				|

		52013PC0500

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o sudjelovanju Europske unije u Programu istraživanja i razvoja u području aktivnog i potpomognutog života, koji poduzima više država članica /* COM/2013/0500 final - 2013/0233 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1.        Ciljevi prijedloga
Cilj je ovog prijedloga donošenje odluke
Vijeća i Parlamenta u skladu s člankom 185. UFEU-a, kojom se
žele omogućiti pravna sredstva za sudjelovanje Europske unije u
Zajedničkom programu istraživanja i razvoja u području aktivnog i
potpomognutog života, koji poduzima više država članica (program AAL).
Opći su ciljevi programa AAL
sljedeći:
·
povećati dostupnost proizvoda i usluga za
aktivno i zdravo starenje temeljenih na informacijskim i komunikacijskim
tehnologijama te starijim osobama i njihovim njegovateljima poboljšati
kvalitetu života i pridonijeti većoj održivosti sustava skrbi;
·
očuvati kritičnu masu transeuropskih
primijenjenih istraživanja, razvoja i inovacija u području proizvoda i
usluga temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama
namijenjenih dobrom starenju, uključujući prije svega MSP-ove i
korisnike;
·
povećati količinu privatnih ulaganja i
poboljšati uvjete za industrijsku primjenu uspostavom usklađenog okvira za
razvoj pristupa i rješenja na europskoj razini, uključujući
zajedničke minimalne standarde koji ispunjavaju različite želje na
razini društva i pravne aspekte na nacionalnoj i regionalnoj razini.
1.2.        Osnova prijedloga
U strategiji Europa 2020. demografsko se
starenje smatra izazovom, no i mogućnošću za pametan, održiv i
uključiv rast. Demografsko starenje prioritetna je tema i vodećih
inicijativa „Digitalni program za Europu” i „Unija inovacija”. Digitalni
program usmjeren je na inovativne usluge, proizvode i postupke temeljene na
informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te sadržava više aktivnosti
povezanih s e-zdravstvom i posebnu mjeru o jačanju programa AAL. Program
AAL dat će važan doprinos strategiji Europa 2020. i povezanim vodećim
inicijativama te pridonijeti odgovaranju na izazov demografskog starenja i
stvoriti nove mogućnosti, osobito za mala i srednja poduzeća. U
okviru europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje (EIP
AHA) očekuje se da će rješenja temeljena na informacijskim i
komunikacijskim tehnologijama znatno pridonijeti ostvarivanju njegova cilja od
dvije dodatne godine zdravog života do 2020. te poboljšati kvalitetu života
građana i učinkovitost sustava skrbi u Europi. Program AAL jedna je
od glavnih komponenata za potporu partnerstva EIP AHA s pomoću inovacija
temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama jer je usmjeren na
dio inovacijskog lanca nazvanog „dolina smrti” u kojem je rezultate
istraživanja potrebno pretvoriti u nove proizvode i usluge spremne za ulazak na
tržište. EIP će također pridonijeti programu AAL jer će se s
pomoću EIP-a ubrzati stvaranje tržišta i primjena velikih razmjera te
pridonijeti boljim graničnim uvjetima za tržište: npr. standardizacija i
interoperabilnost, koje nisu obuhvaćene programom, no spomenute su tijekom
ocjenjivanja i savjetovanja kao prepreke uvođenju programa. Program AAL
dopunjavaju važne nacionalne inicijative, poput nacionalne inicijative o AAL-u
i starenju u Njemačkoj, inovacijske platforme o potpomognutom životu u
Ujedinjenoj Kraljevini i platforme o inovacijama u području starenja u
Francuskoj.
Zahvaljujući tim međusobno povezanim
programima, koji zajednički obuhvaćaju znatan dio istraživačkog
i inovacijskog „lanca”, Europa ima jedinstvenu globalnu prednost u
informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za dobro starenje. Programom AAL
dopunjava se dugoročnije istraživanje i inovacije u području
informacijskih i komunikacijskih tehnologija i starenja predloženih u okvirnom
programu Obzor 2020.
Program AAL dopunjuje inicijativu za
zajedničku izradu programa (JPI) o demografskim promjenama „Više godina,
bolji život” u kojoj sudjeluje 13 europskih zemalja i kojom se želi
postići da se pri utvrđivanju budućih politika u području
starenja uzmu u obzir nove znanstvene spoznaje, na temelju čitavog niza
istraživačkih disciplina. Program AAL može omogućiti kontekst
primjene za višedisciplinarno istraživanje JPI-a i dopuniti istraživački
program JPI-a korisničkim iskustvom, dijeleći pritom
istraživačke metodologije poput cjeloživotnog pristupa.
Ukupno gledano te inicijative obuhvaćaju
velik dio lanca, od temeljnog istraživanja do prihvaćanja na tržištu, kako
se preporučuje brojnim neovisnim ocjenama istraživačkih i
inovacijskih programa EU-a te dokumentima o politikama EU-a. Te će se
sinergije dodatno ojačati u okviru prijedloga Komisije za okvirni program
za istraživanje Obzor 2020., koji pokriva razdoblje od 2014. – 2020.
i sadržava poseban odjeljak o društvenim izazovima s prioritetima poput zdravlja,
demografskih promjena i dobrobiti. Program AAL spomenut je kao jedna od
inicijativa u skladu s člankom 185. UFEU-a koje ispunjavaju uvjete za
daljnju potporu uz uvjet da zadovolje određene kriterije.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
2.1.        Savjetovanje o
budućnosti zajedničkog programa AAL
Komisija se posavjetovala o planovima za
program AAL s više vanjskih i unutarnjih dionika. U javnom savjetovanju koje je
EIP-AHA provela internetom 2011. sudjelovale su 524
osobe, koje su iskazale svoje mišljenje o postojećim nacionalnim,
regionalnim i lokalnim inicijativama za aktivno i zdravo starenje. Oko
38 % odgovora došlo je iz državnih institucija, 23 % iz industrije,
uključujući MSP-ove, 7 % iz sektora zdravstvene i socijalne
skrbi, 17% iz istraživačkog i akademskog sektora i 15 % iz
organizacija koje predstavljaju starije osobe. Savjetovanje je pokazalo da
krajnji korisnici nedovoljno sudjeluju u fazi razvoja, što se smatra
najvažnijom zaprekom inovacijama.
U prosincu 2010.
pet stručnjaka na čelu s bivšom povjerenicom M. Kuneva[1] dalo je
privremenu ocjenu zajedničkog programa AAL. To je ocjenjivanje
obuhvaćalo razgovore s 40 odabranih dionika diljem Europe izravno
uključenih u vrijednosni lanac zajedničkog programa AAL. Oko
33 % tih dionika dolazi iz državnih institucija, 27 % iz industrije,
uključujući MSP-ove, 27 % iz istraživačkog i akademskog
sektora i 11 % iz organizacija koje predstavljaju starije osobe. Ocjenjivačko povjerenstvo naglasilo je
važnost toga da se zajedničkim programom AAL i njegovim nasljednikom osigura
visoka operativna uspješnost, dodatno pojača usmjerenost na
širokoprimjenjiva rješenja za stvarne situacije, promiču tehnologije za
njegovatelje i posrednike te ojačaju veze s korisnicima i osiguraju
aktivnosti za primjenu tih rješenja.
Osim toga, javna rasprava o zajedničkom
programu AAL provedena je internetom 2010., a
nadzor projekata financiranih zajedničkim programom AAL proveden je 2011.
Komisija se u okviru sastanaka
upravljačkog odbora za ocjenu utjecaja održanih u 2012. savjetovala i sa
svojim službama, što je pridonijelo planu i programu za pripremu izvješća
o ocjeni utjecaja, osobito u području prepoznavanja problema i važnosti
zajedničkog programa AAL za ostale glavne uprave. Skupina za koordinaciju
osnovana u skladu s člankom 185. koju vodi Glavna uprava za
istraživanje i razvoj pridonijela je strukturi i argumentaciji ovog
izvješća.
2.2.        Strateške opcije
Izvješće o ocjeni utjecaja sadržava sljedeće opcije:
Opcija 1. –
zajednički program AAL2 istovjetan sa zajedničkim programom AAL1.
Polazni scenarij ove opcije „nastavljamo kao dosad” podrazumijeva nastavak
zajedničkog programa AAL tijekom razdoblja 2014. – 2020. na isti
način kako je funkcionirao tekući zajednički program AAL u
razdoblju 2008. – 2013.
Opcija 2.– nema potrebe
za zajedničkim programom AAL2. Ova opcija podrazumijeva da nakon 2013. na
razini EU-a ne postoji potreba za posebnim programom i sufinanciranjem EU-a u
cilju združivanja nacionalnih istraživačkih i inovacijskih programa u
području informacijskih i komunikacijskih tehnologija za dobro starenje.
Ako se donese novac predviđen za nastavak zajedničkog programa AAL u
okviru programa Obzor 2020., mogao bi se potrošiti na dodatna istraživanja u
području dobrog starenja u okviru programa Obzor 2020.
Opcija 3. Ova opcija za
nastavak zajedničkog programa AAL1 sadržavala bi prilagođen opseg i
poboljšanu provedbu. Opseg zajedničkog programa AAL2 uskladio bi se s
potpunim opsegom partnerstva EIP AHA. Uz stup „Aktivno starenje i samostalan
život” obuhvatila bi se i ostala dva stupa partnerstva EIP AHA: „Prevencija,
pregled i rano dijagnosticiranje” i „Skrb i liječenje”. Zbog promjene u
opsegu koja proizlazi iz usklađivanja s partnerstvom EIP AHA, naziv
programa „Zajednički program u području života potpomognutog okolinom”
promijenio bi se u „Program istraživanja i razvoja u području aktivnog i
potpomognutog života”. Program bi sufinancirale države članice i sudionici
u projektima kao što je slučaj i kod trenutačnog zajedničkog
programa AAL u razdoblju 2008. – 2013. Razina financiranja EU-a iz programa
Obzor 2020. ostala bi ista kao u okviru Sedmog okvirnog programa. Ova bi opcija podrazumijevala veće
sudjelovanje krajnjih korisnika, širenje osnove financiranja na sve
dionike i poboljšanje operativne uspješnosti.
2.3.        Savjetovanje o ocjeni
utjecaja
Opća skupština zajedničkog programa
AAL razmotrila ja spomenute opcije u veljači 2012. te izglasala da je
nastavak programa od strateškog značenja, pri čemu je 15 od
trenutačno 23 zemlje sudionice glasalo za opciju 3. kao željeni
scenarij. Druga po broju glasova bila je opcija 1., kojom bi se program
nastavio u svojem trenutačnom obliku. Samo dvije zemlje nisu podržale
nastavak programa, odnosno glasale su za opciju 2.
U studenome 2012.
odbor za ocjenu utjecaja revidirao je i odobrio izvješće. U svojem
mišljenju odbor je zatražio određena poboljšanja izvješća o ocjeni
utjecaja, što je i uvaženo. U izvješću je sada jasnije objašnjen
politički kontekst, preostali problemi, tržišni nedostatci i polazni
scenarij. Ciljevi su revidirani kako bi se omogućila čvrsta osnova za
mjerenje napretka zajedničkog programa AAL2. Različiti scenariji
financiranja podrobnije su opisani u analizi osjetljivosti, a mogući
društveni i zdravstveni učinci podrobnije su razrađeni. Naposljetku,
sadržana je usporedba opcija u odnosu na djelotvornost, učinkovitost i
usklađenost.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
3.1.        Pravna osnova
Prijedlog programa AAL temelji se na
članku 185. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim je
utvrđeno da Unija može predvidjeti sudjelovanje Europske unije u
programima za istraživanje i razvoj koje poduzima više država članica,
uključujući sudjelovanje u strukturama uspostavljenima za provedbu
tih programa.
3.2.        Načelo supsidijarnosti
Primjenjuje se načelo supsidijarnosti jer
prijedlog nije u isključivoj nadležnosti Europske unije. Supsidijarnost je
zajamčena jer se prijedlog temelji na članku 185., kojim se
izričito propisuje sudjelovanje Unije u istraživačkim programima koje
poduzima više država članica. Potrebno je provesti sve operativne aspekte
gdje god je moguće na nacionalnoj razini te istodobno omogućiti
usklađen pristup na europskoj razini zajedničkog programa.
Države članice ne mogu same uspješno
ostvariti ciljeve prijedloga jer su posebno znanje i izvrsnost potrebni za
istraživanja i razvoj u području proizvoda i usluga povezanih sa starenjem
i temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama rašireni preko
nacionalnih granica te se ne mogu združivati isključivo na nacionalnoj
razini. Bez usklađenog pristupa na europskoj razini i okupljanja
kritične mase postoji velik rizik od udvostručavanja napora što
dovodi do povećanja troškova. Osim toga, bez zajedničkog programa
europskih dimenzija mala je vjerojatnost uspostave istinskog unutarnjeg tržišta
interoperabilnih rješenja temeljenih na informacijskim i komunikacijskim
tehnologijama za dobro starenje.
Dodana vrijednost EU-a izravno je povezana sa
sljedećim problemima: fragmentacija tržišta EU-a i istraživačkih
napora, nedostatak usmjerenosti na primjenu rješenja na transeuropskoj razini i
nedostatak zajedničke europske vizije za tržišta informacijskih i
komunikacijskih tehnologija i dobrog starenja.
3.3.        Načelo razmjernosti
Člankom 185. UFEU-a Unija se poziva
da „u dogovoru s državama članicama, predvidi sudjelovanje u programima
istraživanja i razvoja koje je poduzelo nekoliko država članica,
uključujući sudjelovanje u strukturama uspostavljenim radi provedbe
tih programa.” Države članice pokretačka su snaga inicijative.
Prijedlog je u skladu s načelom
razmjernosti jer će države članice biti nadležne za razvoj
zajedničkog programa i svih operativnih aspekata. Posebna provedbena
struktura AALA već je u okviru postojećeg zajedničkog
programa AAL dokazala učinkovitost i djelotvornost u provedbi programa. Unija
će dati poticaj za bolju usklađenost, osigurati sinergiju s
politikama EU-a, osigurati doprinos politikama EU-a i prioritetima programa
Obzor 2020., nadzirati provedbu programa i osigurati zaštitu financijskih
interesa EU-a.
Predloženom organizacijskom strukturom
administrativno se opterećenje svodi na najmanju moguću mjeru jer
najveći dio administrativnog posla obavljaju nacionalne agencije pod
nadzorom i u okviru opće nadležnosti AALA-e, koja je osnovana u tu svrhu.
3.4.        Odabir instrumenta
Predloženi je instrument odluka Europskog
parlamenta i Vijeća na temelju članka 185. UFEU-a. Zaključci
privremene ocjene i analiza opcija pri ocjenjivanju utjecaja pokazali su da je
članak 185. najprikladnije sredstvo za postizanje ciljeva programa
AAL.
3.5.        Odstupanja od pravila za
sudjelovanje u okvirnom programu Obzor 2020.
Odstupanje od sljedećih odredaba
Uredbe (EU) br. … [Pravila za sudjelovanje u okvirnom programu Obzor
2020. i širenje njegovih rezultata] neophodno je kako bi se financijski
doprinos Unije i zaštita prava intelektualnog vlasništva mogli provesti u
skladu s pravilima za sudjelovanje nacionalnih programa država sudionica:
·
provjera financijske sposobnosti koja se
primjenjuje na sve sudionike i koju provode financijske agencije koje sudjeluju
u programu: čl. 14.5.
·
posebna provedbena struktura ne sklapa sporazume s
krajnjim korisnicima: čl. 16. st. 1.
·
primjena nacionalnih pravila za financiranje,
prihvatljivost troškova, potvrde o financijskim izvještajima i potvrde o
metodologiji: čl. 19. [st. 1. i st. 5. – 7.] te
čl. 22. – 29.
·
pravila za zaštitu prava intelektualnog,
industrijskog i trgovačkog vlasništva te širenje rezultata u skladu s
nacionalnim pravilima: čl. 38. – 45.
To se smatra opravdanim jer je program AAL
osmišljen kao program blizak tržištu u okviru kojeg se združuju različiti
tokovi nacionalnog financiranja (poput programa financiranja u području
istraživanja, inovacija, zdravlja i industrije). Ti programi u skladu sa svojom
prirodom imaju različita pravila za sudjelovanje i od njih se ne može
očekivati da budu u potpunosti usklađeni s pravilima za sudjelovanje
u okvirnom programu Obzor 2020.
Osim toga, program AAL usmjeren je osobito na
mala i srednja poduzeća i organizacije korisnika koji obično ne
sudjeluju u istraživačkim i inovacijskim aktivnostima EU-a. Kako bi se
spustio administrativni i pravni prag u cilju lakšeg sudjelovanja tih
poduzeća i organizacija, financijski doprinos Unije daje se u skladu s
njima poznatim pravilima nacionalnih programa financiranja te se provodi kao
jednokratna dodjela bespovratnih sredstava zajedno s povezanom nacionalnom
javnom potporom. Zajednički program AAL (2008. – 2013.) pokazao
je da ovaj pristup dobro funkcionira i omogućio je privlačenje
velikog broja malih i srednjih poduzeća, čije sudjelovanje iznosi
više od 40 %.
Prijedlogom se predviđaju
odgovarajuće mjere zaštite kako bi se osiguralo da posebna provedbena
struktura pri dodjeli financijske potpore trećim osobama poštuje
načelo jednakog postupanja i transparentnosti te kako bi se zaštitili financijski
interesi Unije. U tu je svrhu prijedlogom predviđeno i uključivanje
detaljnijih odredaba u sporazum koji će sklopiti Unija i posebna
provedbena struktura.
4.           PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
U zakonodavnom financijskom izvještaju
priloženom ovoj odluci navode se okvirne proračunske implikacije. Zaštita
financijskih interesa EU-a mora se osigurati odredbama Uredbe i sporazuma o
delegiranju koji sklapaju Komisija i posebna provedbena struktura.
Ukupni doprinos EU-a ne smije iznositi više od
[175 000 000 EUR iz proračuna Glavne uprave za
komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije dodijeljenog za društveni izazov
1. u programu Obzor 2020. na temu „Zdravlje, demografske promjene i dobrobit”:[2]
5.           NEOBVEZNI DIJELOVI
5.1.        Pojednostavnjenje
Prijedlogom se predviđa pojednostavnjenje administrativnih
postupaka za privatne osobe. Konkretno, primatelji sredstava za istraživanje iz
novog zajedničkog programa moći će se koristiti jedinstvenim
sustavom dodjele i isplate uz primjenu poznatih nacionalnih pravila bez obveze
posebnog izvješćivanja u vezi s doprinosom Unije. EU će
surađivati izravno s AALA-om, koja će biti nadležna za dodjelu i
praćenje sredstava EU-a te izvješćivanje o njihovoj uporabi.
5.2.        Klauzula o
preispitivanju/reviziji/vremenskom ograničenju valjanosti
Prijedlog sadržava klauzulu o srednjoročnom preispitivanju nakon
tri godine. Ukupno trajanje ograničeno je na sedam godina za intervencije
i dodatne tri godine za dovršavanje projekata.
5.3.        Europski gospodarski prostor
Predloženi se akt odnosi na pitanje značajno za EGP te bi ga stoga
trebalo proširiti na Europski gospodarski prostor.
2013/0233 (COD)
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o sudjelovanju Europske unije u Programu
istraživanja i razvoja u području aktivnog i potpomognutog života, koji
poduzima više država članica
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 185. i članak 188.
drugi stavak,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonskog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
gospodarskog i socijalnog odbora[3],

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Komisija je u svojoj
komunikaciji „Europa 2020. – Strategija za pametan, održiv i uključiv
rast”[4]
naglasila potrebu stvaranja povoljnih uvjeta za ulaganje u znanje i inovacije
kako bi se postigao pametan, održiv i uključiv rast u Uniji. Europski
parlament i Vijeće podržali su tu strategiju.
(2)       Cilj okvirnog programa za
istraživanje i inovacije (2014. – 2020.) Obzor 2020., uspostavljenog Uredbom (EU) br. …/2013 Europskog
parlamenta i Vijeća od … 2013.[5]
(u daljnjem tekstu „okvirni program Obzor 2020.”) povećati je učinak
na istraživanje i inovacije jačanjem javno-javnih partnerstava, među
ostalim, sudjelovanjem Unije u programima koje poduzima više država
članica u skladu s člankom 185. Ugovora.
(3)       Odlukom br. 742/2008/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća od 9. srpnja 2008. o sudjelovanju
Zajednice u programu istraživanja i razvoja koji poduzima više država
članica i koji je namijenjen poboljšanju kvalitete života starijih ljudi s
pomoću novih informacijskih i komunikacijskih tehnologija[6], predviđen je financijski
doprinos Zajedničkom programu istraživanja i razvoja u području
života potpomognutog okolinom (engl. Ambient Assisted Living Joint Research
and Development Programme, u daljnjem tekstu „zajednički program AAL”)
koji odgovara doprinosu država članica, ali ne premašuje
150 000 000 EUR u razdoblju trajanja Sedmog okvirnog programa
Europske zajednice za aktivnosti u području istraživanja i tehnološkog
razvoja te za demonstracijske aktivnosti (2007. – 2013.) uspostavljenog Odlukom
br. 1982/2006/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006.[7]
(4)       U prosincu 2012. Komisija je
Europskom parlamentu i Vijeću podnijela izvješće o privremenoj ocjeni
zajedničkog programa AAL[8].
Ocjenjivanje je provelo stručno povjerenstvo. Opće je mišljenje
stručnog povjerenstva da je u ostvarivanju ciljeva zajedničkog programa
AAL ostvaren dobar napredak i da su programom postignuti izvanredni rezultati
te da ga je potrebno nastaviti i nakon završetka trenutačnog razdoblja
financiranja. Međutim, stručno povjerenstvo utvrdilo je i nekoliko
nedostataka, prije svega potrebu za većim sudjelovanjem korisnika u
projektima i za dodatnim poboljšanjem operativne uspješnosti u pogledu trajanja
postupaka do sklapanja ugovora i isplate. [
(5)       U svojoj komunikaciji pod
nazivom „Demografska budućnost Europe – od izazova do mogućnosti”[9], Komisija je naglasila
činjenicu da se demografsko starenje smatra jednim od glavnih izazova s
kojima se suočavaju sve države članice te da bi se sve većom
uporabom novih tehnologija moglo pomoći kontroli troškova, pridonijeti
dobrobiti i promicati aktivno sudjelovanje starijih osoba u društvu te
poboljšati konkurentnost gospodarstva Unije.
(6)       U svojoj komunikaciji pod
nazivom „Vodeća inicijativa Unije inovacija Europa 2020.”[10], Komisija je navela starenje
stanovništva kao jedan od društvenih izazova u kojem revolucionarne inovacije
mogu imati važnu ulogu i povećati konkurentnost te europskim
poduzećima omogućiti prednost u razvoju novih tehnologija i
ostvarivanje rasta i globalnog vodećeg položaja na novim tržištima rasta,
zatim poboljšati kvalitetu i učinkovitost javnih usluga i na taj
način pridonijeti stvaranju velikog broja novih kvalitetnih radnih mjesta.
(7)       U svojoj komunikaciji pod
nazivom „Digitalni program za Europu”[11],
Komisija je predložila da se ojača zajednički program AAL kako bi se
odgovorilo na izazov starenja stanovništva.
(8)       U svojoj komunikaciji pod
nazivom „Ostvarivanje strateškog provedbenog plana Europskog inovacijskog
partnerstva za aktivno i zdravo starenje”[12],
Komisija je predložila da se uzmu u obzir relevantni prioriteti plana za buduće
radne programe i instrumente u području istraživanja i inovacija koji su
dio okvirnog programa Obzor 2020. Komisija je također predložila da se
uzmu u obzir doprinosi koje zajednički program AAL može dati Europskom
inovacijskom partnerstvu za aktivno i zdravo starenje.
(9)       U Europskom inovacijskom
partnerstvu za aktivno i zdravo starenje, osnovanom u sklopu Unije inovacija,
očekuje se da će rješenja temeljena na informacijskim i
komunikacijskim tehnologijama znatno pridonijeti ostvarivanju njegova cilja od
dvije dodatne godine zdravog života do 2020. te poboljšati kvalitetu života
građana i učinkovitost sustava skrbi u Uniji. Njegovim strateškim
provedbenim planom (SIP) određuju se prioriteti za ubrzanje i
povećanje ulaganja u tri područja povezana s aktivnim i zdravim
starenjem diljem Unije: prevencija i promicanje zdravlja, skrb i liječenje
te samostalan život i društvena uključenost.
(10)     Program istraživanja i razvoja
u području aktivnog i potpomognutog života (engl. Active and Assisted
Living Research and Development Programme, u daljnjem tekstu „program AAL”)
trebao bi se temeljiti na dostignućima prethodnog programa te riješiti
njegove nedostatke poticanjem većeg sudjelovanja korisnika u projektima i
djelotvornijom provedbom programa.
(11)     Potrebno je odrediti gornju
granicu za sudjelovanje Unije u programu AAL u razdoblju trajanja okvirnog
programa Obzor 2020. Sudjelovanje Unije u programu AAL ne smije biti veće
od financijskog doprinosa država sudionica u razdoblju trajanja okvirnog
programa Obzor 2020. kako bi se postigao snažan učinak poluge i osiguralo
aktivno sudjelovanje država sudionica u postizanju ciljeva programa.
(12)     U skladu s ciljevima
Uredbe (EU) br. …/2013 [Okvirni program Obzor 2020.], svaka država
članica i svaka zemlja pridružena okvirnom programu Obzor 2020. trebala bi
imati pravo na sudjelovanje u programu AAL.
(13)     Kako bi se osiguralo da
financijski doprinos Unije ne bude veći od doprinosa država sudionica, financijski
doprinos Unije mora biti uvjetovan formalnim preuzimanjem obveza država
sudionica i njihovom ispunjavanju tih obveza. Doprinos država sudionica za
program AAL morao bi uključivati administrativne troškove nastale na
nacionalnoj razini pri učinkovitoj provedbi programa.
(14)     Za zajedničku provedbu
programa AAL potrebna je provedbena struktura. Države sudionice sporazumjele su
se o provedbenoj strukturi za program AAL te 2007. na temelju belgijskog
zakonodavstva osnovale međunarodnu neprofitnu organizaciju pod nazivom
Udruga za život potpomognut okolinom AISBL (engl. Ambient Assisted Living
Association, u daljnjem tekstu „AALA”). S obzirom da se, u skladu s
izvješćem o privremenoj ocjeni, postojeća upravljačka struktura
zajedničkog programa AAL pokazala učinkovitom i kvalitetnom, AALA bi
trebala služiti kao provedbena struktura i kao tijelo za dodjelu i
praćenje programa AAL. AALA bi trebala upravljati financijskim doprinosom
Unije i osigurati učinkovitu provedbu programa AAL.
(15)     Kako bi se ostvarili ciljevi
programa AAL, AALA bi trebala pružati financijsku potporu uglavnom bespovratnim
sredstvima za sudionike u aktivnostima koje je ona odabrala. Te aktivnosti
trebale bi se odabirati na temelju poziva na podnošenje prijedloga u
nadležnosti AALA-e uz pomoć neovisnih vanjskih stručnjaka. Popis
redoslijeda prijedloga trebao bi biti obvezujući u pogledu odabira
prijedloga i dodjele sredstava iz financijskoga doprinosa Unije i nacionalnih
proračuna za projekte programa AAL.
(16)     Financijskim doprinosom Unije
trebalo bi se upravljati u skladu s načelima dobrog financijskoga upravljanja
i pravilima neizravnog upravljanja utvrđenima Uredbom (EU, Euratom)
br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o
financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije[13] i delegiranom Uredbom
Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o
pravilima primjene Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012[14].
(17)     Komisija bi radi zaštite
financijskih interesa Unije trebala imati pravo smanjiti, obustaviti ili
okončati financijski doprinos Unije ako se program AAL ne provodi
primjereno ili se provodi djelomično ili kasni ili ako države sudionice ne
pridonose, djelomično pridonose ili kasne s doprinosom financiranju
programa AAL. Ta bi prava trebalo predvidjeti u sporazumu o delegiranju
između Unije i AALA-e.
(18)     Sudjelovanje u neizravnim
aktivnostima koje su financirane programom AAL podliježe Uredbi (EU)
br. …/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od ... 2013. o
utvrđivanju pravila za sudjelovanje u „Okvirnom programu za istraživanje i
inovacije (2014. – 2020.) Obzor 2020.” i širenje njegovih rezultata[15]. Međutim, zbog posebnih
operativnih potreba programa AAL potrebno je predvidjeti odstupanja od te
Uredbe u skladu s njezinim člankom 1. stavkom 3.
(19)     Posebna odstupanja od
Uredbe (EU) br. …/2013 [Pravila za sudjelovanje u okvirnom programu
Obzor 2020.] neophodna su jer je program AAL osmišljen kao inovacijski program
blizak tržištu u okviru kojeg se združuju različiti tokovi nacionalnog
financiranja (poput programa financiranja istraživanja, inovacija, zdravlja i
industrije). Ti programi ovisno o njihovoj prirodi imaju različita pravila
za sudjelovanje i od njih se ne može očekivati da budu u potpunosti
usklađeni s Uredbom (EU) br. …/2013 [Pravila za sudjelovanje u
okvirnom programu Obzor 2020.]. Osim toga, program AAL usmjeren je osobito
na mala i srednja poduzeća i organizacije korisnika koji obično ne
sudjeluju u istraživačkim i inovacijskim aktivnostima Unije. Kako bi se
olakšalo sudjelovanje tih poduzeća i organizacija financijski doprinos
Unije daje se u skladu s njima poznatim pravilima nacionalnih programa
financiranja te provodi kao jednokratna dodjela bespovratnih sredstava u kojoj
je financiranje Unije združeno s povezanim nacionalnim financiranjem.
(20)     Financijske interese Unije
potrebno je zaštiti razmjernim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda,
uključujući sprečavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti,
povrat izgubljenih, pogrešno isplaćenih ili nepravilno upotrijebljenih
sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije u skladu s
Uredbom (EU, Euratom) br. 966/2012, delegiranom Uredbom (EU)
br. 1268/2012, Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od
18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih
zajednica[16],
Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od
11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje
provodi Komisija radi zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od
prijevara i ostalih nepravilnosti[17]
te Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od
25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu
protiv prijevara (OLAF)[18].
(21)     Komisija bi trebala provesti
privremeno ocjenjivanje usmjereno posebice na kvalitetu i učinkovitost
programa AAL i napredak u ostvarivanju ciljeva, a zatim i završno ocjenjivanje
te pripremiti izvješća o njima.
(22)     Ocjenjivanje bi se moralo
temeljiti na točnim i najnovijim informacijama. Stoga bi, na zahtjev
Komisije, AALA i države sudionice trebale dostaviti sve informacije koje
Komisija mora uključiti u izvješća o ocjeni programa AAL.
(23)     Program AAL trebao bi
osigurati djelotvorno promicanje ravnopravnosti spolova i poštovanje
etičkih načela kako je navedeno u okvirnom programu Obzor 2020.
(24)     Budući da su države
sudionice odlučile nastaviti program AAL i da njegovi ciljevi izravno
podupiru i dopunjuju politike Unije u području aktivnog i zdravog starenja
te da države članice same ne bi mogle uspješno ostvariti ciljeve programa
AAL, koji se zbog velikog opsega djelovanja mogu bolje ostvariti na razini
Unije, Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz
članka 5. Ugovora o Europskoj Uniji. U skladu s načelom
proporcionalnosti, kako je utvrđeno u navedenom članku, ova Odluka ne
prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Sudjelovanje
u programu AAL
1.           Unija sudjeluje u Programu
istraživanja i razvoja u području aktivnog i potpomognutog života (engl. Active
and Assisted Living Research and Development Programme, u daljnjem tekstu
„program AAL”) koji zajednički poduzimaju [Austrija, Belgija, Cipar,
Danska, Francuska, Mađarska, Irska, Luksemburg, Nizozemska, Portugal,
Rumunjska, Poljska, Slovenija, Španjolska, Švedska, Ujedinjena Kraljevina i
Švicarska] (u daljnjem tekstu „države sudionice”) u skladu s uvjetima
utvrđenima ovom Odlukom.
2.           Sve ostale države
članice i sve ostale zemlje pridružene okvirnom programu za istraživanje i
inovacije (2014. – 2020.) Obzor 2020. uspostavljenom Uredbom (EU)
br. …/2013 (u daljnjem tekstu „okvirni program Obzor 2020.”) mogu se
pridružiti programu AAL uz uvjet da ispunjavaju kriterij iz članka 3.
stavka 1. točke (c) ove Odluke. Države sudionice i pridružene
zemlje koje ispunjavaju uvjet naveden u članku 3. stavku 1.
točki (c) ove Odluke smatraju se, za potrebe ove Odluke, državama
sudionicama.
Članak 2.
Financijski
doprinos Unije
1.           Ukupni financijski doprinos
Unije za administrativne i operativne troškove programa AAL ne smije iznosi
više od 175 000 000 EUR. Doprinos se isplaćuje iz odobrenih
sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih odgovarajućim dijelovima
posebnog programa za provedbu okvirnog programa Obzor 2020. uspostavljenog
Odlukom …/2013/EU u skladu s člankom 58. stavkom 1.
točkom (c) podtočkom vi. i
člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom)
br. 966/2012.
2.           Godišnje preuzete obveze
Unije za program AAL ne smiju biti veće od financijskih obveza koje su za
program AAL preuzele države sudionice.
3.           Najviše 6 % financijskog
doprinosa Unije može se iskoristiti kao doprinos za administrativne troškove
programa AAL.
Članak 3.
Uvjeti
za financijski doprinos Unije
1.           Financijski doprinos Unije
podložan je sljedećim uvjetima:
(a)
da države sudionice dokažu da je program AAL
uspostavljen u skladu s prilozima I. i II.;
(b)
da države sudionice ili organizacije koje su
imenovale države sudionice imenuju Udrugu za život potpomognut okolinom (engl. Ambient
Assisted Living Association, u daljnjem tekstu „AALA”), koja je neprofitna
udruga s pravnom osobnošću osnovana na temelju belgijskog zakonodavstva,
kao strukturu nadležnu za provedbu programa AAL te dodjelu i praćenje financijskog
doprinosa Unije;
(c)
da se sve države sudionice obvežu pridonijeti
financiranju programa AAL;
(d)
da AALA dokaže sposobnost provedbe programa AAL,
uključujući dodjelu i praćenje doprinosa Unije u okviru
neizravnog upravljanja proračunom Unije u skladu s člancima 58., 60. i 61.
Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012;
(e)
da se uspostavi model upravljanja programom AAL u
skladu s Prilogom III.
2.           Tijekom provedbe programa AAL
financijski doprinos Unije podložan je i sljedećim uvjetima:
(a)
da AALA provede ciljeve programa AAL iz
Priloga I. i aktivnosti iz Priloga II. u skladu s Uredbom (EU)
br. … [Pravila za sudjelovanje u okvirnom programu Obzor 2020. i širenje
njegovih rezultata], podložno članku 5. ove Odluke;
(b)
da se zadrži prikladan i učinkovit model
upravljanja u skladu s Prilogom III.;
(c)
da AALA poštuje zahtjeve izvješćivanja iz
članka 60. stavka 5. Uredbe (EU, Euratom)
br. 966/2012;
(d)
da države sudionice ispune preuzete obveze iz
stavka 1. točke (c) i da se ispune preuzete godišnje obveze
pridonošenja financiranju programa AAL.
Članak 4.
Doprinosi država sudionica
1.           Doprinosi država sudionica
obuhvaćaju sljedeće:
(a)
financijske doprinose za neizravne aktivnosti
podržane u okviru programa AAL u skladu s Prilogom II.;
(b)
doprinose u naravi koji odgovaraju administrativnim
troškovima nacionalnih uprava nastalih pri učinkovitoj provedbi programa
AAL u skladu s Prilogom II.
Članak 5.
Pravila
za sudjelovanje i širenje rezultata
1.           Za potrebe Uredbe (EU)
br. …/2013 [Pravila za sudjelovanje u okvirnom programu Obzor 2020. i
širenje njegovih rezultata] AALA se smatra tijelom za dodjelu potpora koje
dodjeljuje financijsku potporu neizravnim aktivnostima u skladu s
Prilogom II. ovoj Odluci.
2.           Odstupajući od
članka 14. stavka 5. Uredbe (EU) br. …/2013 [Pravila
za sudjelovanje u okvirnom programu Obzor 2020. i širenje njegovih rezultata],
financijsku sposobnost podnositelja zahtjeva provjerava imenovana nacionalna
agencija za upravljanje programima u skladu s pravilima za sudjelovanje u
utvrđenim nacionalnim programima.
3.           Odstupajući od
članka 16. stavka 1. Uredbe (EU) br. …/2013 [Pravila
za sudjelovanje u okvirnom programu Obzor 2020. i širenje njegovih rezultata],
sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava s korisnicima potpisuju imenovane
nacionalne agencije za upravljanje programima.
4.           Odstupajući od
članka 19. [stavka 1. i stavaka 5. do 7.] te
članaka 22. do 29. Uredbe (EU) br. …/2013
[Pravila za sudjelovanje u okvirnom programu Obzor 2020. i širenje njegovih
rezultata], na bespovratna sredstva kojima upravljaju imenovane nacionalne
agencije za upravljanje programima primjenjuju se pravila financiranja iz
utvrđenih nacionalnih programa.
5.           Odstupajući od
članaka 38. do 46. Uredbe (EU) br. …/2013
[Pravila za sudjelovanje u okvirnom programu Obzor 2020. i širenje njegovih
rezultata], primjenjuju se pravila utvrđenih nacionalnih programa koja se
odnose na rezultate i prava pristupa postojećem znanju i rezultatima.
Članak 6.
Provedba programa AAL
1.           Program AAL provodi se na
temelju godišnjih planova rada u skladu s Prilogom II.
Članak 7.
Sporazumi
između Unije i AALA-e
1.           Komisija u ime Unije s
AALA-om sklapa sporazum o delegiranju i sporazume o godišnjem prijenosu
sredstava podložno pozitivnoj prethodnoj (ex ante) ocjeni AALA-e u
skladu s člankom 61. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012.
2.           Sporazum o delegiranju iz
stavka 1. sklapa se u skladu s člankom 58. stavkom 3. te
člancima 60. i 61. Uredbe (EU, Euratom)
br. 966/2912 i člankom 40. delegirane Uredbe Komisije (EU)
br. 1268/2012. U njemu je utvrđeno i sljedeće:
(a)
zahtjevi povezani s doprinosom AALA-e u pogledu
relevantnih pokazatelja među pokazateljima uspješnosti iz
Priloga II. Odluci (EU) br. …/2013 [Posebni program za
provedbu okvirnog programa Obzor 2020.];
(b)
zahtjevi povezani s doprinosom AALA-e praćenju
iz Odluke (EU) br. …./2013 [Posebni program za provedbu okvirnog
programa Obzor 2020.];
(c)
posebni pokazatelji uspješnosti potrebni za
praćenje rada AALA-e u skladu s člankom 3. stavkom 2.;
(d)
dogovori povezani s pružanjem potrebnih podataka
kako bi se osiguralo da Komisija može ispuniti svoje obveze širenja rezultata i
izvještavanja;
Članak 8.
Okončanje,
smanjenje ili obustava financijskog doprinosa Unije
1.           Ako se program AAL ne provodi
u skladu s uvjetima utvrđenima člankom 3., Komisija može
okončati, razmjerno smanjiti ili obustaviti financijski doprinos Unije u
skladu sa stvarnom provedbom programa AAL.
2.           Ako države sudionice ne
pridonose financiranju programa AAL odnosno doprinose samo djelomično ili
s kašnjenjem, Komisija može okončati, razmjerno smanjiti ili obustaviti
financijski doprinos Unije uzimajući u obzir iznos koji su dodijelile
države članice u svrhu provedbe programa AAL.
Članak 9.
Naknadne
(ex post) revizije
1.           Naknadne revizije rashoda za
neizravne aktivnosti provode imenovane nacionalne agencije za upravljanje
projektima u skladu s člankom 23. Uredbe (EU) br. …
[Okvirni program Obzor 2020.].
2.           Komisija može odlučiti
sama provesti revizije iz stavka 1.
Članak 10.
Zaštita
financijskih interesa Unije
1.           Komisija poduzima primjerene
mjere kako bi osigurala zaštitu financijskih interesa Unije pri provedbi mjera
koje se financiraju na temelju ove Odluke, uključujući primjenu
preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i drugih nezakonitih radnji,
učinkovite provjere i, ako se utvrde nepravilnosti, povrat pogrešno
plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovite, razmjerne i
odvraćajuće administrativne i financijske sankcije.
2.           Europski ured za borbu protiv
prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i
inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima iz Uredbe (EZ)
br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od
25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu
protiv prijevara (OLAF)[19]
i Uredbe Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od
11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje
provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od
prijevara i ostalih nepravilnosti[20],
kako bi se utvrdile moguće prijevare, korupcija i druge nezakonite radnje
koje utječu na financijske interese Unije, a povezane su sa sporazumom o
dodjeli bespovratnih sredstava, odlukom o dodjeli bespovratnih sredstava ili
ugovorom koji se financiraju na temelju ove Odluke.
3.           Ugovori, sporazumi o dodjeli
bespovratnih sredstava i oduke o dodjeli bespovratnih sredstava koji proizlaze
iz provedbe ove Odluke sadržavaju odredbe kojima se Komisija, AALA, Revizorski
sud i OLAF izričito ovlašćuju da u okviru svojih nadležnosti provode
revizije i istrage.
4.           AALA je dužna osoblju
Komisije i ostalim osobama koje ovlasti Komisija ili Revizorski sud
omogućiti pristup svojim lokacijama i prostorima te svim informacijama
koje su potrebne za provedbu revizija iz stavka 3., uključujući
informacije u elektroničkom obliku.
5.           Pri provedbi programa AAL
države sudionice dužne su poduzeti sve zakonodavne, regulatorne, upravne i
druge mjere potrebne za zaštitu financijskog interesa Unije, a posebno kako bi
se osigurao pun povrat svih iznosa koji se duguju Uniji u skladu s Uredbom
(EU, Euratom) br. 966/2012 i delegiranom Uredbom (EU) br. 1268/2012.
Članak 11.
Dostavljanje
informacija
1.           AALA na zahtjev Komisije
dostavlja sve informacije koje su Komisiji potrebne za sastavljanje
izvješća iz članka 12.
2.           Države sudionice preko AALA-e
dostavljaju sve informacije koje zahtijevaju Europski parlament i Vijeće
povezane s financijskim upravljanjem programom AAL.
3.           Komisija informacije iz
stavka 2. objavljuje u izvješćima predviđenima člankom 12.
Članak 12.
Ocjena
1.           Komisija je dužna do
31. prosinca 2017. provesti privremeno ocjenjivanje programa AAL.
Komisija sastavlja izvješće o tom ocjenjivanju koje sadržava njezine
zaključke i zapažanja. Komisija je dužna to izvješće dostaviti
Europskom parlamentu i Vijeću do 30. lipnja 2018.
2.           Komisija je dužna po
završetku sudjelovanja Unije u programu AAL, a najkasnije do
31. prosinca 2022., provesti završno ocjenjivanje programa AAL.
Komisija sastavlja izvješće o tom ocjenjivanju koje sadržava rezultate
ocjenjivanja. Komisija je dužna to izvješće dostaviti Europskom parlamentu
i Vijeću.
Članak 13.
Stupanje
na snagu
Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 14.
Adresati
Ova je Odluka upućena državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
PRILOG I.
Ciljevi programa AAL
1.           Program AAL ima sljedeće
ciljeve:
1.1.        ubrzati stvaranje inovativnih
proizvoda i usluga temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama
namijenjenih aktivnom i zdravom starenju kod kuće, u zajednici ili na
poslu, čime se poboljšava kvaliteta života, samostalnost, sudjelovanje u
društvenom životu, vještine ili zapošljivost starijih osoba i povećava
učinkovitost pružanja zdravstvene i socijalne skrbi;
1.2.        zadržati i dalje razvijati
kritičnu masu primijenjenih istraživanja, razvoja i inovacija na razini
Unije u područjima proizvoda i usluga za aktivno i zdravo starenje
temeljenima na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama;
1.3.        razviti troškovno
učinkovita rješenja, uključujući utvrđivanje relevantnih
standarda interoperabilnosti i omogućavanje lokalizacije i prilagodbe
zajedničkih rješenja, koja su usklađena s različitim željama na
razini društva i regulatornim aspektima na nacionalnoj ili regionalnoj razini
te kojima se poštuje dostojanstvo starijih osoba i koje, gdje je primjenjivo,
omogućavaju pristup uslugama u ruralnim i perifernim područjima ili
koriste drugoj skupini ljudi, poput osoba s invaliditetom.
2.           Programom AAL stvara se
povoljno okruženje za sudjelovanje malih i srednjih poduzeća.
3.           Program AAL usredotočen
je na primijenjeno istraživanje i inovacije koji su bliski tržištu i dopunjuje
povezana dugoročna istraživanja i inovacijske aktivnosti velikih razmjera
koji su predviđeni okvirnim programom Obzor 2020. te drugim europskim i
nacionalnim inicijativama. Pridonosi također provedbi Europskog
inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje.
PRILOG II.
AKTIVNOSTI programa AAL
I. Neizravne aktivnosti
1.           Provedbom programa AAL
uglavnom se podupiru projekti tržišno usmjerenih istraživanja i inovacija za
aktivno i zdravo starenje, koji pokazuju mogućnost iskorištavanja
rezultata projekta u realnom roku. Takve neizravne aktivnosti financiraju se u
okviru programa AAL pretežno bespovratnim sredstvima. Mogući su i drugi
oblici financiranja poput nagrada, pretkomercijalne nabave i javne nabave
inovativnih rješenja.
2.           Osim toga, može se dati
potpora i aktivnostima za posredovanje, promicanje programa, podizanje svijesti
o trenutačnim sposobnostima, poticanje primjene inovativnih rješenja i
povezivanje organizacija i ulagača sa strane ponude i potražnje.
3.           Mogu dobiti potporu i
aktivnosti namijenjene poboljšanju kvalitete prijedloga, studije izvedivosti i
radionice. Može biti predviđena suradnjom s regijama Unije može kako bi se
proširila skupina dionika koji sudjeluju u programu AAL.
II. Provedba
1.           Program AAL provodi se na
temelju godišnjih planova rada kojima se utvrđuju teme poziva na
podnošenje prijedloga.
2.           Godišnji planovi rada
dogovaraju se s Komisijom i služe kao temelj za godišnji financijski doprinos
Unije.
3.           Provedba programa AAL
sadržava savjetovanja s relevantnim dionicima (uključujući
donositelje odluka iz javnih tijela, predstavnike korisnika, pružatelje usluga
u privatnom sektoru i osiguranju te industriju, uključujući mala i
srednja poduzeća) u vezi s prioritetnim pitanjima o primijenjenim
istraživanjima i inovacijama.
4.           Pri provedbi programa AAL
uzimaju se u obzir demografska kretanja i demografska istraživanja u cilju
pronalaženja rješenja koja odražavaju društvenu i gospodarsku situaciju u Uniji.
5.           Moguća pitanja
ravnopravnosti spolova, etička pitanja i pitanja privatnosti uzimaju se u
obzir u skladu s međunarodnim smjernicama.
6.           U skladu s prirodom programa
AAL, koji je blizak tržištu, te s pravilima utvrđenima Uredbom (EU,
Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od
25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na
opći proračun Unije, AALA utvrđuje primjerene minimalne ciljeve
uspješnosti koji se odnose na vrijeme potrebno za dodjelu bespovratnih
sredstava i plaćanja u skladu s [pravilima za sudjelovanje i]
[financijskom uredbom] i osigurava njihovo poštovanje od strane država
sudionica tijekom provedbe programa AAL.
7.           Svaka država sudionica
omogućuje sudjelovanje organizacija koje predstavljaju subjekte sa strane
ponude.
8.           Svaka država sudionica
sufinancira odabrane projekte sudionika u njihovim relevantnim nacionalnim
programima preko imenovanih nacionalnih agencija za upravljanje programima. Te
agencije zatim usmjeravaju financijska sredstva Unije iz AALA-e na temelju
opisa zajedničkog projekta koji je sastavni dio ugovora koji sklapaju
imenovane nacionalne agencije za upravljanje programima i sudionici svakog
pojedinog financiranog projekta.
9.           Nakon zatvaranja poziva na
podnošenje projektnih prijedloga, AALA u suradnji s imenovanim nacionalnim
agencijama za upravljanje programima provodi centraliziranu provjeru
prihvatljivosti. Provjera se obavlja na temelju zajedničkih kriterija
prihvatljivosti za program AAL koji se objavljuju s pozivima na podnošenje projektnih
prijedloga.
10.         AALA provjerava, uz pomoć
nacionalnih agencija za upravljanje programima, jesu li ispunjeni dodatni
nacionalni kriteriji prihvatljivosti utvrđeni pozivima na podnošenje
projektnih prijedloga.
11.         Nacionalni kriteriji
prihvatljivosti odnose se samo na pravno i financijsko stanje pojedinih
predlagatelja projektnih prijedloga, a ne na sadržaj prijedloga, i odnose se na
sljedeće aspekte:
11.1.      vrstu predlagatelja,
uključujući pravni status i svrhu;
11.2.      odgovornost i održivost,
uključujući financijsko zdravlje, ispunjavanje fiskalnih i socijalnih
obveza.
12.         Prihvatljive projektne
prijedloge ocjenjuje i odabire AALA uz pomoć neovisnih stručnjaka, na
temelju transparentnih i zajedničkih kriterija za ocjenu, kako je
utvrđeno u objavljenom pozivu na podnošenje prijedloga. Taj je odabir,
nakon što ga opća skupština AALA-e usvoji, obvezujući za države
sudionice.
13.         Ako određeni sudionik u
projektu ne ispunjava neke od nacionalnih kriterija prihvatljivosti ili ako je
nacionalni proračun povezan s preuzetom obvezom iscrpljen, izvršni odbor
AALA-e može odlučiti da je na središnjoj razini potrebno provesti dodatno
neovisno ocjenjivanje povezanog prijedloga uz pomoć neovisnih
stručnjaka kako bi se prijedlog ocijenio ili bez sudjelovanja tog sudionika
ili uz sudjelovanje zamjenskog sudionika, kojeg predlažu sudionici u projektu.
14.         Pravna i financijska pitanja
povezana sa sudionicima u projektima odabranima za financiranje rješavaju
imenovane nacionalne agencije za upravljanje programima. Primjenjuju se
nacionalna administrativna pravila i načela.
PRILOG III.
Upravljanje programom AAL
Organizacijska je struktura za program AAL
sjedeća:
1.           AALA, međunarodna
neprofitna udruga osnovana na temelju belgijskog zakonodavstva, posebna je
provedbena struktura koju osnivaju države sudionice.
2.           AALA je nadležna za sve
aktivnosti zajedničkog programa AAL. Zadaće AALA-e uključuju
upravljanje ugovorima i proračunom, izradu godišnjih planova rada,
organizaciju poziva na podnošenje projektnih prijedloga, provedbu ocjenjivanja
i rangiranje prijedloga za financiranje.
3.           Osim toga, AALA nadzire i
nadležna je za praćenje projekata te prenosi povezana plaćanja
doprinosa Unije na imenovane nacionalne agencije za upravljanje programima.
Također organizira aktivnosti širenja rezultata.
4.           AALA-om upravlja opća
skupština. Opća skupština tijelo je za donošenje odluka programa AAL. Ona
imenuje članove izvršnog odbora i nadzire provedbu programa AAL,
uključujući odobrenje godišnjih planova rada, raspodjelu nacionalnih
sredstava za projekte i obradu zahtjeva za novo članstvo. Ona djeluje na
temelju načela jedna država – jedan glas. Odluke se donose običnom
većinom, osim odluka o sukcesiji, prijemu ili isključenju
članova ili raspuštanju udruge, za što se u statutu udruge mogu utvrditi
posebni zahtjevi povezani s glasanjem.
5.           Komisija na sjednicama
opće skupštine AALA-e ima status promatrača i odobrava godišnji plan
rada. Komisija se poziva na sve sastanke AALA-e i može sudjelovati u raspravi.
Svi relevantni dokumenti u optjecaju povezani s općom skupštinom AALA-e
dostavljaju se Komisiji.
6.           Izvršni odbor AALA-e, koji se
sastoji najmanje od predsjednika, zamjenika predsjednika i blagajnika, bira
opća skupština kako bi preuzeo posebne odgovornosti povezane s
upravljanjem, kao što je planiranje proračuna, zapošljavanje i sklapanje
ugovora. On pravno zastupa i predstavlja udrugu te podnosi izvješća
općoj skupštini.
7.           Odjel za upravljanje na
središnjoj razini osnovan u sklopu AALA-e nadležan je za provedbu programa AAL
u bliskoj suradnji i koordinaciji s nacionalnim agencijama za upravljanje
programima, koje imenuju države sudionice kako bi za nacionalne sudionike u
projektima izvršavale aktivnosti povezane s upravljanjem projektima te upravnim
i pravnim aspektima i kako bi pružile podršku pri ocjenjivanju projektnih
prijedloga i pregovaranju o njima. Odjel za upravljanje na središnjoj razini i
nacionalne agencije za upravljanje programima zajednički djeluju kao odjel
za upravljanje pod nadzorom AALA-e.
8.           Savjetodavni odbor s predstavnicima
industrije, korisnika i ostalih zainteresiranih strana, vodeći računa
o uravnoteženoj zastupljenosti između različitih generacija i
spolova, osigurava preporuke prioriteta i tema koje bi trebalo riješiti u
pozivima na podnošenje prijedloga projekata i ostalim aktivnostima programa
AAL.
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.         OKVIR
PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
            1.1.      Naslov prijedloga/inicijative
            1.2.      Odgovarajuće
područje / područja politike u strukturi ABM/ABB
            1.3.      Vrsta
prijedloga/inicijative
            1.4.      Cilj/ciljevi

            1.5.      Osnova
prijedloga/inicijative
            1.6.      Trajanje
i financijski utjecaj
            1.7.      Predviđena
metoda/metode upravljanja
2.         MJERE UPRAVLJANJA
            2.1.      Pravila
nadzora i izvješćivanja
            2.2.      Sustav
upravljanja i kontrole
            2.3.      Mjere
za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
3.         PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
            3.1.      Naslov/naslovi
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
            3.2.      Procijenjeni
utjecaj na rashode
            3.2.1.   Sažetak
procijenjenog utjecaj na rashode
            3.2.2.   Procijenjeni
utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
            3.2.3.   Procijenjeni
utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode
            3.2.4.   Usklađenost
s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
            3.2.5.   Sudjelovanje
trećih strana u financiranju
            3.3.      Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
1.1.        Naslov prijedloga/inicijative
Sudjelovanje
Unije u Programu istraživanja i razvoja u području aktivnog i
potpomognutog života (engl. Active and Assisted Living Research and
Development Programme, u daljnjem tekstu „program AAL”) koji poduzima više
država članica
1.2.        Odgovarajuće
područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[21]
Istraživanje
i tehnološki razvoj: okvirni program Obzor 2020.
Digitalni
program – Djelovanje 78.; Jačanje zajedničkog programa AAL
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon
pilot-projekta / pripremnog djelovanja[22]

¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
X Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje
koje je preusmjereno na novo djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški cilj/ciljevi
Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Europa
2020.
Unija
inovacija
Digitalni
program za Europu
Europski
istraživački prostor
1.4.2.     Posebni cilj/ciljevi i
odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Glavni
operativni cilj ovog zakonodavnog prijedloga, odnosno sudjelovanje Unije
u zajedničkom programu istraživanja i razvoja te inovacija koji je
poduzelo više država članica u području aktivnog i potpomognutog
života, već je predviđen u okvirnom programu za istraživanje i
tehnološki razvoj Obzor 2020. i njegovom posebnom programu „Društveni izazovi”.

S
tim operativnim ciljem povezani su sljedeći posebni ciljevi:
(2)
uspostava i provedba programa AAL
(3)
uvođenje mjera potpore programu
(4)
pokretanje i sufinanciranje zajedničkih projekata
za istraživanje i inovacije s 2 – 3 godine do uvođenja na tržište
1.4.3.     Očekivani
rezultat/rezultati i utjecaj
Navesti učinke
koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
U
okviru programa AAL združuju se financijska sredstva Unije s nacionalnim i
privatnim izvorima financiranja u cilju pronalaženja inovativnih rješenja
temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama kojima će se
europskim građanima omogućiti samostalnost i dobro stanje u starosti
te pridonijeti sveukupnoj održivosti njihove skrbi i pružiti nove gospodarske
mogućnosti za europsku industriju.
Dodana
vrijednost sudjelovanja EU-a važna je zbog sljedećih razloga:
Sudjelovanjem
EU-a omogućit će se uspostavljanje novog pravnog okvira u kojem se
financijska sredstva EU-a združuju s nacionalnim sredstvima u okrilju
zajedničke strategije za poticanje zajedničkih međunarodnih
projekata u području istraživanja i razvoja te inovacija, osobito onih u
kojima sudjeluju MSP-ovi. To inače ne bi bilo moguće u okviru
postojećih struktura.
Programom
AAL omogućit će se odgovor na izazov demografskog starenja poticanjem
stvaranja novih proizvoda i usluga temeljenih na informacijskim i
komunikacijskim tehnologijama kojima je svrha starijim ljudima osigurati neovisan
život uz bolju kvalitetu života i samostalnost, a manje troškove skrbi. To
će se postići usklađenim i jedinstvenim djelovanjem uz veću
kritičnu masu, što će dovesti do troškovno učinkovitijih i
interoperabilnijih rješenja.
Omogućavanjem
kritične mase i usklađenog europskog pristupa za razvoj
interoperabilnih rješenja pružit će se učinkovitija potpora
industriji i osobito MSP-ovima. Osim toga, rješenja iz programa AAL moći
će se prilagoditi u skladu s željama na društvenoj razini i propisima na
nacionalnoj/regionalnoj razini. To je važan preduvjet za komercijalno
iskorištavanje i razvoj tržišta te pruža velik potencijal za sudjelovanje
MSP-ova.
Naposljetku,
predloženim programom potaknut će se veća nacionalna i industrijska
ulaganja u istraživanje i razvoj te inovacije u području informacijskih i
komunikacijskih tehnologija i starenja, čime će se pridonijeti
ostvarivanju ciljanog udjela od 3% europskog BDP-a za istraživanja i razvoj.
Makroekonomska
dodana vrijednost za europsko gospodarstvo i društvo koja će proizaći
iz primjene rezultata programa dobrog starenja nije uključena u ovaj
financijski izvještaj.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Navesti pokazatelje
koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
Posebna
upravljačka struktura prati pokazatelje rezultata i učinka
utvrđene posebnim ciljem okvirnog programa za istraživanja i inovacije
Obzor 2020. i o njima svake godine izvješćuje Komisiju.
Očekuju
se sljedeći rezultati, koje će se mjeriti s pomoću povezanih
pokazatelja:
– jačanje
ulaganja i nacionalnih napora pružanjem poticaja za ulaganja s pomoću
zajedničkih strategija i provedbe
Pokazatelji:
(i.) broj zemalja koje sudjeluju; (ii.) preuzete obveze i plaćanja država
sudionica; (iii.) sredstva koja osiguravaju države članice i koja su
potrošena za projekte zajedničkog programa; (iv.) sredstva koja je uložila
industrija i drugi dionici sudjelovanjem u projektima i njihovim
sufinanciranjem.
– poboljšavanje usklađenosti istraživanja i razvoja te
inovacija u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija za
program dobrog starenja diljem Europe uklanjanjem
trenutačne fragmentacije napora s pomoću razvoja zajedničkih
strategija i poziva na podnošenje prijedloga s kritičnom masom
Pokazatelji:
Taj će rezultat biti de facto ostvaren kada zajednički program
postane potpuno operativan uz znatno sudjelovanje zemalja.
– učinkovitost programa, koja
će se postići osiguravanjem raspoloživosti nacionalnih
proračuna, uspostavljanjem centraliziranog postupka podnošenja,
ocjenjivanja i odabira prijedloga te uspostavljanjem programa za primijenjena i
tržišno usmjerena istraživanja i inovacije koji je usmjeren na korisnike i koji
se temelji na poznatim nacionalnim pravilima. Time će se relevantnim
sudionicima, osobito MSP-ovima, pružiti nova i učinkovitija potpora, koja
bi trebala dovesti do većih industrijskih ulaganja te bržeg stavljanja na
tržište i primjene rezultata.
Pokazatelji: (v.) vremenski razmak između
podnošenja prijedloga i pokretanja projekta; (vi.) broj MSP-ova koji sudjeluju;
(vii.) režijski troškovi vođenja zajedničkog projekta.
– znatna gospodarska i društvena korist i doprinos ključnim
političkim ciljevima mjerit će se, uz ostale
pokazatelje, u okviru neovisnog privremenog i završnog ocjenjivanja.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjev/zahtjevi koje je
potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
U
okviru programa AAL združuju se financijska sredstva Unije s nacionalnim i
privatnim izvorima financiranja u cilju pronalaženja inovativnih rješenja
temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama kojima će se
europskim građanima omogućiti samostalno i dobro starenje te
pridonijeti sveukupnoj održivosti njihove skrbi i pružiti nove gospodarske
mogućnosti za europsku industriju.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Dodana
vrijednost sudjelovanja EU-a važna je zbog sljedećih razloga:
·
Sudjelovanjem EU-a omogućit će se
nastavak programa AAL u kojem se financijska sredstva EU-a mogu udružiti s
nacionalnim sredstvima u okrilju zajedničke strategije za poticanje zajedničkih
međunarodnih projekata u području istraživanja i razvoja te
inovacija, osobito onih u kojima sudjeluju MSP-ovi. To inače ne bi bilo
moguće u okviru postojećih struktura.
·
Programom AAL omogućit će se odgovor na
izazov demografskog starenja poticanjem stvaranja novih proizvoda i usluga
temeljenih na informacijskim i komunikacijskim tehnologijama kojima je svrha
starijim ljudima osigurati neovisan život uz veću životnu kvalitetu i
samostalnost, a manje troškove skrbi. To će se postići
usklađenim i jedinstvenim djelovanjem uz veću kritičnu masu, što
će dovesti do troškovno učinkovitijih i interoperabilnijih rješenja.
·
Omogućavanjem kritične mase i
usklađenog europskog pristupa za razvoj interoperabilnih rješenja pružit
će se učinkovitija potpora industriji i osobito MSP-ovima. Osim toga,
rješenja iz programa AAL moći će se prilagoditi u skladu s željama na
društvenoj razini i propisima na nacionalnoj/regionalnoj razini. To je važan
preduvjet za komercijalno iskorištavanje i razvoj tržišta te pruža velik
potencijal za sudjelovanje MSP-ova.
·
Naposljetku, predloženim programom potaknut će
se veća nacionalna i industrijska ulaganja u istraživanje i razvoj te
inovacije u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija i
starenja, čime će se pridonijeti ostvarivanju ciljanog udjela od 3%
europskog BDP-a za istraživanja i razvoj.
Makroekonomska
dodana vrijednost za europsko gospodarstvo i društvo koja će proizaći
iz primjene rezultata programa AAL nije uključena u ovaj financijski
izvještaj.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Na
temelju privremenog ocjenjivanja prethodnog zajedničkog programa AAL koji
se provodio u okviru Sedmog okvirnog programa izvedeni su sljedeći
zaključci:
·
Program AAL trebao bi se nastaviti jer pruža
očitu dodatnu vrijednost, osobito za MSP-ove, stvaranjem kritične
mase potrebne za istraživanje i inovacije u području dobrog starenja na
europskoj razini kako bi se relevantni proizvodi i usluge stavili na tržište.
·
Trebao bi biti usmjeren na pitanje kako inovacijski
subjekti na regionalnoj razini (većinom MSP-ovi) mogu razumjeti potrebe
europskog tržišta i odgovoriti na njih.
·
Njime bi se trebala poboljšati operativna
učinkovitost, osobito u pogledu vremena potrebnog za dodjelu bespovratnih
sredstava i isplatu.
·
Njime bi se u ranoj fazi izrade projekta trebalo
poboljšati sudjelovanje pružatelja usluga i pogotovo krajnjih korisnika u
specifikaciji poziva na podnošenje prijedloga i ocjenjivanju.
Ta
su iskustva uzeta u obzir pri oblikovanju programa AAL 2.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
U
okviru prvog europskog inovacijskog partnerstva za aktivno i zdravo starenje
(EIP AHA)[23]
očekuje se da će rješenja temeljena na informacijskim i
komunikacijskim tehnologijama znatno pridonijeti ostvarivanju njegova cilja od
2 dodatne godine zdravog života do 2020. te poboljšanju kvalitete života
građana i učinkovitosti sustava skrbi u Europi. Njegovim strateškim
provedbenim planom (SIP) određuju se prioriteti za ubrzanje i
povećanje ulaganja u tri područja povezana s aktivnim i zdravim
starenjem diljem Europe: prevencija i promicanje zdravlja, skrb i
liječenje te samostalan život i društvena uključenost. Pokretanjem
projekta EIP AHA povećava se buduća relevantnost programa AAL i
njegova nastavka. Program AAL jedna je od glavnih komponenata za provedbu SIP-a
jer je usmjeren na dio inovacijskog lanca nazvan „dolina smrti”. EIP će
također pridonijeti programu AAL jer će se s pomoću EIP-a
ubrzati stvaranje tržišta i primjena velikih razmjera te pridonijeti boljim
graničnim uvjetima za tržište: npr. standardizacija i interoperabilnost,
koji nisu obuhvaćeni programom AAL, no spomenuti su tijekom ocjenjivanja i
savjetovanja kao prepreke primjeni.
Program
AAL dopunjava se nacionalnim inicijativama, poput nacionalne inicijative o
AAL-u i starenju u Njemačkoj, inovacijske platforme o potpomognutom životu
u Ujedinjenoj Kraljevini i platforme o inovacijama u području starenja u
Francuskoj.
Zahvaljujući
tim međusobno povezanim programima, koji zajednički obuhvaćaju
znatan dio istraživačkog i inovacijskog „lanca”, Europa ima jedinstvenu
globalnu prednost u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama za dobro
starenje. Programom AAL dopunjava se dugoročnije istraživanje u
području informacijskih i komunikacijskih tehnologija i starenja u okviru
programa Obzor 2020., a njime dobivena rješenja temeljena na informacijskim i
komunikacijskim tehnologijama mogu se iskoristiti za aktivnosti vrednovanja
inovacija i tržišta u okviru programa Obzor 2020.
Program
AAL dopunjuje inicijativu za zajedničku izradu programa (JPI)[24] o demografskim promjenama
„Više godina, bolji život” u kojoj sudjeluje 13 europskih zemalja i kojom se
želi postići da se pri utvrđivanju budućih politika u
području starenja uzmu u obzir nove znanstvene spoznaje, na temelju
čitavog niza istraživačkih disciplina. Program AAL može
omogućiti kontekst primjene za višedisciplinarno istraživanje JPI-a i
dopuniti istraživački program JPI-a korisničkim iskustvom,
dijeleći pritom istraživačke metodologije poput cjeloživotnog
pristupa.
U
prijedlogu Komisije za donošenje Direktive o Strateškom programu inovacija
Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) 2014. – 2020., tema
„Inovacije za zdrav život i aktivno starenje” jedna je od prioritetnih tema
EIT-ovih zajednica znanja i inovacija (ZZI) za razdoblje 2014. – 2015.
Ukupno
gledano te inicijative obuhvaćaju velik dio lanca, od temeljnog
istraživanja do prihvaćanja na tržištu, kako se preporučuje brojnim
neovisnim ocjenama istraživačkih i inovacijskih programa EU-a te
dokumentima o politikama EU-a.
1.6.        Trajanje
i financijski utjecaj
X Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
prijedlog/inicijativa na snazi od
1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2023.
–
financijski utjecaj od 2014. do 2020. za odobrena
sredstva za preuzimanje obveza i od 2014. do 2023. za odobrena sredstva za
plaćanje.
¨ Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
–
provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
1.7.        Predviđena metoda/metode
upravljanja[25]
¨ Centralizirano izravno upravljanje od strane Komisije
X Centralizirano neizravno upravljanje
delegiranjem zadaća provedbe na:
–
¨  izvršne agencije
–
¨  tijela koja je osnovala Europska unija[26]
–
X  nacionalna tijela javnog sektora/tijela koja
pružaju javne usluge
–
¨  osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja na
temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su određene u
odgovarajućem temeljnom aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Decentralizirano upravljanje s trećim zemljama
¨ Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama (navesti)
Ako je označeno
više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
Napomene
Uspostavljena
je posebna provedbena struktura pod nazivom Udruga za život potpomognut
okolinom (engl. Ambient Assisted Living Association, AALA) koju vode
države sudionice u cilju upravljanja inicijativom. Unija će financijski
doprinos inicijativi osigurati preko ove organizacije. Nacionalna tijela za
financiranje ili njihove ovlaštene agencije upravljat će financijskim
doprinosom EU-a i sklapati sporazume o bespovratnim sredstvima s drugim
organizacijama u cilju dobivanja financijske potpore za zajedničke
istraživačke i inovacijske aktivnosti.
Relevantne
napomene:
Financijski
doprinos Europske unije plaća se posebnom upravljačkom subjektu koji
su osnovale države sudionice i koji će upravljati programom. Unija će
svoj doprinos dati podložno odobrenju plana rada i povezanim nacionalnim proračunskim
obvezama.
Organizacijsko
ustrojstvo programa AAL čine sljedeći subjekti:
AALA,
koju su države sudionice osnovale kao posebnu upravljačku strukturu, s
Europskom komisijom potpisat će sporazum o delegiranju i sporazume o
godišnjem prijenosu sredstava radi primanja godišnjih financijskih sredstava iz
okvirnog programa. Bit će nadležna za sve aktivnosti programa AAL i vodit
će je direktor, koji će biti i pravni zastupnik udruge.
AALA
je nadležna za sve aktivnosti zajedničkog programa AAL. Zadaće AALA-e
uključuju upravljanje ugovorima i proračunom, izradu godišnjih
programa rada, organizaciju poziva na podnošenje prijedloga, ocjenu i
rangiranje projekata. Osim toga, ona nadzire praćenje projekata i prenosi
povezana plaćanja doprinosa Europske unije na imenovane nacionalne agencije
za upravljanje programima. Također organizira aktivnosti širenja
rezultata.
AALA-om
upravlja opća skupština. Opća skupština tijelo je za donošenje odluka
programa AAL i imenuje članove izvršnog odbora te nadzire provedbu
programa AAL, uključujući odobrenje godišnjih programa rada,
raspodjelu nacionalnih sredstava za projekte i obradu zahtjeva za novo
članstvo. Djelovat će u skladu s načelom „jedna zemlja, jedan
glas” i donosit će odluke običnom većinom. Komisija će na
sjednicama opće skupštine imati status promatrača.
Upravni
odbor AALA-e, u sastavu od direktora i dvaju zamjenika direktora (ili jednog
zamjenika direktora i jednog blagajnika), bit će izabran u cilju
preuzimanja posebnih odgovornosti povezanih s upravljanjem, poput planiranja
proračuna, zapošljavanja i sklapanja ugovora. On pravno zastupa udrugu te
podnosi izvješća općoj skupštini.
Države
sudionice ovlašćuju nacionalne agencije za upravljanje programima da za
nacionalne partnere u projektima provode aktivnosti povezane s upravljanjem
programima te upravnim i pravnim aspektima te da pružaju podršku pri
ocjenjivanju prijedloga i pregovaranju o njima. Udruga AAL nadzire njihov rad.
Savjetodavni
odbor s predstavnicima industrije i ostalih zainteresiranih strana osigurat
će preporuke prioriteta i tema koje bi trebalo riješiti u pozivima na
podnošenje prijedloga u okviru programa AAL.
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Navesti
učestalost i uvjete.
U
skladu s okvirnim programom za istraživanje i inovacije Obzor 2020., posebna
upravljačka struktura prati provedbu programa AAL na godišnjoj razini i
prema potrebi o tome izvješćuje Komisiju. Program će se pratiti s
pomoću godišnjih izvješća koja će podnositi posebna
upravljačka struktura. Njima će se omogućiti detaljan pregled provedbe
programa u skladu s pokazateljima iz odjeljka 1.4.4.
Privremeno
ocjenjivanje provest će se nakon tri godine rada uz pomoć neovisnih
stručnjaka i njime će se ocijeniti: (1) provedba programa u pogledu
daljnje znanstvene, upravljačke i financijske integracije; (2) dodana
vrijednost i učinkovitost zajedničkog programa u ispunjavanju
ciljeva. Završno ocjenjivanje provest će vanjski stručnjaci na kraju
programa.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole

2.2.1.     Utvrđeni rizik/rizici
1.
Glavni je rizik povezan sa sposobnošću posebne provedbene strukture da
upravlja proračunskim doprinosom Unije i učinkovitošću
praćenja nacionalnih agencija koje sudjeluju u svakodnevnoj operativnoj
provedbi programa.
2.
Drugi se rizik odnosi na učinkovitu zaštitu od prijevare i mogućih
financijskih gubitaka zbog velikog sudjelovanja MSP-ova i pristupa koji se
sastoji od neizravnog upravljanja na središnjoj razini.
3.
Treći je rizik povezan sa sposobnošću država sudionica da
učinkovito financiraju svoje doprinose programu.
2.2.2.     Predviđena metoda/metode
kontrole
U
vezi s rizicima 1. i 2. vidi poglavlje 2.3.
U
vezi s rizikom 3., mjere zaštite osiguravaju da se financijska sredstva EU-a
mogu isplatiti jedino na temelju dokaza o preuzetim nacionalnim financijskim
obvezama na razini sporazuma o godišnjem prijenosu sredstava i na razini
isplata nacionalnim sudionicima u projektima zajedničkog programa.
Dodatnom mjerom zaštite smatra se činjenica da financijska sredstva EU-a
ne smiju činiti više od 50 % ukupnih javnih financijskih sredstava
koja se izdvajaju za program te da potpora EU-a za administrativne rashode ne
smije činiti više od 6 % ukupnog doprinosa EU-a.
2.2.3.     Troškovi i koristi kontrola i
vjerojatna stopa neusklađenosti
U
skladu s člankom 7. odluke o programu, sustav kontrole uspostavljen
za provedbu programa bit će osmišljen tako da pruži razumno osiguranje u
pogledu postizanja odgovarajućeg upravljanja rizicima povezanima s
učinkovitošću i uspješnošću poslovanja te sa zakonitošću i
pravilnošću osnovnih transakcija, uzimajući u obzir posebnu prirodu
programa AAL koji je javno-javno partnerstvo. Sustavom kontrole osigurat
će se ravnoteža između povjerenja i kontrole, uzimajući u obzir
administrativne i ostale troškove kontrola na svim razinama, a posebice za sudionike,
kako bi se na najbolji način pridonijelo postizanju ciljeva okvirnog
programa Obzor 2020.
2.3.        Mjere za sprečavanje
prijevare i nepravilnosti
Navesti postojeće
ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevare.
U
članku 3. Odluke o uspostavi programa AAL navodi se da je doprinos Unije
uvjetovan AALA-inim izvršavanjem obveza izvješćivanja iz
članka 60. stavka 5. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012. U
skladu s člankom 8., Komisija može okončati, smanjiti ili
obustaviti doprinos.
Sporazum
o delegiranju koji će sklopiti Komisija i AALA u skladu s
člankom 61. Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 omogućit
će Komisiji nadzor aktivnosti AALA-e, posebice provedbom revizija.
Dodatne
mjere za borbu protiv prijevara provest će se u sklopu detaljnog sporazuma
između Komisije i posebne upravljačke strukture.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ
PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslov/naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje
se prijedlog/inicijativa odnosi
·
Postojeće proračunske linije
Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj 09 04 03 01 Poboljšanje cjeloživotnog zdravlja i dobrobiti || Dif./nedif. ([27])   || zemalja EFTA-e[28]   || iz zemalja kandidatkinja[29]   || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 1A ||   || Dif./nedif. || DA || DA || DA || DA
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj 1A || [Naslov ……………...……………………………………………………………….]
 Glavna uprava: CNECT ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || 2022. || 2023. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj 09 04 03 01 || Preuzete obveze || (1) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Plaćanja || (2) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
 Broj proračunske linije || Preuzete obveze || (1a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (2a) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[30]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva za glavnu upravu CNECT || Preuzete obveze || = 1 + 1a + 3 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Plaćanja || = 2 + 2a + 3 || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 Plaćanja || (5) || 2,7 || 10 || 17,3 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 24,7 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1A višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Plaćanja || = 5 + 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 – 4 višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 25,008 || 25,008 || 25,038 || 25,008 || 25,008 || 25,008 || 25,038 ||   ||   ||   || 175,116
 Plaćanja || = 5 + 6 || 2,708 || 10,008 || 17,338 || 24,708 || 24,708 || 24,708 || 24,738 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 175,116
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni rashodi”
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || 2022. || 2023. || UKUPNO
 Glavna uprava: CNECT ||   ||   ||   ||
  Ljudski potencijali || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
  Ostali administrativni rashodi || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 || 0,024 ||   ||   ||   || 0,168
 GLAVNA UPRAVA CNECT UKUPNO || Odobrena sredstva || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 || 0,286 ||   ||   ||   || 2,002
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. ||   ||   ||   || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 – 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 25,294 || 25,294 || 25,324 || 25,294 || 25,294 || 25,294 || 25,324 ||   ||   ||   || 177,118
 Plaćanja || 2,994 || 10,294 || 17,624 || 24,994 || 24,994 || 24,994 || 25,024 || 23,2 || 15,8 || 7,2 || 177,118
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
za poslovanje
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
odobrenih sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate ò ||   ||   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta rezultata[31]   || Prosječni trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupni broj rezultata || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1[32]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultat 1. || Uspostava i provedba zajedničkog programa (*) || 1,5/ godišnje || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 1 || 1,5 || 7 || 10,5
 POSEBNI CILJ br. 2… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultat 2. || Mjera potpore || 0,200 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 5 || 1 || 35 || 7
 POSEBNI CILJ br. 3… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Rezultat 3. || Projekti (*) || 2 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 Međuzbroj za posebni cilj br. 3 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 25 || 23,5 || 175 || 164,5
 UKUPNI TROŠAK ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 25 ||   || 175
(*)        Troškovi povezani s upravljanjem
zajedničkog projekta AAL na središnjoj razini bit će pokriveni s
najviše 6 % ukupnog doprinosa EU-a, uključujući troškove
povezane s ocjenjivanjem prijedlogâ.
(**)      Uz
pretpostavku prosječnog ukupnog troška od 4 milijuna eura po projektu, od
kojih će 50 % biti pokriveno javnim financijskim sredstvima,
podijeljeno između EU-a i država članica u skladu s omjerom njihovih
preuzetih godišnjih obveza (procijenjeni postotak
~ 40 – 50 %).
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva administrativne prirode
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
odobrenih sredstava
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
milijuna EUR (do 3
decimalna mjesta)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || 2022. || 2023. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 ||   ||   ||   || 1,834
 Ostali administrativni rashodi || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 || 0,180 ||   ||   ||   || 1,260
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 || 0,442 ||   ||   ||   || 3,094
 Izvan NASLOVA 5. [33] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski potencijali ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali rashodi administrativne prirode || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,008 || 0,008 || 0,038 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,038 ||   ||   ||   || 0,116
 UKUPNO || 0,450 || 0,450 || 0,480 || 0,450 || 0,450 || 0,450 || 0,480 ||   ||   ||   || 3,210
Potrebna
administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne
uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim
sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska
ograničenja.
3.2.3.2.  Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih potencijala
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
potencijala
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
Procjenu navesti u jedinicama jednakima punom
radnom vremenu
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. - 2020. || Ukupno
  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ||
 XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
 XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[34]   ||
 XX 01 02 01 (UO, UsO, UNS iz „opće omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (UO, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 yy[35]   || - u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||
 - u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja)   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 2 || 2 || 2 || 8 || 14
XX se odnosi na odgovarajuće područje
politike ili glavu proračuna.
Potrebe za ljudskim
potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Iz mjere proizlaze sljedeće glavne zadaće: -    sudjelovanje na sastancima opće skupštine AALA-e u svojstvu promatrača Komisije, 4 dvodnevna sastanka godišnje (razina direktora / načelnika odjela) -    sudjelovanje na radionicama i događanjima za širenje rezultata 3 puta godišnje (razina načelnika odjela) -    pregovaranje, izrada i isplata ugovora o bespovratnim sredstvima s posebnom provedbenom strukturom (razina voditelja projekata + razina asistenata) -    praćenje provedbe + podrška pri privremenom i završnom ocjenjivanju (razina voditelja projekata) -    financijska i pravna revizija provedbe programa (razina financijskih službenika)
 Vanjsko osoblje ||
3.2.4.     Usklađenost s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
–
X  Prijedlog/inicijativa u skladu je s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.[36]
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
3.2.5.     Doprinos trećih strana
–
Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje
prema sljedećoj procjeni:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do tri decimalna mjesta)
   || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || 2021. || 2022. || 2023. || Ukupno
 Države sudionice || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175
 UKUPNA sredstva sufinanciranja || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 || 25 ||   ||   ||   || 175

Detalji sufinanciranja
Europska unija daje doprinos od najviše
25 milijuna eura godišnje uz uvjet da zemlje sudionice ulože najmanje
25 milijuna eura godišnje te da iz nacionalnih proračuna daju
doprinos za program AAL od najmanje 175 milijuna eura u razdoblju
od 2014. do 2020.
Doprinos EU-a za operativne troškove programa AAL
čini najviše 6 % ukupnog doprinosa EU-a za program AAL.
Doprinos EU-a čini fiksni postotak ukupnih
javnih financijskih sredstava iz sudjelujućih nacionalnih programa, ali ni
u kojem slučaju ne smije prelaziti 50 % ukupnih javnih sredstava
izdvojenih za program AAL. Taj se fiksni postotak definira u ugovoru
između posebne upravljačke strukture i Komisije te se temelji na
višegodišnjim obvezama koje su preuzele partnerske države sudionice i doprinosu
Europske unije.
Osim toga, projekte sufinanciraju organizacije
koje sudjeluju u projektima za istraživanje i razvoj odabrane na temelju poziva
na podnošenje prijedloga organiziranima u okviru programa. Očekuje se da
će ukupni doprinosi za cijelo trajanje programa iznositi najmanje
300 milijuna eura.
3.3.        Procijenjeni
utjecaj na prihode
–
X  Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj
na prihode.
[1]               Vidi http://ec.europa.eu/information_society/activities/einclusion/docs/aal/interim_evaluation_report.pdf

[2]               Iznos je okviran i ovisi o završnom zakonodavnom
financijskom izvješću dogovorenom u okviru programa Obzor 2020. i iznosu
koji je Glavna uprava za komunikacijske mreže, sadržaje i tehnologije
predvidjela za društveni izazov povezan s temom „Zdravlje, demografske promjene
i dobrobit”.
[3]               SL C …, …, str. ….
[4]               COM(2010)2020 završna verzija od
3. ožujka 2010.
[5]               SL … [Okvirni program Obzor 2020.]
[6]               SL L 201, 30.7.2008., str. 49.
[7]               SL L 412, 30.12.2006., str. 1.
[8]               COM(2010) 763 završna verzija od
16. prosinca 2010.
[9]               COM(2006) 571 završna verzija od
12. listopada 2006.
[10]             COM(2010) 546 završna verzija od 6. listopada 2012.
[11]             COM(2010) 245 završna verzija od
19. svibnja 2010.
[12]             COM(2012) 83 završna verzija od
29. veljače 2012.
[13]             SL L 298, 26.10.2012, str. 1.
[14]             SL L 362, 31.12.2012, str. 1.
[15]             SL L…, …, str. … [Pravila za sudjelovanje u
okvirnom programu Obzor 2020.].
[16]             SL L 312, 23.12.1995., str. 1.
[17]             SL L 292, 15.11.1996., str. 2.
[18]             SL L 136, 31.5.1999., str. 1.
[19]             SL L 136, 31.5.1999., str. 1.
[20]             SL L 292, 15.11.1996., str. 2.
[21]             ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[22]             Kako je navedeno u članku 49. stavku 6. točkama
(a) ili (b) Financijske uredbe.
[23]             COM(2012) 83 završna verzija, 29.2.2012.
[24]             COM(2008) 468, o zajedničkoj izradi
istraživačkih programa
[25]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[26]             Kako je navedeno u članku 185. Financijske uredbe.
[27]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[28]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[29]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[30]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[31]             Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
izgrađenih prometnica itd.).
[32]             Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni
cilj/ciljevi…”.
[33]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[34]             UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjak; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi
stručnjaci u delegacijama;
[35]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
[36]             Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucijskog
sporazuma.