				|

		52014PC0067

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju stajališta koje Unija treba donijeti na 53. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari OTIF-a u pogledu određenih izmjena Dodatku C Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) primjenjivih od 1. siječnja 2015. /* COM/2014/067 final - 2014/0035 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Predložena Odluka Vijeća ima za cilj
utvrditi stajalište Europske unije u Odboru stručnjaka za prijevoz opasnih
tvari OTIF-a (dalje u tekstu „Stručni odbor RID-a”) koji će se
sastati 22. svibnja 2014. u pogledu određenih izmjena tehničkih i
administrativnih odredbi sadržanih u Prilogu Dodatku C Konvenciji o
međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) o kojima treba
odlučiti prethodno navedeni odbor.
Prethodno navedenim
prilogom, koji je općenito poznat pod nazivom „RID” (Pravilnik o
međunarodnom prijevozu opasnih tvari željeznicom), regulira se
međunarodni prijevoz opasnih tvari željeznicom između ugovornih
stranaka COTIF-a koje primjenjuju pravila RID-a (države ugovornice RID-a).
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
Međunarodne odredbe koje se odnose na
prijevoz opasnih tvari utvrđene su u raznim međunarodnim
organizacijama, na primjer u OTIF-u, Gospodarskoj komisiji Ujedinjenih naroda
za Europu (UN-ECE) i različitim specijaliziranim agencijama Ujedinjenih
naroda. Budući da pravila moraju biti međusobno sukladna, složen
međunarodni sustav za koordinaciju i usklađivanje razvijen je
među organizacijama uključenima u tom radu. Odredbe se
prilagođuju u dvogodišnjem ciklusu.
Veliki broj partnera iz javnog i privatnog
sektora stručnjaka konzultiran je tijekom pripreme tih izmjena.
Sljedeći tehnički sastanci održani su tijekom izrade tih izmjena:
Pododbor stručnjaka za prijevoz opasnih
tvari Ujedinjenih naroda na svojoj
(1)
41. sjednici u Ženevi, 25. lipnja – 4. srpnja 2012.,
(2)
42. sjednici u Ženevi, 3. – 11. prosinca 2012.,
(3)
43. sjednici u Ženevi, 24. – 28. lipnja 2013. i
(4)
44. sjednici u Ženevi, 25. studenoga – 4. prosinca 2013.,
zajednički sastanak između UN-ECE-a
i OTIF-a Odbora stručnjaka RID-a i radne skupine za prijevoz opasnih tvari
na svojoj
(1)
jesenskoj sjednici 2012. u Ženevi, 17. – 21. rujna 2012.,
(2)
proljetnoj sjednici 2013. u Bernu, 18. – 22. ožujka
2013.,
(3)
jesenskoj sjednici 2013. u Ženevi, 17. – 27. rujna 2013.
te
(4)
još jedan zajednički sastanak u okviru
proljetne sjednice 2014. u Bernu, 17. – 21. ožujka 2014., na kojem će
vjerojatno biti preporučene daljnje izmjene primjenjive od 1.
siječnja 2015.,
stalna radna skupina Odbora stručnjaka
RID-a na svojoj
(1)
prvoj sjednici u Rigi, 12. – 15. studenoga 2012. i
(2)
drugoj sjednici u Kopenhagenu, 18. – 22. studenoga 2013.
Na tim sastancima u okviru stručnih
odbora analizirani su i obrađivani pojedinačni prijedlozi izmjena. U
većini slučajeva preporučeno djelovanje dogovoreno je
jednoglasno. Određene prijedloge preporučila je većina
stručnjaka. Stručni odbor RID-a donijet će odluke o tim
prijedlozima 22. svibnja 2014.
Odbor za prijevoz opasnih tvari osnovan prema
Direktivi 2008/68/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o
kopnenom prijevozu opasnih tvari[1]
proveo je preliminarnu raspravu o prijedlozima na svojem sastanku 12. prosinca 2013.
Europska agencija za željeznice (ERA) provela
je opsežnu procjenu utjecaja o primjeni detektora iskliznuća iz
tračnica[2].
ERA je zaključio da obvezna primjena tih uređaja na vagonima kojima
se prevoze određene opasne tvari nije troškovno učinkovita.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Unija je pristupila COTIF-u u srpnju 2011. na
temelju Odluke Vijeća 2013/103/EU[3].
COTIF miješani je sporazum u kojem su Unija i sve države članice ugovorne
stranke. U Prilogu III. Odluci utvrđena su unutarnja uređenja za
Vijeće, države članice i Komisiju u postupku u okviru OTIF-a. O
pitanjima isključive nadležnosti EU-a, EU glasuje s brojem glasova svih
država članica koje su članice COTIF-a. Ukupno 26 država članica
EU-a također su i države članice COTIF-a. Trenutačno su 46
država članica države ugovornice RID-a i 48 država članica OTIF-a.
Od 1. siječnja 1997. Unija primjenjuje
odredbe RID-a na sav promet na području EU-a, najprije u skladu s
Direktivom Vijeća 96/49/EZ od 23. srpnja 1996. o usklađivanju
zakonodavstva država članica u odnosu na prijevoz opasnih tvari
željeznicom[4].
U 2008. Direktiva 96/49/EZ stavljena je izvan snage Direktivom 2008/68/EZ kojom
se prate načela prethodne direktive.
Člankom 4. Direktive 2008/68/EZ u vezi s trećim zemljama
utvrđeno je da „Prijevoz opasnih tvari između država članica i
trećih zemalja odobrava se ako je u skladu sa zahtjevima ADR-a, RID-a ili
ADN-a, osim ako je u prilozima navedeno drukčije”[5]. Osim toga, u uvodnoj
izjavi 12. Direktive utvrđeno je da „Trebalo bi dopustiti upotrebu
prijevoznih sredstava registriranih u trećim zemljama za međunarodni
prijevoz opasnih tvari unutar područja država članica, pod uvjetom da
se poštuju odgovarajuće odredbe ADR-a, RID-a ili ADN-a i ove Direktive”.
Stoga to pitanje prethodno spomenutih izmjena u cijelosti je u isključivoj
nadležnosti Unije.
Stoga, u skladu s člankom 35.
naslovom VI. COTIF-a, izmjene nakon što ih odredi stručni odbor RID-a
stupaju na snagu za sve ugovorne stranke prvog dana šestog mjeseca nakon
mjeseca u kojem je glavni tajnik o njima izvijestio ugovorne stranke. Ugovorna
stranka može uputiti prigovor u roku od četiri mjeseca od dana obavijesti.
Ako prigovor uloži jedna četvrtina ugovornih stranaka, izmjena ne stupa na
snagu.
U ugovornim strankama koje su uputile
prigovore protiv odluke unutar predviđenog roka, primjena Dodatka C
obustavit će se u cijelosti, od trenutka kada odluka stupa na snagu, u
mjeri u kojoj se to odnosi na promet s i među tim strankama. Međutim,
u slučaju prigovora na potvrđivanje tehničke norme ili donošenja
jedinstvenog tehničkog propisa, obustavljaju se samo norme ili propisi u
vezi s prometom s i među državama članicama od trenutka stupanja
odluka na snagu; isto se primjenjuje u slučaju djelomičnog prigovora.
Ako stranke ne podnesu dovoljan broj
prigovora, očekuje se da će izmjene u okviru tog prijedloga stupiti
na snagu 1. siječnja 2015. i postati obvezujuće za Uniju i države
članice, čineći sastavni dio pravne stečevine Unije.
Naposljetku, člankom 38. naslova VII.
COTIF-a utvrđeno je da za potrebe ostvarivanja prava glasa i prava
prigovora iz članka 35. stavaka 2. i 4., regionalna organizacija, u
ovom slučaju Europska unija, uživa broj glasova jednakom broju
članova koji su također države članice organizacije.
Prijedlog je razvijen na temelju odredbi
Odluke Vijeća o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom
željezničkom prijevozu (COTIF) (Odluka 2013/103/EU). Pravnu osnovu
predložene Odluke Vijeća čini članak 91. UFEU-a u vezi s
člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
Prijedlogom Odluke Vijeća u njegovu
Prilogu sadržan je detaljan popis predviđenih izmjena, navodeći koje
izmjene Unija može prihvatiti, a koje mora odbiti. Većina predviđenih
izmjena smatra se primjerenima za siguran prijevoz opasnih tvari na troškovno
učinkovit način, vodeći pritom računa o tehnološkom
napretku, te ih se stoga može podržati.
Međutim, izmjena navedena pod brojem 9. u
prilogu nacrta odluke nije razrađena dovoljno da se odluka donese u pogledu
stupanja na snagu 1. siječnja 2015. te odluku stoga treba odgoditi za
kasniju fazu.
O izmjeni 14. o obveznoj uporabi detektora
iskliznuća iz tračnica raspravljalo se već u okviru revizije od 1.
siječnja 2013., a odluka je tada odgođena. Uz određene države
članice koje podupiru inicijativu postoje i države članice koje se
protive toj inicijativi. U skladu s procjenom utjecaja koju je proveo ERA
utvrđeno je kako mjera ne bi bila troškovno učinkovita, a postoje i
alternativne mjere koje su učinkovitije. Stoga se predlaže protivljenje
izmjeni u ovoj fazi. Međutim, tim stajalištem ne dovode se u pitanje
daljnji rad i razvoj u tom području.
Ako izmjene koje je donio stručni odbor
RID-a nisu u skladu sa stajalištem Unije iz Priloga nacrtu odluke, Unija bi
trebala uputiti prigovor u skladu s postupkom utvrđenim člankom 35.
stavkom 4. naslova VI. COTIF-a kako bi se izbjeglo da takva izmjena stupi na
snagu.
4.           PROVEDBA U EUROPSKOJ UNIJI
Prethodno navedene izmjene, u mjeri u kojoj
postaju obvezujuće za Uniju, bit će potrebno uključiti u
Direktivu 2008/68/EZ o kopnenom prijevozu opasnih tvari na temelju koje se u
okviru COTIF-a jedinstvena pravila primjenjuju na prijevoz opasnih tvari
cestom, željeznicom ili unutarnjim plovnim putovima unutar ili između
država članica. U tu svrhu, Komisija je ovlaštena za prilagodbu Priloga
II. odjeljka II.1 Direktivi 2008/68/EZ znanstvenom i tehničkom napretku.
Nakon isteka roka za prigovor u pogledu obavijesti koju upućuje glavni
tajnik OTIF-a, Komisija će pokrenuti prilagodbu postupka.
2014/0035 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o utvrđivanju stajališta koje Unija
treba donijeti na 53. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih tvari
OTIF-a u pogledu određenih izmjena Dodatku C Konvenciji o
međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) primjenjivih od 1.
siječnja 2015.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 91., u vezi s člankom 218.
stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Unija je pristupila
Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980.
kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (dalje u tekstu
„Konvencija COTIF-a”), na temelju Odluke Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011.
o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i
Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o
pristupanju Europske unije prethodno navedenoj Konvenciji[6].
(2)       Sve države članice, uz
iznimku Cipra i Malte, ugovorne su stranke Konvencije COTIF-a.
(3)       Direktivom 2008/68/EZ
Europskog parlamenta i Vijeća od 24. rujna 2008. o kopnenom prijevozu
opasnih tvari[7]
utvrđuju se zahtjevi za prijevoz opasnih tvari cestom, željeznicom ili
unutarnjim plovnim putovima unutar ili između država članica,
pozivajući se na Pravilnik o međunarodnom prijevozu opasnih tvari
željeznicom, koji se kao Dodatak C nalazi u Konvenciji COTIF-a (Prilog RID).
Osim toga, člankom 4. te Direktive, predviđeno je da „Prijevoz
opasnih tvari između država članica i trećih zemalja odobrava se
ako je u skladu sa zahtjevima ADR-a, RID-a ili ADN-a, osim ako je u prilozima
navedeno drukčije.” Stoga je, predmet tih propisa, kao i njihove izmjene,
u isključivoj nadležnosti Unije.
(4)       Očekuje se da će
Odbor stručnjaka za prijevoz opasnih tvari osnovan u skladu s člankom
13.1 točkom (d) Konvencije COTIF-a, na svojoj 53. sjednici koja će se
održati 22. svibnja 2014., odlučiti o određenim izmjenama Priloga
RID. Te izmjene, koje se odnose na tehničke norme ili jedinstvene
tehničke propise, imaju za cilj osigurati siguran i učinkovit
prijevoz opasnih tvari uzimajući u obzir znanstveni i tehnički
napredak u sektoru te razvoj novih tvari i predmeta koji predstavljaju opasnost
tijekom njihova prijevoza.
(5)       Odbor za prijevoz opasnih
tvari osnovan člankom 9. Direktive 2008/68/EZ proveo je preliminarne
rasprave o tim izmjenama.
(6)       Većina je predloženih
izmjena opravdana i korisna, te bi stoga trebale imati podršku Unije.
Međutim, određene predložene izmjene nisu razmjerne rizicima koji
nastaju tijekom prijevoza ili nisu učinkovite u poboljšanju sigurnosti
prometa, te ih je stoga potrebno osporiti. Nadalje, ako se potonje izmjene
odobre, Unija bi trebala uputiti prigovor u skladu s postupkom utvrđenim
člankom 35. stavkom 4. naslova VII. Konvencije COTIF-a,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište Europske unije
1.           Stajalište koje Europska
unija treba zauzeti na 53. sjednici Odbora stručnjaka za prijevoz opasnih
tvari u okviru Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu mora
biti u skladu s Prilogom ovoj Odluci.
2.           Manje izmjene dokumenata
navedenih u Prilogu ovoj Odluci mogu se dogovoriti s predstavnicima Unije u
spomenutom tijelu bez daljnje odluke Vijeća.
Članak 2.
Nakon njezina donošenja Odluka prethodno
navedenog tijela objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Stupanje na snagu
Ova odluka stupa na snagu na dan njezina
donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 260, 30.9.2008., str. 13.
[2]               Procjena utjecaja o uporabi takvih uređaja u
željezničkom sustavu EU-a, referentni dokument ERA/REP/03‑2009/SAF.
[3]               Odluka Vijeća od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i
sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije
za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije
Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9.
svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999.,
SL L 51 od 23.2.2013., str. 1.
[4]               SL L 235 od 17.9.1996., str. 25.
[5]               ADR i ADN-a akronimi su za međunarodne sporazume o
prijevozu opasnih tvari cestom odnosno unutarnjim plovnim putovima.
[6]               SL L 51 od 23.2.2013., str. 1.
[7]               SL L 260, 30.9.2008., str. 13.


				|

		52014PC0620

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA za mobilizaciju Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/009 EL/Sprider Stores) /* COM/2014/0620 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
KONTEKST PRIJEDLOGA
1.           Pravila koja se primjenjuju
na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF)
utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu
globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
br. 1927/2006[1]
(dalje u tekstu: „Uredba o EGF-u”).
2.           Grčka tijela podnijela
su zahtjev EGF/2014/009 EL/Sprider Stores za financijski doprinos iz EGF-a
slijedom otpuštanja u poduzeću Sprider Stores S.A. u Grčkoj.
3.           Nakon ocjenjivanja zahtjeva
Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u,
zaključila da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz
EGF-a.
SAŽETAK ZAHTJEVA
 Zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a || EGF/2014/009 EL/Sprider Stores
 Država članica || Grčka
 Dotična regija/regije (NUTS razina 2) || Κεντρική Μακεδονία (Središnja Makedonija) (EL12) Aττική (Atika) (EL30)
 Datum podnošenja zahtjeva || 6.6.2014.
 Datum potvrde primitka zahtjeva || 13.6.2014.
 Datum podnošenja zahtjeva za dodatnim informacijama || 20.6.2014.
 Rok za dostavu dodatnih informacija || 1.8.2014.
 Rok za dovršetak ocjenjivanja || 24.10.2014.
 Intervencijski kriterij || Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u
 Primarno poduzeće || Sprider Stores S.A.
 Područje/područja ekonomske djelatnosti (odjeljak NACE Rev. 2)[2] || Odjeljak 47 („Trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i motociklima”)
 Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača || 0
 Referentno razdoblje (četiri mjeseca) || 17. studenoga 2013. – 17. ožujka 2014.
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti tijekom referentnog razdoblja (a) || 703
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti prije ili nakon referentnog razdoblja (b) || 58
 Ukupan broj otpuštanja (a + b) || 761
 Ukupan predviđeni broj ciljanih korisnika || 761
 Broj ciljanih mladih osoba koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi) || 550
 Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR) || 11 941 500
 Proračun za provedbu EGF-a[3] (EUR) || 210 000
 Ukupni proračun (EUR) || 12 151 500
 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR) || 7 290 900
OCJENA ZAHTJEVA
Postupak
4.           Grčka tijela podnijela
su 6. lipnja 2014. zahtjev EGF/2014/009 EL/Sprider Stores unutar 12
tjedana od datuma na koji su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni
stavcima od 6. do 8. u nastavku teksta. Komisija je 13. lipnja 2014.
potvrdila primitak zahtjeva, unutar dva tjedna od dana podnošenja zahtjeva.
Komisija je 20. lipnja 2014. od grčkih tijela zatražila dodatne
informacije. Te su dodatne informacije dostavljene unutar šest tjedana od dana
podnošenja zahtjeva. Rok u trajanju od 12 tjedana od dana primitka potpunog
zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti
zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe
24. listopada 2014.
Prihvatljivost zahtjeva
Dotična poduzeća i korisnici
5.           Zahtjev se odnosi na 761
radnika koji je proglašen viškom u poduzeću Sprider Stores S.A. koje je
djelovalo u gospodarskom području razvrstanom u NACE Rev. 2
odjeljak 47 („Trgovina na malo, osim trgovine motornim vozilima i
motociklima”). Trgovine su se uglavnom nalazile u regijama druge razine NUTS[4]-a
Κεντρική
Μακεδονία (Središnja Makedonija)
(EL12) i Aττική (Atika) (EL30).
Intervencijski kriteriji
6.           Grčka tijela podnijela
su zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4.
stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je uvjet najmanje
500 radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom
djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u
poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene
viškom i samozaposlene osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod
dobavljača ili daljnjih proizvođača.
7.           Referentno
razdoblje od četiri mjeseca trajalo je od 17. studenoga 2013. do
17. ožujka 2014.
8.           Zahtjev
se odnosi na 703 radnika proglašenih viškom[5] u
poduzeću Sprider Stores tijekom referentnog razdoblja od četiri
mjeseca.
Izračun broja otpuštanja i
prestanka djelatnosti
9.           Sva otpuštanja
izračunata su od dana stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka.
Prihvatljivi korisnici
10.         Uz već navedene radnike,
prihvatljivi korisnici uključuju 58 radnika koji su proglašeni viškom
prije referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Ti su radnici proglašeni
viškom nakon opće objave 30. rujna 2013. o planiranim otpuštanjima.
Moguće je uspostaviti jasnu uzročnu vezu s događajem
(poduzeće je objavilo stečaj) koji je uzrokovao otpuštanja u
referentnom razdoblju.
11.         Ukupni broj prihvatljivih
korisnika stoga iznosi 761.
Veza između otpuštanja i
gospodarske krize obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 546/2009
12.         Kako bi se uspostavila veza
između otpuštanja i svjetske financijske i gospodarske krize
obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 546/2009, Grčka tvrdi da je
grčko gospodarstvo već šestu godinu za redom
(2008. – 2013.) u dubokoj recesiji. Prema ELSTAT-u, grčkom
tijelu za statistiku, od 2008. grčki BDP smanjio se za 25,7 postotnih
bodova, javna potrošnja za 21 postotni bod, a privatna potrošnja za 32,3
postotna boda, dok se nezaposlenost povećala za 20,6 postotnih bodova.
13.         Osim toga, zbog pada BDP-a
proširio se jaz između grčkog BDP-a po glavi stanovnika i BDP-a po
glavi stanovnika u EU-u, čime je poništen napredak u ostvarivanju
gospodarske konvergencije koji je Grčka ostvarila u razdoblju od 1995. do
2007.
14.         Nadalje, kako bi otplatila
strani dug grčka je vlada 2008. provela nepopularne mjere kao što su
povećanje prihoda od poreza, racionalizacija u javnim rashodima i
smanjenje plaća zaposlenika u javnom sektoru. Smanjivane su i plaće u
privatnom sektoru u pokušaju da se poveća konkurentnost grčkog
gospodarstva. Od 2008. godine tisuće su poduzeća prestala s radom i
zatvorena su, a njihovi su zaposlenici postali višak. Također, tisuće
su samozaposlenih osoba prestale sa svojom djelatnošću, što je pridonijelo
naglom povećanju nezaposlenosti. Neposredni učinak nižih prihoda bio
je pad potrošnje.
15.         Godine 2009. potrošnju
kućanstava u Grčkoj obilježio je isti negativan trend kao u EU-27. U
2010. i 2011. došlo je do oporavka potrošnje kućanstava na razini EU-27,
nakon čega je slijedio pad 2012. Potrošnja kućanstava u Grčkoj
smanjivala se od početka financijske i gospodarske krize te su brojke iz
godine u godinu bile sve lošije.
Potrošnja
kućanstava
(% promjene u usporedbi s prethodnom godinom)
   || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012.
 EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74
 Grčka || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07
16.         Prema izvješću ELSTAT-a o
prihodima kućanstava i životnim uvjetima, 23 % Grka živjelo je ispod
praga siromaštva[6]
u 2012.
17.         Do sada su u sektoru
maloprodaje podnesena još tri zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a[7] koja se također
temelje na svjetskoj financijskoj i gospodarskoj krizi.
Događaji koji uzrokuju otpuštanja i
prestanak djelatnosti
18.         Prema grčkim tijelima dva
su događaja bila glavni uzroci otpuštanja: 1. smanjenje raspoloživih
prihoda kućanstava zbog povećanja poreznog opterećenja,
smanjenje plaća zaposlenika u privatnom i javnom sektoru i rast
nezaposlenosti, što je dovelo do velikog pada kupovne moći; 2.
drastično smanjenje zajmova poduzećima i pojedincima zbog manjka
likvidnosti grčkih banaka. Prema Grčkoj središnjoj banci godišnja
stopa rasta odobrenih zajmova kućanstvima i poduzećima (ne
uključujući financijska društva) negativna je od 2010. zbog manjka
likvidnosti u grčkim bankama.
19.         Poduzeće Sprider Stores
osnovano je 1971. Godine 1999. grupacija Hajioannou kupila je 80 %
poduzeća nakon čega je počelo širenje Sprider Storesa dok nije
postalo najveći grčki multinacionalni modni maloprodajni lanac,
kako je istaknuto na web-mjestu poduzeća[8]. Podružnica Sprider
Bugarska osnovana je 2000. kako bi grupacija imala veću prisutnost na
Balkanu. Sedam godina poslije, 2007., poduzeće je proširilo prisutnost u
jugoistočnoj Europi otvaranjem pet trgovina u Rumunjskoj, jedne u Limasolu
(Cipar) i jedne u Sofiji (Bugarska). Naredne je godine Sprider Stores otvorio
još 21 trgovinu u Grčkoj (10 trgovina u Ateni i Solunu i 11 u ostatku
zemlje) te 16 trgovina u inozemstvu u Rumunjskoj, Bugarskoj, Cipru, Poljskoj i
Srbiji. Poduzeće je 2009. obuhvaćalo mrežu od 114 trgovina
odjećom i 1500 zaposlenika te imalo promet od 150 milijuna EUR.
20.         Zbog smanjenja kupovne
moći grčkih kućanstava uslijed pada gospodarstva od početka
gospodarske i financijske krize, naglo je pala potražnja za svim proizvodima
osim onih najosnovnijih, a u skladu s time padao je i promet Sprider Storesa.
Promet
Sprider Storesa (2009. – 2013.)
u milijunima EUR
 2009. || 2010. || 2011. || 2012. || 2013.[9]
 150,01 || 138,03 || 112,15 || 77,70 || 22,36
21.         Dodatna je posljedica recesije
grčkog gospodarstva bio manjak likvidnosti. Kako bi riješio problem
Sprider Stores tražio je pomoć banaka, ali bez uspjeha. U tisku se navodi
da je Sprider Stores to naveo kao glavni razlog za zatvaranje poduzeća[10].
22.         Zbog smanjenja prometa uslijed
pada potrošnje i problema s dobivanjem kredita Spider Stores nije mogao
pronaći rješenje pa je poduzeće otišlo u stečaj te su slijedila
otpuštanja radnika.
Predviđene posljedice otpuštanja na
lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost
23.         Budući da je Sprider
Stores bio prisutan u svim grčkim regijama, otpuštanja je bilo u cijeloj
Grčkoj. Grčka tijela tvrde da će otpuštanja u Sprider Storesu
dodatno negativno utjecati na nezaposlenost, koja se već pogoršala zbog
gospodarske i financijske krize. Grčka je država članica EU-a s
jednom od najvećih stopa nezaposlenosti.
Stopa
nezaposlenosti

Izvor:
Eurostat[11]
24.         Većina otpuštanja
(64 %) bila je u Atici i Središnjoj Makedoniji. U posljednjem
tromjesečju 2013. stopa nezaposlenosti u oba navedena područja bila
je iznad nacionalnog prosjeka (27,5 %). U Atici je iznosila 28,2 %, a
u Središnjoj Makedoniji 30,3%[12].
Osim toga, i u Atici i u Središnjoj Makedoniji manjak je ponude radnih mjesta u
usporedbi s velikim brojem osoba koje traže posao. Posljedica toga je da je
više od 70 % nezaposlenih osoba nezaposleno duže od 12 mjeseci. U
Središnjoj Makedoniji položaj mladih koji traže posao posebno je težak jer
stopa nezaposlenosti mladih iznosi 60,4 %.
25.         Osim toga, na Atiku otpada
43 % grčkog BDP-a pa se zatvaranje poduzeća u toj regiji
odražava na cijelo grčko gospodarstvo.
Ciljani korisnici i predložena djelovanja
Ciljani korisnici
26.         Predviđa se da će u
mjerama sudjelovati 761 ciljani radnik. Raščlamba ciljanih radnika po
spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:
 Kategorija || Broj ciljanih korisnika
 Spol: || Muškarci: || 112 || (14,7 %)
   || Žene: || 649 || (85,3 %)
 Državljanstvo: || Građani EU-a: || 761 || (100,00 %)
   || Državljani zemalja izvan EU-a: || 0 || (0,00 %)
 Dobna skupina: || 15 – 24 godine: || 37 || (4,9 %)
   || 25 – 29 godina: || 171 || (22,5 %)
   || 30 – 54 godine: || 549 || (72,1 %)
   || 55 – 64 godine: || 4 || (0,5 %)
   || preko 64 godine: || 0 || (0,00 %)
27.         Grčka nadležna tijela
osigurat će usluge prilagođene potrebama koje će se
sufinancirati iz EGF-a za do 550 mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne
osposobljavaju (NEET-ovi) i mlađi su od 30 godina na dan podnošenja
zahtjeva jer je do 682 otpuštanja iz stavka 7. došlo u regijama druge
razine NUTS-a koje su prihvatljive u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih[13].
28.         Ukupan predviđeni broj
ciljanih korisnika za koje se očekuje da će sudjelovati u mjerama,
uključujući NEET-ove, stoga iznosi 1311.
Prihvatljivost predloženih djelovanja
29.         Usluge
prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima
viškom i NEET-ovima sastoje se od djelovanja u nastavku:
–
profesionalna orijentacija: Ova popratna mjera, koja će biti na raspolaganju svim sudionicima,
obuhvaća sljedeće faze:
1. Informacije upućene NEET-ovima. Za razliku od 761 ciljanog radnika koji su već utvrđeni
(bivši radnici Sprider Storesa), skupina ciljanih NEET-ova nije još
određena. Pored ostalih kriterija grčka će tijela pri odabiru
ciljanih NEET-ova uzeti u obzir kriterije koji su usklađeni s kriterijima
uključenima u plan za provedbu grčkog programa Jamstva za mlade (tj.
mlade osobe kojima prijeti isključenost, razina prihoda kućanstva,
razina obrazovanja, trajanje nezaposlenosti itd.), kao i iskaz interesa. U tu
svrhu planiraju pokrenuti informativne kampanje posebno usmjerene na NEET-ove.
2. Obuhvaćenost i registracija. Prva mjera koja je osigurana svim korisnicima (radnicima i NEET-ovima)
uključuje informacije o dostupnim uslugama i programima osposobljavanja te
o vještinama i zahtjevima u pogledu osposobljavanja.
3. Ocjena vještina i izdavanje dokumenta s
osobnim podacima i podacima o kvalifikacijama. Tom se
mjerom radnicima i NEET-ovima želi pomoći da identificiraju vlastite vještine
i mogućnosti s obzirom na interese te da odrede realističan plan
razvoja karijere. Ocjena vještina uključuje intenzivno i prilagođeno
savjetovanje, strukturirano kao postupak koji se sastoji od više faza u kojima
radnik i savjetnik rade na problemu (npr. mogućnosti, interesi, analiza
motivacija i očekivanja, prepreke itd.). Nakon tih ocjena sastavlja se
dokument s osobnim podacima i podacima o kvalifikacijama u kojem je prikazan
sažetak vještina sudionika, njegov/njezin pojedinačni projekt i plan djelovanja.
4. Potpora pri traženju zaposlenja i
profesionalno usmjeravanje. Ona uključuje: 1.
osposobljavanje u horizontalnim pitanjima kao što je razvoj socijalnih
vještina, prilagodba novim situacijama, donošenje odluka; 2. pomoć pri
traženju zaposlenja, uključujući informacije o dostupnim poslovima,
aktivno traženje prilika za zaposlenje u lokalnom i regionalnom području,
tehnike traženja zaposlenja i osposobljavanje za pisanje životopisa i molbi te
pripremanje za razgovor za posao; 3. profesionalno usmjeravanje: savjetnici
će otpuštenim radnicima pružiti profesionalno savjetovanje i uputiti ih na
određene poslovne ponude.
5. Savjeti za zapošljavanje. Savjetnici će biti na raspolaganju radnicima i NEET-ovima i za
vrijeme provedbe programa osposobljavanja i pojedinačnih planova za
ponovno uključivanje u rad. Sudionicima koji su zainteresirani za
pokretanje posla pružit će se općenita potpora i savjetovanje o
poduzetništvu u okviru mjere profesionalne orijentacije.
6. Praćenje.
Ta mjera uključuje praćenje sudionika tijekom šest mjeseci nakon
prestanka provedbe mjera.
–
osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i
strukovno osposobljavanje. Mjera se sastoji od toga da
se radnicima i NEET-ovima osiguraju tečajevi strukovnog osposobljavanja u
skladu s njihovim potrebama utvrđenima tijekom profesionalnog
savjetovanja, i to u područjima i sektorima s dobrim mogućnostima
razvoja koji odgovaraju prepoznatim potrebama na tržištu rada. Tečajeve
osposobljavanja moglo bi se nadopuniti i stažiranjima.
–
doprinos za pokretanje posla: Radnici ili NEET-ovi koji pokreću vlastiti posao dobit će do
15 000 EUR kao doprinos za pokrivanje troškova osnivanja. U Grčkoj je
pristup financiranju jedna od najvećih poteškoća s kojima se
poduzetnici susreću prilikom pokretanja posla. Zbog manjka likvidnosti
banke odbijaju većinu zahtjeva za zajam. Cilj je ove mjere navedenom
financijskom potporom promicati poduzetništvo.
–
naknada za vrijeme traženja posla i
osposobljavanja. Za pokrivanje troškova nastalih za
vrijeme sudjelovanja u mjeri profesionalne orijentacije, korisnici će
dobiti 50 EUR po danu sudjelovanja. Za vrijeme osposobljavanja naknada će
iznositi 6 EUR po satu.
–
naknada za mobilnost.
Radnici ili NEET-ovi koji prihvate posao zbog kojeg moraju promijeniti
boravište dobit će paušalni iznos od 2000 EUR za pokrivanje nužnih
troškova.
30.         U
tekstu opisana predložena djelovanja predstavljaju aktivne mjere na tržištu
rada u okviru prihvatljivih djelatnosti utvrđenih člankom 7.
Uredbe o EGF-u. Ta djelovanja ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite.
31.         Grčka nadležna tijela
dostavila su zatražene podatke o djelovanjima koja su obvezna za predmetno
poduzeće na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora.
Potvrdila su da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te
mjere.
Predviđeni proračun
32.         Predviđeni ukupni
troškovi iznose 12 151 500 EUR, što obuhvaća izdatke za usluge
prilagođene potrebama u iznosu od 11 941 500 EUR te izdatke za
aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i
izvješćivanja u iznosu od 210 000 EUR.
33.         Ukupan
financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 7 290 900 EUR
(60 % ukupnih troškova).
 Djelovanja || Predviđeni broj sudionika || Predviđeni trošak po sudioniku (u EUR) (*) || Predviđeni ukupni troškovi (u EUR) (**)
 Usluge prilagođene potrebama (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)
 Profesionalna orijentacija || 1311 || 1250 || 1 638 750
 Osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i strukovno osposobljavanje || 1311 || 2658 || 3 484 000
 Doprinos za pokretanje posla || 200 || 15 000 || 3 000 000
 Međuzbroj (a): || – || 8 122 750
 (68,02 %)
 Naknade i poticaji (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
 Naknada za traženje zaposlenja || 1311 || 1250 || 1 638 750
 Naknada za osposobljavanje || 1100 || 1800 || 1 980 000
 Naknada za mobilnost || 100 || 2000 || 200 000
 Međuzbroj (b): || – || 3 818 750
 (31,98 %)
 Djelovanja na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u
 1. Aktivnosti pripreme || – || 40 000
 2. Upravljanje || – || 40 000
 3. Informiranje i promidžba || – || 100 000
 4. Kontrola i izvješćivanje || – || 30 000
 Međuzbroj (c): || – || 210 000
 (1,73 %)
 Ukupni troškovi (a + b + c): || – || 12 151 500
 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova) || – || 7 290 900
(*) Kako bi se izbjegle decimale,
predviđeni troškovi po radniku su zaokruženi. Međutim, zaokruživanje
ne utječe na ukupni trošak pojedine mjere koji je isti kao u zahtjevu koji
je podnijela Grčka.
(**) Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.
34.         Troškovi djelovanja
utvrđenih u prethodnoj tablici kao djelovanja na temelju
članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne prelaze
35 % ukupnih troškova za usklađeni paket usluga prilagođenih
potrebama. Grčka tijela potvrdila su da ta djelovanja ovise o aktivnom
sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima
osposobljavanja.
35.         Grčka tijela potvrdila su
da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, pokretanje posla i preuzimanje
zaposlenika neće prelaziti 15 000 EUR po korisniku.
Razdoblje prihvatljivosti izdataka
36.         Grčka tijela počela
su 1. rujna 2014. pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim
korisnicima. Izdaci za djelovanja iz točke 29. stoga su prihvatljivi
za financijski doprinos iz EGF-a od 1. rujna 2014. do 1. rujna 2016.
37.         Grčka tijela počela
su stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 15. srpnja 2014.
Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te
kontrole i izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz
EGF-a od 15. srpnja 2014. do 1. ožujka 2017.
Komplementarnost s djelovanjima koja se
financiraju nacionalnim sredstvima ili sredstvima Unije
38.         Izvor nacionalnog
pretfinanciranja ili sufinanciranja je Program javnog ulaganja Ministarstva
razvoja.
39.         Grčka su tijela potvrdila
da se za prethodno navedene mjere za koje se dodjeljuje financijski doprinos iz
EGF-a neće dodijeliti i financijski doprinos iz drugih financijskih
instrumenata Unije.
Postupci za savjetovanje s ciljanim
korisnicima ili njihovim predstavnicima, socijalnim partnerima te s lokalnim i
regionalnim tijelima
40.         Grčka su tijela navela da
je u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika i Savezom zaposlenika u
privatnom sektoru sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih
potrebama. U svibnju 2014. raspravljalo se o prijedlogu zahtjeva na dva
sastanaka sa socijalnim partnerima s kojima se savjetovalo o nizu pitanja
povezanih sa sadržajem integriranog paketa mjera.
Sustavi upravljanja i kontrole
41.         Zahtjev sadržava opis sustava
upravljanja i kontrole kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih
tijela. Grčka je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom
upravljati i da će ga nadzirati ista tijela koja upravljaju financiranjem
iz Europskog socijalnog fonda (ESF) u Grčkoj i provode nadzor nad njim.
Tijelo za koordinaciju i praćenje djelovanja ESF-a (EYSEKT) djelovat
će kao upravljačko tijelo, EDEL (Odbor za fiskalnu reviziju) kao
nadzorno tijelo, a posebna Agencija za nadzor plaćanja kao tijelo za
ovjeravanje.
Obveze ditčne države članice
42.         Grčka tijela dostavila su
sva potrebna jamstva u vezi sa sljedećim:
–
u pristupu predloženim djelovanjima i njihovoj
provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i
nediskriminacije,
–
ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim
zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,
–
za predložena djelovanja neće se primati
financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te
će se spriječiti dvostruko financiranje,
–
predložena djelovanja nadopunjavat će se
djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova;
–
financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu
s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
UTJECAJ NA PRORAČUN
Prijedlog proračuna
43.         Sredstva EGF-a ne prelaze
najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.) kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom)
br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji
financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[14]
44.         Nakon što je proučila
zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1.
Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja
i predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja
financijskog doprinosa za zahtjev odobri iznos od 7 290 900 EUR iz
EGF-a, što predstavlja 60 % ukupnih troškova predloženih djelovanja.
45.         Prijedlog odluke za
mobilizaciju EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i
Vijeće, kako je utvrđeno u točki 13. Međuinstitucijskog
sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta,
Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u
proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[15].
Povezani akti
46.         Istodobno s podnošenjem ovog
prijedloga odluke za mobilizaciju EGF-a, Komisija će Europskom parlamentu
i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 7 290 900 EUR
u odgovarajuću proračunsku liniju.
47.         Komisija će istodobno s
donošenjem navedenog prijedloga odluke za mobilizaciju EGF-a provedbenim aktom
donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan
na koji Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku za
mobilizaciju EGF-a.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
za mobilizaciju Europskog fonda za prilagodbu
globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma
od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i
Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima
i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/009 EL/Sprider Stores)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU)
br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca
2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i
stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[16], a posebno njezin
članak 15. stavak 4.,
uzimajući u obzir Međuinstitucijski
sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta,
Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u
proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[17], a posebno njegovu
točku 13.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Europski fond za prilagodbu
globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora radnicima koji su
proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom
djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine
uzrokovanih globalizacijom, kao posljedica nastavka svjetske financijske i
gospodarske krize obuhvaćene Uredbom (EZ) br. 546/2009[18], ili kao posljedica
nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se
ponovno uključe na tržište rada.
(2)       Sredstva EGF-a ne prelaze
najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom)
br. 1311/2013.
(3)       Grčka je 6. lipnja
2014. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima[19] u poduzeću
Sprider Stores S. A. u Grčkoj te ga je dopunila dodatnim podacima
kako je predviđeno člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU)
br. 1309/2013. Taj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za utvrđivanje
financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13.
Uredbe (EU) br. 1309/2013.
(4)       U skladu s
člankom 6. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013, Grčka
je odlučila i mladim osobama koje nisu zaposlene, ne školuju se i ne osposobljavaju
(NEET-ovi) osigurati usluge prilagođene potrebama koje se sufinanciraju iz
EGF-a.
(5)       EGF bi, stoga, trebalo
mobilizirati u cilju osiguravanja financijskog doprinosa u iznosu od
7 290 900 EUR za zahtjev koji je podnijela Grčka,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U okviru općeg proračuna Europske
unije za financijsku godinu 2014. osigurava se 7 290 900 EUR iz
EGF-a u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i za plaćanje.
Članak 2.
Ova se odluka
objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[2]               Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe
Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim
statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).
[3]               U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe
(EU) br. 1309/2013.
[4]               Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od
8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog
parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih
jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira
za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).
[5]               U smislu članka 3. točke (a) Uredbe
o EGF-u.
[6]               U Grčkoj granica siromaštva iznosi 5708 EUR
godišnje po osobi (za pojedince), odnosno 11 986 EUR za kućanstva
koja se sastoje od dvije odrasle osobe i dvoje djece do 14 godina.
[7]               EGF/2010/016 ES Maloprodaja u Aragoniji.
COM(2010) 615
                EGF/2011/004 EL ALDI
Hellas. COM(2011) 580
                EGF/2014/013 EL
Odyssefs Fokas. Komisija trenutačno ocjenjuje zahtjev.
[8]               http://www.spriderstores.ro/values/
[9]               Prvih devet mjeseci
[10]             Maloprodajni lanac trgovina odjećom Sprider
Stores zatvara se nakon 32 godine. „Razlog tome je tvrdoglavost banaka i
njihovo odbijanje da nastave s financiranjem”, tvrde u poduzeću. Izvor:
www.ekathimerini.com
[11]             Code tsdec450
[12]             Izvor: ELSTAT. Anketa o radnoj snazi za četvrto
tromjesečje 2013.
[13]             Sve su grčke regije druge razine NUTS-a
prihvatljive u okviru Inicijative za zapošljavanje mladih osim Ιόνια Νησιά (Jonskih
otoka). Od ukupno 21 otpuštanja na Jonskim otocima, 13 ih
je bilo na Krfu, a 8 na Zakintosu.
[14]             SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[15]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[16]             SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[17]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[18]             SL L 167, 29.6.2009., str. 26.
[19]             U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o
EGF-u.


				|

		52015PC0071

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o sklapanju, u ime Europske unije, razmjene pisama radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune /* COM/2015/071 final - 2015/0036 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Komisija za
očuvanje južne plavoperajne tune (CCSBT) regionalna je organizacija za
upravljanje ribarstvom (RFMO) nadležna za upravljanje južnom plavoperajnom
tunom (SBF) u svim područjima gdje je rasprostranjena. Konvencija za
očuvanje južne plavoperajne tune stupila je na snagu 20. svibnja 1994.
Europska unija je
od 2006. sudjelujuća nečlanica proširene komisije CCSBT.
Sudjelujući nečlanovi u potpunosti sudjeluju u aktivnostima CCSBT-a,
ali nemaju pravo glasa. Za dobivanje statusa sudjelujućeg nečlana
potrebno je prihvaćanje ciljeva i mjera u pogledu upravljanja i
očuvanja utvrđenih u okviru CCSBT-a.
Nakon nekoliko
godina rasprava CCSBT je na svojoj 20. sjednici u listopadu 2013. izmijenio
Rezoluciju o proširenoj komisiji kako bi se organizacijama za regionalnu
ekonomsku integraciju omogućilo da postanu članicom proširene
komisije razmjenom pisama u kojima podnositelj zahtjeva obavješćuje CCSBT
da se čvrsto obvezuje na poštovanje uvjeta Konvencije i odluka proširene
komisije CCSBT.
Europska komisija
svojim je prijedlogom Odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije,
i privremenoj primjeni razmjene pisama radi stjecanja članstva u
proširenoj komisiji Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune od [XXX] preporučila Vijeću potpisivanje i
privremenu primjenu razmjene pisama radi stjecanja članstva u proširenoj
komisiji CCSBT.
Nakon završetka
tog postupka EU bi imao pravo članstva i glasa u okviru proširene komisije
CCSBT i proširenog znanstvenog odbora.
Zbog sličnosti
između upravljanja južnom plavoperajnom tunom (CCSBT) i atlantskom
plavoperajnom tunom (ICCAT) glavni je interes EU-a u okviru CCSBT-a nastaviti
promicati dosljednost pristupa Unije očuvanju u svim oceanima i potvrditi
njezinu predanost dugoročnom očuvanju i održivom iskorištavanju
ribolovnih resursa u svijetu.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
Ne primjenjuje se.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Prijedlogom se nastoji okončati pravni
postupak koji je pokrenut potpisivanjem i privremenom primjenom razmjene pisama
radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji CCSBT i proširenom
znanstvenom odboru nakon dobivanja suglasnosti Europskog parlamenta.
2015/0036 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o sklapanju, u ime Europske unije, razmjene
pisama radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji Konvencije za
očuvanje južne plavoperajne tune
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2. u vezi s
člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
uzimajući u obzir suglasnost Europskog
parlamenta[1],
budući da:
(1)       Unija je nadležna za
donošenje mjera za očuvanje morskih bioloških resursa u okviru
zajedničke ribarstvene politike i sklapanje sporazuma s trećim
zemljama i međunarodnim organizacijama.
(2)       U skladu s Odlukom
Vijeća 98/392/EZ[2]
Unija je ugovorna stranka Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10.
prosinca 1982. kojom se od svih članova međunarodne zajednice
zahtijeva suradnja u očuvanju i upravljanju biološkim morskim resursima.
(3)       U skladu s Odlukom
Vijeća 98/414/EZ[3]
Unija je ugovorna stranka Sporazuma o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih
naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja
pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta.
(4)       Vijeće je 1. prosinca
2009. ovlastilo Europsku komisiju da u ime Europske unije zatraži izmjenu
pravila Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune kako bi Europska
unija postala ugovorna stranka.
(5)       CCSBT je na svojoj 20.
sjednici u listopadu 2013. izmijenio Rezoluciju o proširenoj komisiji kako bi
se Europskoj uniji omogućilo da na temelju razmjene pisama postane
članicom proširene komisije CCSBT.
(6)       Vijeće je [XXX] odobrilo potpisivanje i privremenu primjenu
razmjene pisama radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji CCSBT.
(7)       Budući da plovila koja
plove pod zastavom država članica Europske unije love riblje resurse u
području rasprostranjenosti južne plavoperajne tune, u interesu je Unije
imati učinkovitu ulogu u provedbi Konvencije.
(8)       Takvim će se djelovanjem
promicati dosljednost pristupa Unije očuvanju u svim oceanima i ponovno
potvrditi njezina predanost dugoročnom očuvanju i održivom
iskorištavanju ribolovnih resursa u svijetu.
(9)       Razmjenu pisama stoga bi
trebalo sklopiti.
DONIJELO JE OVU
ODLUKU:
Članak
1.
Razmjena pisama radi stjecanja članstva u
proširenoj komisiji Konvencije za očuvanje južne plavoperajne tune (dalje
u tekstu „Konvencija”) sklapa se u ime Europske unije.
Razmjena pisama priložena je ovoj Odluci.
Članak
2.
Predsjednik Vijeća
ovlašćuje se imenovati jednu ili više osoba ovlaštenih da u ime Unije
polože ispravu o odobrenju kod izvršnog tajnika CCSBT-a u ime CCSBT-a, u skladu
s člankom 10. Konvencije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL C , , str. .
[2]               SL L 179, 23.6.1998., str. 1.
[3]               SL L 189, 3.7.1998., str. 14.
PRILOG
prijedlogu Odluke Vijeća
o sklapanju, u ime Europske unije,
razmjene pisama radi stjecanja članstva u proširenoj komisiji Konvencije
za očuvanje južne plavoperajne tune
A. Pismo
Europske unije
Poštovani,

Obraćam Vam se u vezi s Rezolucijom o
osnivanju proširene komisije i proširenog znanstvenog odbora (dalje u tekstu
„Rezolucija”), kako je izmijenjena na 20. sjednici  CCSBT-a u listopadu 2013.
Stavkom 6. Rezolucije utvrđeno je da svaka organizacija za
regionalnu ekonomsku integraciju, subjekt ili ribarski subjekt, brodovi pod
njihovim zastavama koji su u bilo kojem trenutku u prethodne tri kalendarske godine lovili
južnu plavoperajnu tunu, izvršnom tajniku Komisije mogu izraziti spremnost da
postanu članom proširene komisije i proširenog znanstvenog odbora. U tu
će svrhu izvršni tajnik CCSBT-a u ime Komisije voditi razmjenu pisama s
predstavnikom navedene organizacije za regionalnu ekonomsku integraciju,
odnosno navedenog subjekta ili ribarskog subjekta.
Kad je riječ o stavku 7. Rezolucije, nema promjena u pogledu prava
EU-a na kvotu od 10 tona za godine 2015. – 2017.
Ljubazno Vas molim da potvrdite primitak ovog pisma
i potvrdite da ovo pismo i Vaš odgovor čine Sporazum između CCSBT-a i
Europske unije koja postaje članicom proširene komisije CCSBT i proširenog
znanstvenog odbora u skladu s odredbama sadržanim u prethodno navedenoj
Rezoluciji.
EU želi istaknuti svoju čvrstu predanost nastavku poštovanja
uvjeta Konvencije CCSBT i odluka proširene komisije.
Sporazum se počinje primjenjivati na dan koji
slijedi danu primitka vašeg odgovora.
Molim Vas primite izraze mojeg najdubljeg i
osobitog poštovanja.
Za Europsku uniju
                                                                       Predsjednik


				|

		52014PC0226

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju sastava Odbora regija /* COM/2014/0226 final - 2014/0128 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Člankom 305. Ugovora o funkcioniranju
Europske unije (UFEU) predviđeno je da broj članova Odbora regija
(dalje u tekstu: „Odbor”) ne smije biti veći od 350.
Do stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona
sastav Odbora bio je propisan Ugovorima. Drugim stavkom članka 305. UFEU-a
predviđeno je da Vijeće ubuduće, odlučujući
jednoglasno, na prijedlog Komisije, donosi odluku kojom se određuje sastav
Odbora.
U članku 8. Protokola (br. 36) o
prijelaznim odredbama sastav Odbora zadržan je kako je prethodno utvrđeno
u članku 263. Ugovora o EZ-u „do stupanja na snagu odluke iz
članka 305. Ugovora o funkcioniranju Europske unije”. Od 1. srpnja
2013. sastav Odbora prilagođen je člankom 24. stavkom 1. Akta o
uvjetima pristupanja Republike Hrvatske. Člankom 24. stavkom 2. Akta
predviđeno je da se broj članova Odbora regija „privremeno
povećava na 353 kako bi se uzelo u obzir pristupanje Hrvatske za razdoblje
od dana pristupanja do kraja mandata tijekom kojeg Hrvatska pristupi Uniji ili
do stupanja na snagu odluke iz članka 305. drugog stavka UFEU-a, ovisno o
tome što prije nastupi”.
Tekući mandat Odbora traje do 31.
siječnja 2015. Stoga je potrebno da Vijeće pravovremeno donese odluku
o sastavu Odbora prije nego što pokrene postupak za obnavljanje Odbora regija
za razdoblje 2015. – 2020.
Treba naglasiti da je člankom 300.
stavkom 5. UFEU-a predviđeno da sva pravila kojima se uređuje priroda
sastava savjetodavnih tijela „Vijeće redovito preispituje kako bi se uzele
u obzir gospodarske, društvene i demografske promjene u Uniji. Vijeće, na
prijedlog Komisije, u tu svrhu donosi odluke.”
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA
Odbor regija donio je 6. listopada 2010.
preporuke upućene Europskoj komisiji i Vijeću o budućem sastavu
Odbora regija Europske unije[1].
Odbor preporučuje trajni „sustav prijenosa mjesta u Odboru kako bi se
zadovoljile potrebe budućeg proširenja, odnosno da se sva izaslanstva,
počevši od najmanjeg, odreknu po jednog mjesta dok se ne prikupi dovoljno
mjesta za ispunjenje potreba predmetnog proširenja. Za svako daljnje proširenje
postupak bi se nastavio, počevši od sljedećeg izaslanstva po redu.
Međutim, ni jedno izaslanstvo ne bi trebalo spasti na manje od pet
članova kako bi se očuvala razmjernost, pluralizam i solidarnost
među izaslanstvima.”
Odbor također „smatra da bi, u skladu s
načelima [koja je definirao Odbor], minimalan broj članova trebao
biti pet za državu članicu s najmanje stanovnika, a maksimalan 24
člana za državu članicu s najviše stanovnika.”
Komisija je također razmatrala stavove
koje su neke članice izrazile tražeći veći broj mjesta za države
članice s najviše stanovnika, kao i stajališta zabilježena u podnescima u
okviru Europske konvencije 2002 – 2003. i njezinim protokolima.
Nadalje, od međuvladine konferencije na
kojoj je donesen tekst Ugovora iz Lisabona nije bilo gospodarskih, društvenih i
demografskih promjena koje bi opravdale znatnu promjenu u sastavu Odbora. Stoga
je sadašnji prijedlog ograničen na utvrđivanje broja članova
Odbora za svaku državu članicu.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
3.1.        Pravna osnova
Prijedlog se temelji na drugom stavku
članka 305. UFEU-a kojim se predviđa da se sastav Odbora
određuje jednoglasnom odlukom Vijeća.
3.2.        Obrazloženje prijedloga
Sadašnji sastav Odbora, nakon pristupanja
Hrvatske, ne može se zadržati u cijelosti nakon isteka mandata sadašnjih
članova jer premašuje maksimalni broj mjesta predviđen u Ugovoru.
Ugovori ne sadržavaju odredbe o metodi
sastavljanja Gospodarskog i socijalnog odbora ili Odbora regija u okviru
maksimalnog broja od 350 članova. To je u suprotnosti s kriterijima za
sastav Europskog parlamenta, koji su utvrđeni člankom 14. stavkom 2.
Ugovora o Europskoj uniji. Dok se Parlament sastoji od izravno izabranih
predstavnika građana Unije, Odbor se sastoji od predstavnika regionalnih i
lokalnih tijela (članak 300. stavak 3. UFEU-a). Stoga bi glavni cilj
trebao biti osiguravanje da se u Odboru čuje glas regionalnih i lokalnih
tijela, a ne uspostavljanje izravne veze s brojem stanovnika država
članica.
Komisija smatra da postojeću ravnotežu u
sastavu Odbora treba zadržati koliko god je to moguće, budući da je
ona ishod uzastopnih međuvladinih konferencija.
Stoga se predlaže donošenje najmanjeg
mogućeg broja izmjena, smanjenje broja mjesta trenutačno dodijeljenih
državama članicama za najviše jedno te, poštujući minimum od pet
mjesta po državi članici (sadašnji broj mjesta za Maltu) kako bi se
omogućilo sudjelovanje članova iz svih država članica u cijelom
nizu aktivnosti Odbora, primjena tih smanjenja prvo na države članice s
najmanje stanovnika (Luksemburg, Cipar i Estonija).
Komisija ovaj prijedlog donosi paralelno s
prijedlogom o sastavu Gospodarskog i socijalnog odbora. Treba zadržati
jednakost u dodjeli mjesta državama članicama u oba odbora.
Komisija smatra da ne bi bilo primjereno
utvrditi metodologiju kojom bi se unaprijed odredila preraspodjela mjesta u
slučaju da nova država članica pristupi Uniji, budući da se
Ugovorom predviđa redovito preispitivanje i da se njime ne utvrđuju
kriteriji na kojima bi se stalna metodologija mogla temeljiti.
3.3.        Stupanje na snagu
Predlaže se da Vijeće odgodi stupanje na
snagu ove Odluke do dana nakon kraja tekućeg mandata Odbora. Ako se
stupanje na snagu ne odgodi, iz članka 24. stavka 2. Akta o uvjetima
pristupanja Republike Hrvatske proizlazi da privremeno povećanje na 353
člana od dana stupanja na snagu više ne bi bilo zakonito.
2014/0128 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o utvrđivanju sastava Odbora regija
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 305.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Člankom 300. stavkom 3.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije predviđeno je da se Odbor regija
sastoji od predstavnika regionalnih i lokalnih tijela, koji ili imaju izborni
mandat regionalnog ili lokalnog tijela ili su politički odgovorni
izabranoj skupštini.
(2)       Člankom 305. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije predviđeno je da Vijeće odlučuje o
sastavu Odbora regija. Broj članova ne smije biti veći od 350.
(3)       Odbor regija donio je 6.
listopada 2010. preporuke upućene Europskoj komisiji i Vijeću o
budućem sastavu Odbora regija Europske unije[2].
(4)       Postojeću ravnotežu u
sastavu Odbora regija treba zadržati koliko god je to moguće, budući
da je ona ishod uzastopnih međuvladinih konferencija.
(5)       Da bi se omogućilo da
Odbor regija bude sastavljen u skladu s člankom 24. Akta o uvjetima
pristupanja Republike Hrvatske do kraja mandata aktualnih članova, stupanje
na snagu ove Odluke treba odgoditi do tog datuma,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Broj članova Odbora regija je kako
slijedi:
Belgija                                                                         12

Bugarska                                                                     12

Češka                                                                          12

Danska                                                                        9

Njemačka                                                                    24

Estonija                                                                       6

Irska                                                                            9

Grčka                                                                          12

Španjolska                                                                   21

Francuska                                                                    24

Hrvatska                                                                      9

Italija                                                                           24

Cipar                                                                           5

Latvija                                                                         7

Litva                                                                            9

Luksemburg                                                                5

Mađarska                                                                     12

Malta                                                                           5

Nizozemska                                                                 12

Austrija                                                                       12

Poljska                                                                         21

Portugal                                                                       12

Rumunjska                                                                  15
Slovenija                                                                     7

Slovačka                                                                      9

Finska                                                              9

Švedska                                                                       12

Ujedinjena Kraljevina                                                 24
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu dan nakon isteka
mandata aktualnih članova Odbora regija.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Odbor regija, R/CdR 137/2010 završna verzija, Preporuke
Europskoj komisiji i Vijeću o budućem sastavu Odbora regija Europske
unije, 6. listopada 2010.
[2]               CdR 137/2010 završna verzija.


				|

		52014PC0478

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o korištenju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev Španjolske EGF/2013/010 ES/Castilla y León) /* COM/2014/0478 final  */

			   	OBRAZLOŽENJE
Člankom 12. Uredbe Vijeća (EU,
Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir
za razdoblje 2014. – 2020.[1]
omogućuje se korištenje Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji (EGF)
u okviru godišnje gornje granice od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.)
iznad odgovarajućih naslova financijskog okvira.
Pravila koja se primjenjuju na doprinose iz
EGF-a za zahtjeve podnesene do 31. prosinca 2013. utvrđena su
Uredbom (EZ) br. 1927/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006.
o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji[2].
Španjolska je 5. prosinca 2013.
podnijela zahtjev EGF/2013/010 ES/Castilla y León za financijski doprinos iz
EGF-a, slijedom otpuštanja u trima poduzećima koja posluju u djelatnostima
razvrstanima u odjeljak 16. NACE Rev. 2 (prerada drva i proizvoda od
drva i pluta, osim namještaja; proizvodnja predmeta od slame i pletarskih
materijala)[3]
u NUTS II regiji Castilla y León (ES41) u Španjolskoj.
Nakon detaljnog pregleda ovog zahtjeva, Komisija
je u skladu s člankom 10. Uredbe (EZ) br. 1927/2006
zaključila da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa na
temelju te Uredbe.
SAŽETAK ZAHTJEVA I ANALIZA
 Glavni podaci: ||
 Referentni br. EGF-a || EGF/2013/010
 Država članica || Španjolska
 Članak 2. || točka (b)
 Broj predmetnih poduzeća || 3
 NUTS II regija || Castilla y Léon (ES41)
 NACE Rev. 2 odjeljak || 16. (prerada drva i proizvoda od drva i pluta, osim namještaja; proizvodnja predmeta od slame i pletarskih materijala)
 Referentno razdoblje || 28.12.2012. – 28.9.2013.
 Datum početka pružanja usluga prilagođenih potrebama || 1.2.2014.
 Datum podnošenja zahtjeva || 5.12.2013.
 Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja || 587
 Broj otpuštenih radnika za koje se očekuje da će sudjelovati u mjerama || 400
 Rashodi za usluge prilagođene potrebama (EUR) || 1 350 000
 Rashodi za provedbu EGF-a[4] (EUR) || 50 000
 Rashodi za provedbu EGF-a (%) || 3,57
 Ukupni proračun (EUR) || 1 400 000
 Doprinos iz EGF-a (50 %) (EUR) || 700 000
1.           Zahtjev je predstavljen
Komisiji 5. prosinca 2013. i nadopunjavan dodatnim podacima do 25. ožujka 2014.
2.           Zahtjevom se ispunjuju uvjeti
za primjenu EGF-a kako je utvrđeno člankom 2.
točkom (b) Uredbe (EZ) br. 1927/2006 te je on podnesen u roku od
10 tjedana navedenom u članku 5. te Uredbe.
Veza između otpuštanja i velikih
strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije
3.           Radi utvrđivanja veze
između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske
trgovine nastalih zbog globalizacije, Španjolska tvrdi da se posljednjih godina
na svjetskoj razini smanjuje tržište građevnim drvnim elementima i drvnom
stolarijom te opseg svjetske trgovine (svjetski izvoz) tom robom. Prema
podacima iz baze podataka Comtrade UN-a[5],
svjetski izvoz građevnih drvnih elemenata i drvne stolarije iznosio je 14,2 milijarde USD
u 2008., odnosno 13,7 milijardi USD u 2011., čime je zabilježen
pad od 3,40 %. Izvoz građevnih drvnih elemenata i drvne stolarije iz
EU 27 smanjio se za 10,33 % od 2008. do 2011.
Opseg
svjetske trgovine građevnim drvnim elementima i drvnom stolarijom
(u milijunima USD)
   || 2008. || 2009. || 2010. || 2011.
 Svijet || 14 183,8 || 11 036,9 || 11 711,0 || 13 710,5
 EU 27 || 2 445,9 || 1 835,3 || 1 964,8 || 2 193,3
Izvor: Baza podataka Comtrade UN-a

Opseg svjetske trgovine građevnim drvnim elementima i drvnom stolarijom
(promjena u %)

4.           Država članica
podnositeljica zahtjeva dodatno se poziva na statističke podatke iz baze
podataka Comtrade UN-a kako bi dokazala da se udjel EU 27 u opsegu
svjetske trgovine građevnim drvnim elementima i drvnom stolarijom smanjio
sa 17,24 % u 2008. na 16 % u 2011., dok su tijekom istog razdoblja
Filipini i druge zemlje Dalekog istoka bilježili rast: filipinski udjel gotovo
se udvostručio (sa 6,31 % na 12,13 %), a i druge zemlje Dalekog
istoka povećale su svoje udjele, iako u manjoj mjeri: primjerice, udjel
Kine povećao se za 15 %, a Malezije za 37 %. Pad tržišnog udjela
EU 27 negativno je utjecao na više poduzeća koja posluju u navedenom
sektoru te na zaposlenost. Komisija je u radnom dokumentu službi priloženom
Komunikaciji Komisije „Nova Strategija EU-a za šume: za šume i sektor koji se
temelji na šumama”[6]
navela da se broj poduzeća koja se bave preradom drva i proizvodnjom
drvnih proizvoda smanjio za 8 % od 2003. do 2010., dok se od 2000. do 2011.
broj zaposlenih u sektoru smanjio za 20 %.
5.           Prema španjolskim se tijelima
u razdoblju 2008. – 2011. smanjio izvoz građevnih drvnih elemenata i drvne
stolarije poduzeća iz regije Castilla y León, jednako kao i izvoz na
razini EU-a. Međutim, dok se izvoz na razini EU 27 smanjio za 10,33 %,
izvoz poduzeća iz regije Castilla y León pao je za 37 %.[7]
6.           Osim toga, španjolska tijela
tvrde, upućujući na podatke INE-a[8],
da se zbog smanjenja svjetskog tržišta građevnim drvnim elementima i
drvnom stolarijom i pada tržišnog udjela EU 27 smanjio broj poduzeća
u regiji Castilla y León koja se bave preradom drva i proizvoda od drva i
pluta, osim namještaja: s njih 1 100 u 2008. na 855 u 2013., čime je
zabilježen pad od 22,3 %. Na nacionalnoj razini je pad još i veći. Od
2008. do 2013. se broj poduzeća smanjio sa 16 575 na 11 806. To
je pad od 28,8 %.
7.           Moguće je uspostaviti
vezu između otpuštanja u regiji Castilla y León i navedenih velikih
strukturnih promjena u svjetskoj trgovini građevnim drvnim elementima i
drvnom stolarijom i njihovih posljedica na djelatnosti razvrstane u
odjeljak 16. NACE Rev. 2.
Dokaz broja otpuštanja i sukladnosti s
kriterijima iz članka 2. točke (b)
8.           Španjolska je podnijela
navedeni zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 2.
točke (b) Uredbe (EZ) br. 1927/2006 kojima se zahtijeva najmanje
500 otpuštanja u razdoblju od devet mjeseci u poduzećima koja u okviru
istog odjeljka NACE Rev. 2 posluju u jednoj regiji ili u dvije susjedne
regije na razini NUTS II u državi članici.
9.           U zahtjevu se navodi 587 otpuštanja
u trima poduzećima koja posluju u djelatnostima razvrstanima u
odjeljak 16. NACE Rev. 2 (prerada drva i proizvoda od drva i pluta,
osim namještaja; proizvodnja predmeta od slame i pletarskih materijala) u
NUTS II regiji Castilla y León (ES41) tijekom referentnog razdoblja od
devet mjeseci (od 28. prosinca 2012. do 28. rujna 2013.).
Od tih je otpuštanja njih 560 izračunato u skladu s člankom 2.
drugim stavkom drugom alinejom Uredbe (EZ) br. 1927/2006. Ostalih 27
otpuštanja odnosi se na poduzeće Kronospan S.A. i izračunato je u
skladu s trećom alinejom istog stavka. Komisija je primila potvrdu
propisanu člankom 2. točkom (2) drugim stavkom trećom
alinejom u kojoj se navodi da je riječ o stvarnom broju provedenih
otpuštanja.
Objašnjenje nepredviđene prirode
tih otpuštanja
10.         Španjolska tijela tvrde da je
od 2003. do 2005. poduzeće Puertas Norma uložilo 4,8 milijuna EUR
u nove strojeve kako bi korištenjem učinkovitijih proizvodnih postupaka
uvećalo dodanu vrijednost proizvoda i smanjilo troškove proizvodnje te
time pokušalo ići u korak s promjenama koje na svjetskoj razini
obilježavaju sektor građevnih drvnih elemenata i drvne stolarije. U 2006.
otvoren je novi proizvodni pogon površine 40 000 kvadratnih metara. U tom
je novom pogonu, koji je bio među najsuvremenijim i tehnološki
najnaprednijim pogonima u industriji u Europi, u to vrijeme bilo zaposleno 700
radnika. Ulaganje se isplatilo te je u 2007. ostvaren promet u iznosu
većem od 70 milijuna EUR, odnosno 24 % više nego u
prethodnoj godini. U 2008. (nakon početka gospodarske i financijske krize)
se građevinski sektor smanjio za otprilike 30 – 35 %, a
time i proizvodnja vrata i okvira vrata, ali se promet poduzeća Puertas
Norma smanjio za samo 8 % u odnosu na 2007. S obzirom na opću
gospodarsku situaciju, poduzeće je tijekom narednih godina još uvijek
dobro poslovalo. Međutim, u 2010. je grupacija Jeld-Wen (glavni
dioničar Puertas Norme) odlučila ojačati neke djelatnosti
poslovanja u sinergiji s planom oporavka grupacije na štetu drugih djelatnosti
poslovanja. Nakon što sa sindikatima nije uspjelo postići sporazum o planu
kojim se predviđalo smanjenje plaća u iznosu od 25 % i 286
otpuštanja, poduzeće je u listopadu 2011. ušlo u dobrovoljni stečajni
postupak.
Identifikacija poduzeća u kojima se
provode otpuštanja te radnika ciljanih za pomoć
11.         Zahtjev se odnosi na 587
otpuštanja u sljedeća tri poduzeća:
 Poduzeća i broj otpuštanja
 Puertas Norma S.A. || 553
 Kronospan S.L. || 27
 Pallets y Embalajes Pascual S.L. || 7
 Ukupno poduzeća: 3 || Ukupno otpuštanja: 587
12.         Svim otpuštenim radnicima
omogućit će se sudjelovanje u mjerama. Španjolska tijela, na temelju
svojeg prethodnog iskustva u upravljanju predmetima u okviru EGF-a, procjenjuju
da će otprilike 400 radnika sudjelovati u mjerama EGF-a.
13.         Otpuštene radnike moguće
je raščlaniti kako slijedi:
 Kategorija || Broj radnika || %
 Muškarci || 457 || 77,85
 Žene || 130 || 22,15
 Građani EU-a || 587 || 100,00
 Nisu građani EU-a || 0 || 0,00
 15 – 24 godine || 3 || 0,51
 25 – 54 godine || 426 || 72,57
 55 – 64 godine || 142 || 24,19
 > 64 godine || 16 || 2,73
14.         17 radnika ima dugotrajne
zdravstvene probleme ili invalidnost.
15.         S obzirom na kategorije
zanimanja, radnike je moguće raščlaniti kako slijedi:
 Kategorija || Broj radnika || %
 Rukovoditelji || 14 || 2,39
 Stručnjaci || 13 || 2,21
 Tehničari i povezani stručnjaci || 25 || 4,26
 Službenici || 94 || 16,01
 Zanatlije i povezana zanimanja || 83 || 14,14
 Rukovatelji uređajima i strojevima || 242 || 41,23
 Jednostavna zanimanja || 116 || 19,76
16.         U skladu s člankom 7.
Uredbe (EZ) br. 1927/2006, Španjolska je potvrdila da se tijekom
različitih faza provedbe EGF-a primjenjuje i da će se nastaviti
primjenjivati politika jednakosti između žena i muškaraca te zabrana
diskriminacije, a posebno u vezi s pristupom EGF-u.
Opis predmetnog područja, njegovih
nadležnih tijela i dionika
17.         Otpuštanja se odnose na
predmetno područje koje odgovara NUTS II regiji Castilla y León, a
posebno na okrug Pinares, područje unutar susjednih pokrajina Burgos i
Soria.
18.         Castilla y León je treća
najveća regija u EU-u (94 227 km2) i po kopnenoj je
površini veća od 17 od 28 država članica, a istodobno je obilježava
vrlo niska gustoća naseljenosti od 27,4 stanovnika po km2. Na
nju se odnosi 5,3 % španjolskog BDP-a, a dohodak po glavi stanovnika
jednak je nacionalnom prosjeku[9].
U regiji Castilla y León prevladavaju obiteljska poduzeća ili mikro, mala
ili srednja poduzeća (95 % svih poduzeća odnosi se na tu
kategoriju). 68 % poduzeća posluje u uslužnom sektoru, 16 % u
industrijskom sektoru, 8 % u građevinskom sektoru te 8 % u
poljoprivrednom sektoru.
19.         Glavni dioničari su Junta
de Castilla y León (autonomna regionalna vlada), načelnici 36
dotičnih općina, sindikati MCA-UGT i FECOMA-CCOO[10] te udruge poslodavaca
FOES, ASIM, ASIF, CEMCAL i CECALE[11].
Predviđene posljedice otpuštanja na
lokalnu, regionalnu ili nacionalnu zaposlenost
20.         Zaposlenost u regiji Castilla
y León snažno je pogođena krizom. Stopa nezaposlenosti u regiji brzo se
povećala, s 8,2 %  u 1. tromjesečju 2008. na 22,70 %
u 1. tromjesečju 2013.[12]
Stanje zaposlenosti u pogođenoj regiji čini se posebno osjetljivo s
obzirom na ekstremno nisku gustoću naseljenosti u Soriji (jednoj od dvije
pokrajine pogođene otpuštanjima) od samo 9,2 stanovnika po km2
(što odgovara trećini regionalnog prosjeka). Ekstremno niska gustoća
naseljenosti uzrok je tome što otpuštanja negativno utječu na lokalno gospodarstvo
u većoj mjeri nego što je to vidljivo iz samih brojki.
21.         Španjolska tijela tvrde da
će otpuštanja u sektoru prerade drva i proizvodnje drvnih proizvoda
dodatno pogoršati stanje nezaposlenosti jer je pogođeno područje
Pinares (u značenju doslovno „borik”) veoma ovisno o
drvno-prerađivačkom sektoru, a borovi su glavni gospodarski resurs na
kojem je utemeljeno industrijsko područje za primarnu i sekundarnu preradu
drva.
Usklađeni paket usluga
prilagođenih potrebama koje treba financirati i raščlamba njegovih
predviđenih troškova, uključujući komplementarnost s
djelovanjima koja se financiraju sredstvima iz strukturnih fondova
22.         Kombinacijom svih
sljedećih mjera oblikuje se usklađeni paket usluga prilagođenih
potrebama kojim se želi ponovno uključiti otpuštene radnike u tržište
rada:
–
Uvodni i informativni sastanci prva su mjera koju će se ponuditi svim otpuštenim radnicima, a
uključuje opće i individualne informativne sastanke o vještinama i
zahtjevima u pogledu osposobljavanja, dostupnim programima savjetovanja i
osposobljavanja i naknadama i poticajima.
–
Profesionalna orijentacija i savjetovanje uključuju izradu profila radnika sudionika i osmišljavanje
osobnog programa ponovnog uključivanja u tržište rada te savjetovanje i
praćenje pružanja podrške prilagođene potrebama tijekom cijelog
razdoblja provedbe.
–
Intenzivna pomoć pri traženju posla uključit će intenzivnu potragu za poslom,
uključujući pronalaženje lokalnih i regionalnih prilika za
zapošljavanje i usklađivanje s potrebama tržišta rada.
–
Osposobljavanje će
uključiti razne tečajeve osposobljavanja. (1) Osposobljavanje
u generičkim vještinama uključit će radionice o tehnikama
traženja posla, osposobljavanje u osobnim i socijalnim vještinama,
informacijskim i komunikacijskim tehnologijama te u stranim jezicima. (2) Strukovno
osposobljavanje usredotočit će se na sektore u kojima prilike
postoje ili se očekuje da će se pojaviti, npr. za osoblje za brigu o
starijim osobama, u području mikologije (osposobljavanje u području
divljih gljiva, prepoznavanje jestivih sorti, održivo branje gljiva itd.), u
području turizma u ruralnim područjima ili za poslove u kojima se
zahtijeva strukovna dozvola, a posebno one povezane sa zanimanjima u
području prerade drva, pluta te izrade namještaja. (3) Priprema
ispita radi priznavanja vještina stečenih radom.
–
Promicanje poduzetništva. Otpuštenim radnicima koji razmišljaju o pokretanju vlastitog posla na
raspolaganju su brojni vidovi podrške. (1) Uvodni moduli s
težištem na promicanju poslovnih inicijativa za samozapošljavanje i
osmišljavanju poslovnih ideja. (2) Osposobljavanje u
području poduzetništva kojim se obuhvaćaju različiti aspekti
poduzetništva, od osnovnih informacija ili prvog kontakta do složenijih
pitanja, npr. planiranja, provođenja studija izvedivosti, pripreme
poslovnih planova itd. (3) Savjetovanje o projektima i inicijativama
u cilju razvijanja, izrade i vođenja održivih poslovnih projekata ili
projekata samozapošljavanja. (4) Praćenje u cilju pokretanja posla
koje će se sastojati od vođenja prilagođenog potrebama tijekom
čitavog postupka pokretanja posla. (5) Logistika i financijska podrška
odnosi se na prikupljanje sredstava i podršku u ispunjavanju administrativnih
zahtjeva u cilju uspješnog podnošenja zahtjeva za dodjelu poticaja radi
pokretanja posla. Procjenjuje se da će 100 radnika sudjelovati u prve tri
faze (uvodni moduli, osposobljavanje i savjetovanje), a njih 50 u
uznapredovalim fazama (praćenje u cilju pokretanja posla i prikupljanje
sredstava).
–
Poticaji. Bit će
četiri vrste poticaja. (1) Poticaj za sudjelovanje. Kako bi ih
se potaklo da sudjeluju u mjerama, radnicima će se isplatiti paušalni
iznos od 150 EUR nakon tri mjeseca aktivnog sudjelovanja i dovršetka barem
jedne mjere iz svojeg paketa mjera prilagođenog potrebama. Procjenjuje se
da će svi radnici dobiti ovaj poticaj. (2) Doprinos za troškove
putovanja. Radnicima koji sudjeluju u mjeri koja se provodi izvan njihova
mjesta boravišta isplatit će se doprinos za troškove putovanja jednak
cijeni javnog prijevoza iz njihova grada do grada u kojem se provodi mjera. Ako
se radnici zbog pomanjkanja odgovarajućeg javnog prijevoza među
gradovima moraju koristiti vlastitim vozilima, isplatit će im se 0,19 EUR
po kilometru. Procjenjuje se da će 180 radnika dobiti ovaj poticaj. (3) Doprinos
za troškove promjene boravišta. Radnicima koji promijene boravište i radi
posla se presele u drugi grad isplatit će se paušalni iznos od 1000 EUR
za pokrivanje neizbježnih troškova. Procjenjuje se da će 26 radnika dobiti
ovaj poticaj. (4) Podrška radi pokretanja posla. Radnicima koji
pokrenu vlastiti posao isplatit će se do 3 000 EUR za pokrivanje
troškova pokretanja posla. Procjenjuje se da će 15 radnika dobiti ovaj
poticaj. (5) Poticaji za zapošljavanje. Radnicima koji se ponovno
uključe na tržište rada kao zaposlenici ili samozaposleni radnici isplatit
će se subvencija plaće u iznosu od 350 EUR mjesečno u
trajanju od najdulje deset mjeseci. Procjenjuje se da će 30 radnika dobiti
ovaj poticaj. (6) Doprinos za pokrivanje troškova njegovatelja
uzdržavanih osoba. Radnicima koji skrbe o uzdržavanim osobama (djeci,
starijim osobama ili osobama s invaliditetom) isplatit će se 100 EUR
mjesečno u trajanju od najdulje šest mjeseci za vrijeme dok sudjeluju u
mjerama. Na taj se način želi pokriti dodatne troškove radnika koji se
skrbe o uzdržavanim osobama kako bi se koristili osposobljavanjem ili drugim
mjerama. Procjenjuje se da će 35 radnika dobiti ovaj poticaj. (7) Naknada
za sudjelovanje u programima osposobljavanja. Sudionicima koji budu
prisutni na barem 75 % sastanaka radi osposobljavanja koji su zakazani u
okviru njihova programa prilagođenog potrebama izrađenog u svrhu
zapošljavanja isplatit će se 150 EUR nakon što dovrše tečaj
osposobljavanja. Procjenjuje se da će 140 radnika dobiti ovaj poticaj.
23.         Rashodima za provedbu EGF-a,
koji su obuhvaćeni zahtjevom u skladu s člankom 3. Uredbe (EZ)
br. 1927/2006, obuhvaćene su aktivnosti upravljanja i
nadzora te informiranja i promidžbe.
24.         Usluge prilagođene
potrebama koje su predstavila španjolska tijela aktivne su mjere tržišta rada u
okviru prihvatljivih djelovanja utvrđenih člankom 3. Uredbe (EZ)
br. 1927/2006. Španjolska tijela procjenjuju da ukupni troškovi iznose 1 400 000 EUR,
od čega rashodi za usluge prilagođene potrebama iznose 1 350 000 EUR,
a rashodi za provedbu EGF-a iznose 50 000 EUR (3,57 % ukupnog
iznosa). Ukupni traženi doprinos iz EGF-a iznosi 700 000 EUR (50 %
ukupnih troškova).
 Djelovanja || Predviđeni broj ciljanih radnika || Predviđeni trošak po ciljanom radniku (u EUR) (*) || Ukupni troškovi (EGF i nacionalno sufinanciranje) (u EUR) (**)
 Usluge prilagođene potrebama (prvi stavak članka 3. Uredbe (EZ) br. 1927/2006)
 Uvodni i informativni sastanci (Acogida, diagnóstico y derivación) || 400 || 90 || 36 000
 Profesionalna orijentacija i savjetovanje (Orientación y asesoramiento) || 400 || 293 || 117 000
 Intenzivna pomoć pri traženju posla (Intermediación y gestión) || 300 || 150 || 45 000
 Osposobljavanje (Formación y recualificación profesional) || 225 || 1 373 || 309 000
 Promicanje poduzetništva (Programa de autoempleo y emprendimiento) || 100 || 5 200 || 520 000
 Poticaji (Programa de incentivos) || 400 || 807 || 323 000
 Ukupna vrijednost usluga prilagođenih potrebama ||   || 1 350 000
 Rashodi za provedbu EGF-a (članak 3. treći stavak Uredbe (EZ) br. 1927/2006)
 Aktivnosti pripreme ||   || 0
 Upravljanje ||   || 20 000
 Informiranje i promidžba ||   || 20 000
 Aktivnosti nadzora ||   || 10 000
 Ukupan iznos rashoda za provedbu EGF-a ||   || 50 000
 Ukupan iznos predviđenih troškova ||   || 1 400 000
 Doprinos iz EGF-a (50 % ukupnih troškova) ||   || 700 000
(*) Procijenjeni troškovi po radniku
zaokruženi su radi izbjegavanja decimala. Međutim, zaokruživanjem se ni na
koji način ne utječe na ukupan iznos troškova bilo koje mjere koji su
jednaki onima navedenima u zahtjevu koji je podnijela Španjolska.
(**) Ukupni se iznosi ne poklapaju zbog
zaokruživanja.
25.         Španjolska potvrđuje da
se prethodno opisanim mjerama nadopunjuju djelovanja koja se financiraju iz
strukturnih fondova i da će se spriječiti svako dvostruko
financiranje.
26.         Glavni su ciljevi operativnih
programa ESF-a 2007. – 2013. za Comunidad de Castilla y León
promicanje cjeloživotnog učenja radnika i smanjenje rizika ranog
napuštanja školovanja, s posebnim težištem na najranjivijim osobama ili osobama
izloženima riziku socijalne isključenosti, dok će se mjere EGF-a
usmjeriti na bivše drvno-prerađivačke radnike bez primjene bilo
kakvih ograničenja u vezi s dobi, obrazovanjem itd.
27.         Trajnim praćenjem
djelovanja u okviru ESF-a i EGF-a koja imaju sličnu svrhu i radnika na
koje se ona odnose izbjeći će se preklapanje između mjera ESF-a
i EGF-a.
Datum(i) na koje se započelo ili
će se započeti s pružanjem usluga prilagođenih potrebama
ugroženim radnicima
28.         Španjolska je 1. veljače 2014.
počela pružati usluge prilagođene potrebama ugroženim radnicima
obuhvaćenima usklađenim paketom čije se sufinanciranje traži u
prijedlogu upućenom EGF-u. Taj datum stoga predstavlja početak
razdoblja prihvatljivosti za pomoć koja se može odobriti iz EGF-a.
Postupci za savjetovanje sa socijalnim
partnerima
29.         O predloženom zahtjevu
raspravljalo se na dva sastanka održana 25. i 28. studenoga 2013. Na
obama sastancima sudjelovali su bivši radnici Puertas Norme, glavnog
poduzeća u kojem se provode otpuštanja, članovi FAFECYL-a[13] i socijalni partneri
iz točke 17.
30.         Španjolska tijela potvrdila su
usklađenost kolektivnog otpuštanja viška radnika sa zahtjevima navedenima
u nacionalnom zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a.
Obavijesti o djelovanjima koja su
obvezna na temelju nacionalnog zakonodavstva ili u skladu s kolektivnim
ugovorima
31.         U odnosu na kriterije navedene
u članku 6. Uredbe (EZ) br. 1927/2006, španjolska su tijela u
svojem zahtjevu:
·      potvrdila da se financijskim doprinosom iz EGF-a ne zamjenjuju mjere za
koje su odgovorna poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili
kolektivnih ugovora,
·      dokazala da se djelovanjima pruža potpora pojedinačnim radnicima
te da ih se ne smije upotrebljavati za restrukturiranje poduzeća ili
sektora,
·      potvrdila da se za prethodno navedena prihvatljiva djelovanja ne prima
pomoć iz drugih financijskih instrumenata EU-a.
Sustavi upravljanja i nadzora
32.         Španjolska je obavijestila
Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati i nadzirati ga ista
tijela koja nadziru ESF i njime upravljaju. ECYL (javna služba regije Comunidad
de Castilla y León za zapošljavanje) će posredovati za upravljačko
tijelo.
Financiranje
33.         Na temelju zahtjeva
Španjolske, predloženi doprinos iz EGF-a za usklađeni paket usluga
prilagođenih potrebama (uključujući rashode za provedbu EGF-a)
iznosi 700 000 EUR, što čini 50 % ukupnih troškova.
Prijedlog Komisije za dodjelu sredstava iz Fonda temelji se na informacijama
koje je dostavila Španjolska.
34.         Uzimajući u obzir najviši
mogući iznos financijskog doprinosa iz EGF-a na temelju članka 12.
Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 te mogućnost
prenamjene odobrenih sredstava, Komisija predlaže korištenje EGF-a u ukupnom
prethodno navedenom iznosu.
35.         Predloženu odluku o korištenju
EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako
je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.
između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj
disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom
financijskom upravljanju[14].
36.         Komisija zasebno upućuje
zahtjev za prijenos kako bi se u proračun za 2014. uvrstila odobrena
sredstva za određene preuzete obveze u skladu sa zahtjevima iz
točke 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013.
Izvor odobrenih sredstava za
plaćanje
37.         Odobrena sredstva pripisana
proračunskoj liniji EGF-a u okviru proračuna za 2014. upotrebljavat
će se za pokrivanje iznosa od 700 000 EUR koji je potreban u
okviru postojećeg zahtjeva.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o korištenju Europskog fonda za prilagodbe
globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog
sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta,
Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s
proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev
Španjolske EGF/2013/010 ES/Castilla y León)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1927/2006
Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o osnivanju
Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji[15],
a posebno njezin članak 12. stavak 3.,
uzimajući u obzir
Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o
suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom
upravljanju[16],
a posebno njegovu točku 13.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije[17],
budući da:
(1)       Europski fond za prilagodbe
globalizaciji (EGF) osnovan je radi pružanja dodatne potpore radnicima koji su
otpušteni kao višak slijedom velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske
trgovine nastalih zbog globalizacije i radi pružanja pomoći pri njihovoj
reintegraciji na tržište rada.
(2)       EGF ne premašuje maksimalni
godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[18]
(3)       Španjolska je 5. prosinca 2013.
podnijela zahtjev za korištenje EGF-a u pogledu otpuštanja u trima
poduzećima koja posluju u djelatnostima razvrstanima u odjeljak 16.
NACE Rev. 2 (prerada drva i proizvoda od drva i pluta, osim namještaja;
proizvodnja predmeta od slame i pletarskih materijala) u NUTS II regiji
Castilla y León (ES41) te ga je do 25. ožujka 2014. nadopunjavala
dodatnim informacijama. Taj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za
određivanje financijskih doprinosa, kako je utvrđeno
člankom 10. Uredbe (EZ) br. 1927/2006. Komisija stoga predlaže
oslobađanje iznosa od 700 000 EUR.
(4)       Sredstvima iz EGF-a se stoga
treba osigurati financijski doprinos za zahtjev koji je podnijela Španjolska,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U okviru općeg proračuna Europske
unije za financijsku godinu 2014., iz Europskog fonda za prilagodbe
globalizaciji (EGF) osigurava se iznos od 700 000 EUR u odobrenim
sredstvima za plaćanje i odobrenim sredstvima za preuzete obveze.
Članak 2.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu
Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[2]               SL L 406, 30.12.2006., str. 1.
[3]               Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe
Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim
statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).
[4]               U skladu s člankom 3. trećim stavkom
Uredbe (EZ) br. 1927/2006.
[5]               http://comtrade.un.org/
[6]               Nova Strategija EU-a za šume: za
šume i sektor koji se temelji na šumama. COM(2013) 659 i
SWD(2013) 342
[7]               Izvor podataka o izvozu na regionalnoj razini:
Ministarstvo gospodarstva i tržišnog natjecanja (tarifni brojevi – baza
statističkih podataka DataComex).
[8]               Instituto Nacional de Estadística (španjolski
statistički ured). www.ine.es/
[9]               U odnosu na indeks postavljen na 100 za EU 28,
španjolski BDP po glavi stanovnika mjeren paritetom kupovne moći iznosi
96. Izvor: Eurostat
[10]             Federación Regional del Metal, Construcción y Afines de la
Unión General de Trabajadores (MCA-UGT) i Federación Regional de Madera de
Comisiones Obreras (FECOMA-CCOO).
[11]             Federación de Organizaciones Empresariales Sorianas
(FOES), Asociación Soriana de Industrias de la Madera (ASIM), Asociación
Soriana de Industrias Forestales (ASIF), Confederación de empresarios de la
Madera de Castilla y León (CEMCAL) i Confederación de Organizaciones
Empresariales de Castilla y León (CECALE).
[12]             http://www.datosmacro.com/paro-epa/espana-comunidades-autonomas/castilla-leon
[13]             FAFECYL je tročlana javna
zaklada u okviru javne službe za zapošljavanje regije Castile and León.
Članovi njezine uprave su udruga poslodavaca CECALE te sindikati UGT i
CCOO.
[14]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[15]             SL L 406, 30.12.2006., str. 1.
[16]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[17]             SL C […], […], str. […].
[18]             SL L 347, 20.12.2013., str. 884.