 75. Direktive Vijeća 2006/112/EZ /* COM/2015/0148 final - 2015/0074 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
U skladu s člankom 395. Direktive
Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu
poreza na dodanu vrijednost (dalje u tekstu „Direktiva o PDV-u”), Vijeće,
koje djeluje jednoglasno na prijedlog Komisije, može odobriti bilo kojoj državi
članici primjenu posebnih mjera odstupanja od odredbi te Direktive kako bi
se pojednostavnio postupak naplate poreza na dodanu vrijednost (PDV) ili
spriječili određeni oblici utaje ili izbjegavanja poreza.
Dopisom evidentiranim u Komisiji 13.
siječnja 2015. Danska je zatražila odobrenje za primjenu mjere koja
odstupa od članka 75. Direktive o PDV-u.
U skladu s člankom 395. stavkom 2.
Direktive o PDV-u Komisija je dopisima od 13. i 14. veljače 2015.
obavijestila druge države članice o zahtjevu Danske. Dopisom od 17.
veljače 2015. Komisija je obavijestila Dansku da ima sve informacije koje
smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva.
Opći kontekst
Kako bi se pojednostavnila naplata PDV-a i
suzbila utaja poreza, Danska je 2011. zatražila pojedinačno odstupanje
kojim joj je dopušteno uvođenje režima paušalnog oporezivanja za privatnu
uporabu gospodarskih vozila lake kategorije čija najveća odobrena
masa ne premašuje tri tone i koji su registrirani isključivo za poslovnu
uporabu. Vijeće je odobrilo zahtjev za odstupanje Provedbenom odlukom
2012/447/EU od 24. srpnja 2012.[1]
koja je istekla 31. prosinca 2014.
Bez takve mjere odstupanja danskim se
zakonodavstvom podrazumijeva da bi svaka privatna uporaba takvog vozila
registriranog isključivo za poslovnu uporabu imala kao posljedicu da
porezni obveznik potpuno gubi pravo na odbitak PDV-a na trošak kupovine vozila.
Danska primjenjuje odredbu o mirovanju u skladu s člankom 176. Direktive o
PDV-u u pogledu odbitka PDV-a na trošak kupovine i tekuće troškove
gospodarskih vozila lake kategorije čija najveća odobrena masa ne
premašuje tri tone. Ako poduzeće registrira takvo gospodarsko vozilo lake
kategorije isključivo za poslovnu uporabu, bit će mu dopušteno da u
potpunosti odbije PDV na trošak kupovine vozila, kao i na tekuće troškove.
Međutim, poduzeću koje registrira gospodarsko vozilo lake kategorije
ujedno za poslovnu i privatnu uporabu nije dopušteno da odbije PDV na trošak
kupovine vozila, ali može u potpunosti odbiti PDV na tekuće troškove
vozila.
Upravljanje prethodno opisanim danskim
sustavom može biti složeno i skupo za poreznog obveznika kao i za poreznu
upravu. Danska je stoga zatražila primjenu pojednostavnjene procedure koja je
prethodno odobrena Provedbenom odlukom Vijeća 2012/447/EU. Prema danskim
vlastima pojednostavnjeni postupak vrlo je dobro funkcionirao proteklih godina
i oni smatraju da postoje dobri razlozi za njegovu daljnju primjenu.
Budući da je zahtjev za produženje Komisija zaprimila nakon isteka
prethodno odobrene mjere odstupanja, ovim prijedlogom ne može se retroaktivno
produžiti prethodna mjera.
Porezni obveznik mogao bi upotrijebiti sustav
paušalnog oporezivanja najviše 20 dana po kalendarskoj godini uz cijenu od 40
DKK dnevno. Iznos od 40 DKK dnevno, koji je utvrdila danska vlada na temelju
analize nacionalnih statističkih podataka, obuhvaćao bi samo PDV.
Slična uplata, u skladu s drugim odredbama nacionalnog zakonodavstva,
tražila bi se za pokriće poreza na dobit za pristup službenom vozilu i
dodatne naknade za porez na cestovna motorna vozila. Ako bi porezni obveznik
upotrijebio vozilo više od 20 dana tijekom kalendarske godine, primjenjivalo bi
se pravilo mirovanja i porezni bi obveznik u potpunosti izgubio pravo na
odbitak na trošak kupovine vozila.
Danski nadležni organi razvili su
elektronički sustav kojim porezni obveznici mogu dnevni paušalni iznos
uplatiti na internetu. Nadležni organi smatraju da taj sustav pojednostavnjuje
računovodstvene obveze poreznih obveznika kao i dužnost poreznih vlasti da
ubiru i obračunavaju porez.
Pojednostavnjeni postupak nije obvezan.
Porezni obveznik stoga i dalje može registrirati svoje gospodarsko vozilo lake
kategorije i za poslovnu i za privatnu uporabu ako mu to odgovara.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
Nije bilo potrebe za savjetovanjem ili
vanjskim stručnim mišljenjem. Odstupanje će imati zanemariv
učinak na sveukupni prikupljeni prihod od poreza u fazi konačne
potrošnje, a pogodovat će poduzećima koja upotrebljavaju gospodarska
vozila lake kategorije ujedno u privatne i poslovne svrhe i pojednostavnit
će ubiranje poreza.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Ovom se Odlukom Danskoj odobrava da uvede
posebnu mjeru odstupanja od Direktive o PDV-u u pogledu obračunavanja
PDV-a za privatnu uporabu određenih vozila.
Pravna osnova
Članak 395. Direktive o PDV-u.
Načelo supsidijarnosti
S obzirom na odredbu Direktive o PDV-u na
kojoj se prijedlog temelji, prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije.
Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.
Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti zbog sljedećih razloga.
Odluka se odnosi na odobrenje dano državi
članici na njezin vlastiti zahtjev i ne predstavlja nikakvu obvezu.
S obzirom na ograničeno područje primjene
odstupanja, posebna je mjera proporcionalna cilju koji se želi postići,
tj. pojednostavnjenju obveze i naplate PDV-a i suzbijanju utaje poreza.
Izbor instrumenata
U skladu s člankom 395. Direktive o PDV-u
odstupanje od zajedničkih pravila o PDV-u moguće je samo uz odobrenje
Vijeća koje djeluje jednoglasno na prijedlog Komisije. Osim toga, odluka
Vijeća najprikladniji je instrument s obzirom na to da ona može biti
upućena pojedinačnim državama članicama.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Prijedlog neće imati negativan
učinak na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a.
5.           NEOBVEZNI ELEMENTI
Prijedlog je vremenski ograničenog
trajanja.
2015/0074 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o odobrenju Danskoj da uvede posebne mjere
odstupanja od članka 75. Direktive Vijeća 2006/112/EZ
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Direktivu Vijeća
2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu
vrijednost[2],
a posebno njezin članak 395. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Dopisom evidentiranim u
Komisiji 13. siječnja 2015. Danska je zatražila odobrenje za primjenu
mjere odstupanja od odredbi Direktive Vijeća 2006/112/EZ kojima se
određuje pravo na odbitak ulaznog PDV-a.
(2)       Komisija je dopisom od 13. i
14. veljače 2015. obavijestila druge države članice o zahtjevu
Danske. Dopisom od 17. veljače 2015. Komisija je obavijestila Dansku da
ima sve informacije koje smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva.
(3)       Bez zatražene mjere
odstupanja danskim se zakonodavstvom podrazumijeva da ako se gospodarsko vozilo
lake kategorije čija najveća odobrena masa ne premašuje tri tone
registrira preko danskih nadležnih organa kao vozilo za isključivo
poslovnu uporabu, poreznom obvezniku je dopušteno potpuno odbiti ulazni PDV na
trošak kupovine i tekuće troškove vozila. Ako se takvo vozilo zatim
upotrebljava u privatne svrhe, porezni obveznik gubi pravo na odbitak PDV-a na
trošak kupovine vozila.
(4)       Danska je radi ublaživanja
posljedica tih odredbi zatražila odobrenje za primjenu posebne mjere odstupanja
od članka 75. Direktive Vijeća 2006/112/EZ koja je prethodno odobrena
Provedbenom odlukom Vijeća 2012/447/EU[3],
koja je istekla 31. prosinca 2014. Tom se mjerom odobrava poreznim obveznicima
koji su registrirali vozilo za isključivo poslovnu uporabu da ga koriste u
privatne svrhe i da izračunaju oporezivi iznos pretpostavljene usluge u
skladu s člankom 75. Direktive Vijeća 2006/112/EZ na temelju dnevnog
paušalnog iznosa, umjesto da izgube pravo na odbitak PDV-a na trošak kupovine
vozila.
(5)       Pojednostavnjena metoda
računanja bila bi ipak ograničena na 20 dana privatne uporabe po
kalendarskoj godini, a paušalni iznos PDV-a koji bi trebalo platiti utvrđen
je na 40 DKK po danu upotrebe u privatne svrhe. Taj je iznos utvrdila danska
vlada na temelju analize nacionalnih statističkih podataka.
(6)       Tom mjerom, koja bi se
primjenjivala na gospodarska vozila lake kategorije čija najveća
odobrena masa ne premašuje tri tone, pojednostavnile bi se obveze PDV-a
poreznih obveznika koji povremeno upotrebljavaju u privatne svrhe vozila
registrirana za poslovnu uporabu. Međutim, i dalje bi poreznim obveznicima
bilo omogućeno registrirati gospodarska vozila lake kategorije ujedno za
poslovnu i privatnu uporabu. Time bi porezni obveznik izgubio pravo na odbitak
PDV-a na trošak kupovine vozila, ali ne bi bio obvezan platiti dnevnu naknadu
za svaku privatnu uporabu.
(7)       Dopuštanje mjere kojom se
osigurava da porezni obveznik koji povremeno upotrebljava u privatne svrhe
vozilo registrirano za poslovnu uporabu nije lišen punog prava na odbitak
ulaznog PDV-a na to vozilo bilo bi u skladu s općim pravilima o odbitku
utvrđenima Direktivom Vijeća 2006/112/EZ.
(8)       Odobrenje bi trebalo
vrijediti određeno vremensko razdoblje i trebalo bi stoga prestati
vrijediti 31. prosinca 2017.
(9)       Ako Danska zatraži dodatno
produženje mjere odstupanja nakon 2017., Komisiji je potrebno najkasnije do 31.
ožujka 2017. dostaviti novo izvješće zajedno sa zahtjevom za produženje.
(10)     Smatra se da će
odstupanje imati samo zanemariv učinak na sveukupni prikupljeni prihod od
poreza u fazi konačne potrošnje i da neće imati negativan učinak
na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odstupanjem od članka 75. Direktive
Vijeća 2006/112/EZ, u slučajevima kada porezni obveznik gospodarsko
vozilo lake kategorije registrirano za isključivo poslovnu uporabu
upotrebljava u privatne svrhe ili u svrhu svojih zaposlenika ili općenito
u svrhe koje nisu povezane s njegovim poduzećem, Danskoj se odobrava
određivanje oporezivog iznosa u odnosu na paušalni iznos za svaki dan
takve uporabe.
Dnevni paušalni iznos kako je navedeno u prvom
stavku iznosi 40 DKK.
Članak 2.
Mjera navedena u članku 1. primjenjuje se
samo za gospodarska vozila lake kategorije čija najveća odobrena masa
ne premašuje tri tone.
Ta se mjera ne primjenjuje u slučajevima
kada je privatna uporaba veća od 20 dana po kalendarskoj godini.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu od dana
priopćenja.
Ova Odluka prestaje važiti 31. prosinca 2017.
Svaki zahtjev za produženje mjere
predviđene ovom Odlukom podnosi se Komisiji do 31. ožujka 2017.
Uz takav zahtjev mora biti priloženo
izvješće koje uključuje pregled primjene mjere na temelju ove Odluke.

Članak 4.
Ova je Odluka upućena Kraljevini Danskoj.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 202, 28.7.2012., str. 24.
[2]               SL L 347, 11.12.2006., str. 1.
[3]               SL L 202, 28.7.2012., str. 24.