               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.11.2019.
            COM(2019) 585 final
            2019/0258(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007., kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  U skladu s člankom 6. stavkom 2. Ugovora o pristupanju, Hrvatska se obvezala pristupiti sporazumima koje su države članice i Unija sklopile ili potpisale s jednom ili više trećih zemalja. Među tim sporazumima je Sporazum o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica („EU-US ATA”).

                  Tom se odredbom nadalje propisuje da se pristupanje Hrvatske takvim sporazumima dogovara sklapanjem protokola uz takve sporazume između Vijeća, koje odlučuje jednoglasno u ime država članica, i dotične treće zemlje. Nadalje, Komisija pregovara o tim protokolima u ime država članica.

                  Komisija je s tim u skladu dogovorila protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica kako bi se uredilo pristupanje Hrvatske tom sporazumu.

                  Cilj je ovog prijedloga donošenje odluke Vijeća, na temelju članka 218. stavka 6. točke (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i članka 6. stavka 2. Ugovora o pristupanju, o sklapanju protokola u ime Unije i njezinih država članica, nakon njegova potpisivanja.

               •Opći kontekst

               Preuzeta obveza Hrvatske u skladu s člankom 6. stavkom 2. Ugovora o pristupanju primjenjuje se i na Sporazum o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država, Europske unije i njezinih država članica, Islanda i Norveške, kojim se područje primjene Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica proširuje na potonje zemlje, te na Dodatni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, Islanda i Norveške, kojim se uređuje odnos među tim strankama u okviru spomenutog sporazuma.

               Komisija je s tim u skladu dogovorila protokole o izmjeni i tih sporazuma kako bi se uredilo pristupanje Hrvatske tim sporazumima. Prijedlozi odluka Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni te zaključivanju tih protokola iznose se usporedno s ovim prijedlogom, isto kao i Prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju i privremenoj primjeni protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u predmetnom području

               Sporazum o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica prvi je sveobuhvatni sporazum o zračnom prometu s nekim ključnim partnerom Unije u području zrakoplovstva. To je najvažniji sporazum o zračnom prometu u svijetu, koji osigurava više od 80 milijuna mjesta godišnje i kao takav temelj je vanjske zrakoplovne politike EU-a. Protokolom će se omogućiti Hrvatskoj korist od Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica.

               •Dosljednost s postojećim odredbama u području obuhvaćenom prijedlogom

               Protokolom se omogućuje Hrvatskoj ispunjavanje njezine obveze pristupanja Sporazumu o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica u skladu s člankom 6. stavkom 2. Ugovora o pristupanju.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) UFEU-a i članak 6. stavak 2. drugi podstavak Ugovora o pristupanju.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Protokolom će se Hrvatskoj omogućiti korist od Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, čime se uspostavljaju istovjetni i ujednačeni uvjeti za pristup tržištu te je temelj za nove mehanizme regulatorne suradnje i konvergencije u područjima ključnima za sigurno i učinkovito pružanje usluga zračnog prijevoza. Ti se mehanizmi mogu realizirati samo na razini Unije.

               •Proporcionalnost

                  Protokol je ograničen na rješavanje predmetnog pitanja, to jest pristupanja Hrvatske Sporazumu o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, i ne bavi se drugim temama.

               •Odabir instrumenta

                  Međunarodni sporazum.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINAKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Nije primjenjivo.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Nije primjenjivo.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog ne utječe na proračun Unije.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Sažetak predloženog sporazuma

                  Protokol se sastoji od glavnog dijela kojim se uređuje pristupanje Hrvatske Sporazumu o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica i naknadnim izmjenama tog sporazuma, te zajedničke izjave o ovjeri dodatnih jezičnih verzija.

               2019/0258 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007., kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2., u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),

               uzimajući u obzir Ugovor o pristupanju Hrvatske, a posebno njegov članak 6. stavak 2. drugi podstavak,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

               budući da:

               (1)(1) U skladu s odlukom Vijeća [   ], Protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007. kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji („Protokol”) potpisan je [   ], podložno njegovu kasnijem sklapanju. Protokol bi trebalo odobriti u ime Unije i njezinih država članica.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Protokol o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007., kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji („Protokol”) odobrava se u ime Unije i njezinih država članica.

               Članak 2.

               Predsjednik Vijeća određuje osobu koja je ovlaštena za razmjenu diplomatskih nota u ime Unije i njezinih država članica predviđenu u članku 3. Protokola, kako bi se izrazila suglasnost Unije i njezinih država članica da budu obvezane Protokolom.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.11.2019.
            COM(2019) 585 final
            PRILOZI

               Prijedlogu odluke Vijeća
            o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007., kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               Prilog 1.

               PROTOKOL

               o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007., kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               SJEDINJENE AMERIČKE DRŽAVE (dalje u tekstu „Sjedinjene Države”), s jedne strane,

               i

               REPUBLIKA AUSTRIJA,

               KRALJEVINA BELGIJA,

               REPUBLIKA BUGARSKA,

               REPUBLIKA HRVATSKA,

               REPUBLIKA CIPAR,

               ČEŠKA REPUBLIKA,

               KRALJEVINA DANSKA,

               REPUBLIKA ESTONIJA,

               REPUBLIKA FINSKA,

               FRANCUSKA REPUBLIKA,

               SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,

               HELENSKA REPUBLIKA,

               MAĐARSKA,

               IRSKA,

               TALIJANSKA REPUBLIKA,

               REPUBLIKA LATVIJA,

               REPUBLIKA LITVA,

               VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

               MALTA,

               KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

               REPUBLIKA POLJSKA,

               PORTUGALSKA REPUBLIKA,

               RUMUNJSKA,

               SLOVAČKA REPUBLIKA,

               REPUBLIKA SLOVENIJA,

               KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,

               KRALJEVINA ŠVEDSKA,

               UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE,

               kao stranke Ugovora o Europskoj uniji i Ugovora o funkcioniranju Europske unije i kao države članice Europske unije (dalje u tekstu „države članice”),

               i EUROPSKA UNIJA, s druge strane;

               uzimajući u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013.,

               SPORAZUMJELI SU SE KAKO SLIJEDI:

               Članak 1.

               Sporazum o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisan 25. i 30. travnja 2007. (dalje u tekstu: „Sporazum o zračnom prijevozu”), kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010. (dalje u tekstu: „Protokol iz 2010.”), primjenjuje se na Republiku Hrvatsku kao državu članicu Europske unije.

               Članak 2.

               1. U odjeljak 1. Priloga 1. Sporazumu o zračnom prijevozu, kako je izmijenjen Protokolom iz 2010., dodaje se sljedeća odredba nakon stavka (c) koji se odnosi na Republiku Bugarsku:

               „(c bis) Republika Hrvatska: Sporazum između Vlade Republike Hrvatske i Vlade Sjedinjenih Američkih Država o zračnom prijevozu, potpisan u Washingtonu 3. veljače 2011.”

               2. Tekst odjeljka 3. Priloga 1. Sporazumu o zračnom prijevozu, kako je izmijenjen Protokolom iz 2010., briše se u cijelosti i zamjenjuje sljedećim tekstom:

               „Neovisno o članku 3. ovog Sporazuma, zračni prijevoznici iz SAD-a nemaju pravo pružati usluge isključivo teretnog prijevoza, a koje nisu dio usluge koja se obavlja u Sjedinjenim Državama, iz lokacija ili na lokacije u državama članicama, osim iz lokacija ili na lokacije u Republici Hrvatskoj, Češkoj Republici, Francuskoj Republici, Saveznoj Republici Njemačkoj, Velikom Vojvodstvu Luksemburgu, Malti, Republici Poljskoj, Portugalskoj Republici i Slovačkoj Republici.”

               Članak 3.

               Ovisno o tome koji je datum kasniji, ovaj Protokol stupa na snagu:

               1. na datum stupanja na snagu Protokola iz 2010.; ili

               2. jedan mjesec nakon datuma zadnje note u razmjeni diplomatskih nota među strankama kojom se potvrđuje da su dovršeni svi potrebni postupci za stupanje na snagu ovog Protokola.

               Članak 4.

               Do njegova stupanja na snagu, stranke su suglasne o privremenoj primjeni ovog Protokola, u onoj mjeri u kojoj to dopušta mjerodavno nacionalno zakonodavstvo, od datuma njegova potpisivanja.

               Sastavljeno u …………, u dva primjerka, dana …………. 2019.

               Za Sjedinjene Američke Države:

               Za Republiku Austriju,

               Kraljevinu Belgiju,

               Republiku Bugarsku,

               Republiku Hrvatsku,

               Republiku Cipar,

               Češku Republiku,

               Kraljevinu Dansku,

               Republiku Estoniju,

               Republiku Finsku,

               Francusku Republiku,

               Saveznu Republiku Njemačku,

               Helensku Republiku,

               Mađarsku,

               Irsku,

               Talijansku Republiku,

               Republiku Latviju,

               Republiku Litvu,

               Veliko Vojvodstvo Luksemburg,

               Maltu,

               Kraljevinu Nizozemsku,

               Republiku Poljsku,

               Portugalsku Republiku,

               Rumunjsku,

               Slovačku Republiku,

               Republiku Sloveniju,

               Kraljevinu Španjolsku,

               Kraljevinu Švedsku,

               Ujedinjenu Kraljevinu Velike Britanije i Sjeverne Irske, i

               Europsku uniju

               Prilog 2.

               Zajednička izjava

               Predstavnici Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije i njezinih država članica potvrdili su da tekst Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007., kako je izmijenjen Protokolom o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, koji je potpisan ______, 2019. („Protokol”) treba ovjeriti na ostalim jezicima kako je predviđeno, prije potpisivanja Protokola razmjenom pisama ili nakon potpisivanja Protokola odlukom Zajedničkog odbora.

               Predstavnici su također potvrdili da termin „ostali jezici” u zajedničkim izjavama koje su dio Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica potpisanog 25. i 30. travnja 2007. i Protokola o izmjeni Sporazuma o zračnom prijevozu između Sjedinjenih Američkih Država i Europske zajednice i njezinih država članica, potpisanog 25. i 30. travnja 2007., koji su potpisale Sjedinjene Američke Države i Europska unija i njezine države članice 24. lipnja 2010., uključuje jezike država članica koje pristupaju Europskoj uniji.

               Ova je Zajednička izjava sastavni dio Protokola.

               Za Sjedinjene Američke Države:

                     Za Europsku uniju

               i njezine države članice:


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.2.2020.
            COM(2020) 53 final
            2020/0025(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru za carinsku suradnju osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima u pogledu donošenja internog poslovnika Zajedničkog odbora za carinsku suradnju

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti, u ime Unije, u Zajedničkom odboru za carinsku suradnju Europske unije i Novog Zelanda u vezi s predviđenom odlukom o donošenju poslovnika tog odbora.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima

               Cilj sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima („Sporazum”) je olakšati zakonitu trgovinu između dviju stranaka stvaranjem sigurnijeg okruženja pogodnijeg za trgovinu, s obzirom na to da će carinska tijela stranaka razmjenjivati više informacija kako bi se na temelju Sporazuma osigurala pravilna primjena carinskog zakonodavstva. Sporazum je stupio na snagu 1. svibnja 2018.

               2.2.Zajednički odbor za carinsku suradnju

               Zadaća Zajedničkog odbora za carinsku suradnju („JCCC”), osnovanog na temelju članka 20. stavka 1. Sporazuma, jest osigurati pravilno funkcioniranje i provedbu Sporazuma. U tu svrhu JCCC može poduzimati mjere i donositi odluke o pitanjima definiranima u članku 20. Sporazuma. U članku 20. stavku 2. točki (e) Sporazuma JCCC ovlašćuje se da donese svoj poslovnik.

               2.3.Predviđeni akt Zajedničkog odbora za carinsku suradnju

               Na drugom sastanku koji je predviđen u prvom tjednu u ožujku 2020. i podložno postupku odlučivanja u EU-u JCCC treba donijeti odluku o svojem poslovniku („predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta utvrditi radne aranžmane JCCC-a u pogledu njegova rada na provedbi Sporazuma u skladu s člankom 20. Sporazuma. Sadržaj Poslovnika Zajedničkog odbora u Prilogu ovoj Odluci vrlo je sličan sadržaju koji su donijeli zajednički odbori osnovani na temelju drugih sporazuma o carinskoj suradnji i trgovini. Donošenje ovog dokumenta presudno je za uredno funkcioniranje i provedbu Sporazuma.

               Komisija se od 17. prosinca 2019. do 8. siječnja 2020. neslužbeno savjetovala o predviđenom aktu s carinskom stručnom skupinom za međunarodna carinska pitanja. Komisija je uzela u obzir primljene primjedbe.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Ovim se Prijedlogom odluke Vijeća utvrđuje stajalište koje treba zauzeti, u ime Unije, u JCCC-u koji je osnovan na temelju Sporazuma u pogledu donošenja poslovnika JCCC-a.

               Stranke Sporazuma složile su se da će donijeti nacrt dokumenta u Prilogu ovoj Odluci.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovnopravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu presudno utjecati „na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  1
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               JCCC je tijelo koje je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima.

               Akt koji Zajednički odbor treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući na temelju međunarodnog prava u skladu s člankom 20. stavkom 2. točkom (e) Sporazuma jer će poslovnik utjecati na način na koji se odluke donose u okviru JCCC-a.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, i to onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zajedničku trgovinsku politiku.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0025 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru za carinsku suradnju osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima u pogledu donošenja internog poslovnika Zajedničkog odbora za carinsku suradnju

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je Odlukom Vijeća
                  2
                sklopila Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima („Sporazum”) koji je stupio na snagu 1. svibnja 2018.

               (2)Na temelju članka 20. stavka 2. točke (e) Sporazuma Zajednički odbor za carinsku suradnju osnovan na temelju članka 20. stavka 1. Sporazuma donosi svoj interni poslovnik.

               (3)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti, u ime Unije, u Zajedničkom odboru za carinsku suradnju jer će ta odluka obvezivati Uniju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti, u ime Unije, u Zajedničkom odboru za carinsku suradnju osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima u pogledu donošenja internog poslovnika tog odbora temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora za carinsku suradnju koji je priložen ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (2)

                        SL L 101, 20.4.2018., str. 5.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.2.2020.
            COM(2020) 53 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije, u Zajedničkom odboru za carinsku suradnju osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima u pogledu donošenja internog poslovnika Zajedničkog odbora za carinsku suradnju

               NACRT

               ODLUKA br. [.../2019] ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA CARINSKU SURADNJU EUROPSKE UNIJE I NOVOG ZELANDA

               od...

               o donošenju Poslovnika

               ZAJEDNIČKI ODBOR ZA CARINSKU SURADNJU,

               uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima, sklopljen u Bruxellesu 3. srpnja 2017., a posebno njegov članak 20. stavak 2. točku (d),

               budući da se člankom 20. stavkom 2. točkom (e) Sporazuma predviđa da Zajednički odbor za carinsku suradnju donosi svoj interni poslovnik,

               ODLUČIO JE:

               Članak 1.

               Donosi se Poslovnik Zajedničkog odbora za carinsku suradnju Europske unije i Novog Zelanda, kako je naveden u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Odluka se primjenjuje od dana donošenja.

               Članak 3.

               Tekst ove Odluke sastavljen je u dva primjerka na engleskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan. Svaka stranka može osigurati prijevod na svoje druge službene jezike.

               Sastavljeno u ... ....

               Za Zajednički odbor za carinsku suradnju Europske unije i Novog Zelanda

               Supredsjedatelji

               PRILOG

               POSLOVNIK ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA CARINSKU SURADNJU EUROPSKE UNIJE I NOVOG ZELANDA

               Članak 1.

               Predsjedanje

               Zajednički odbor za carinsku suradnju Europske unije i Novog Zelanda (dalje u tekstu „Zajednički odbor”), osnovan u skladu s člankom 20. stavkom 1. Sporazuma između Europske unije i Novog Zelanda o suradnji i uzajamnoj administrativnoj pomoći u carinskim pitanjima koji je sklopljen u Bruxellesu 3. srpnja 2017. (dalje u tekstu „Sporazum”), obavljat će svoje zadaće u skladu s člankom 20. Sporazuma i njime supredsjedaju predstavnik Europske unije i predstavnik Novog Zelanda.

               Članak 2.

               Predstavljanje

               1.
                     Svaka ugovorna stranka Sporazuma obavješćuje drugu ugovornu stranku Sporazuma o popisu svojih članova u Zajedničkom odboru. Popis vodi i ažurira Tajništvo Zajedničkog odbora.

               2.
                     Ako supredsjedatelj Zajedničkog odbora ne može prisustvovati sastanku, može ga zastupati zamjenik. O tom imenovanju supredsjedatelj ili njegov zamjenik obavješćuje drugog supredsjedatelja i Tajništvo Zajedničkog odbora što ranije prije sastanka.

               3. Zamjenik supredsjedatelja Zajedničkog odbora ostvaruje prava tog supredsjedatelja u mjeri utvrđenoj imenovanjem. Podrazumijeva se da za potrebe ovog poslovnika daljnja upućivanja na članove i supredsjedatelje Zajedničkog odbora uključuju i zamjenike.

               Članak 3.

               Tajništvo Zajedničkog odbora

               Dužnosnik Europske unije i dužnosnik Novog Zelanda zajednički djeluju kao Tajništvo Zajedničkog odbora.

               Članak 4.

               Sastanci

               1.
                     Zajednički odbor sastaje se na zahtjev jedne od ugovornih stranaka. Sastanci se održavaju naizmjence u Bruxellesu i Wellingtonu, osim ako supredsjedatelji odluče drukčije.

               2.
                     Sastanci Zajedničkog odbora mogu se održavati putem videokonferencije ili telekonferencije.

               3.
                     Tajništvo Zajedničkog odbora saziva svaki sastanak Zajedničkog odbora u vrijeme i na mjestu koje su dogovorili supredsjedatelji.

               Članak 5.

               Delegiranje

               Dužnosnici ugovornih stranaka mogu pratiti članove Zajedničkog odbora. Prije svakog sastanka, svaki supredsjedatelj Zajedničkog odbora obavješćuje drugog supredsjedatelja o predviđenom sastavu delegacije svake ugovorne stranke.

               Članak 6.

               Dokumenti

               Ako se vijećanja Zajedničkog odbora zasnivaju na pisanim popratnim dokumentima, ti se dokumenti označuju brojevima te ih Tajništvo Zajedničkog odbora prosljeđuje kao dokumente Zajedničkog odbora.

               Članak 7.

               Korespondencija

               1.
                     Korespondencija naslovljena na supredsjedatelje Zajedničkog odbora prosljeđuje se Tajništvu Zajedničkog odbora radi upućivanja, prema potrebi, članovima Zajedničkog odbora.

               2.
                     Korespondenciju supredsjedatelja Zajedničkog odbora Tajništvo Zajedničkog odbora šalje primateljima te je, prema potrebi, označuje brojevima i upućuje ostalim članovima Zajedničkog odbora.

               Članak 8.

               Dnevni red sastanaka

               1.
                     Tajništvo Zajedničkog odbora sastavlja privremeni dnevni red za svaki sastanak. Dnevni red prosljeđuje se, zajedno s relevantnim dokumentima, članovima Zajedničkog odbora, uključujući supredsjedatelje, najkasnije 15 kalendarskih dana prije početka sastanka.

               2.
                     Privremeni dnevni red sadržava točke u vezi s kojima je Tajništvo Zajedničkog odbora zaprimilo zahtjev ugovorne stranke za uključivanje u dnevni red, zajedno s relevantnim dokumentima, najkasnije 21 kalendarski dan prije početka sastanka.

               3.
                     Supredsjedatelji Zajedničkog odbora objavljuju zajednički odobrenu verziju privremenog dnevnog reda Zajedničkog odbora.

               4.
                     Zajednički odbor donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red mogu se uključiti točke koje se ne nalaze na privremenom dnevnom redu ako se supredsjedatelji tako dogovore.

               5.
                     Supredsjedatelji Zajedničkog odbora mogu na temelju međusobnog dogovora pozvati promatrače, uključujući predstavnike drugih tijela ugovornih stranaka ili neovisne stručnjake, da prisustvuju sastancima odbora kako bi pružili informacije o određenim pitanjima.

               6.
                     Supredsjedatelji Zajedničkog odbora mogu na temelju međusobnog dogovora skratiti ili produljiti rokove navedene u stavcima 1. i 2. kako bi uzeli u obzir zahtjeve određenog slučaja.

               Članak 9.

               Zapisnik

               1.
                     Osim ako supredsjedatelji međusobnim dogovorom odluče drukčije, Tajništvo Zajedničkog odbora sastavlja nacrt zapisnika sa svakog sastanka u roku od 21 dana od završetka sastanka.

               2.
                     U zapisniku je, u pravilu, sažeta svaka točka dnevnog reda i navedeni su, ako je primjenjivo: a) dokumentacija koja je podnesena Zajedničkom odboru; b) izjave čije je uključivanje u zapisnik zatražio član Zajedničkog odbora; c) donesene odluke; i (d) sve mjere, preporuke, zajedničke izjave i operativni zaključci dogovoreni o određenim točkama.

               3.
                     Zapisnik sadržava konačni dnevni red i popis imena, titula i članstava svih pojedinaca koji su prisustvovali sastanku u bilo kojem svojstvu.

               4.
                     Supredsjedatelji odobravaju zapisnik u pisanom obliku u roku od 60 dana od datuma sastanka ili do drugog datuma utvrđenog međusobnim dogovorom.

               5.
                     Tajništvo Zajedničkog odbora priprema i nacrt sažetka zapisnika. Nakon što supredsjedatelji Zajedničkog odbora odobre tekst sažetka, objavljuju ga.

               Članak 10.

               Odluke

               1.
                     Zajednički odbor međusobnim dogovorom donosi odluke na temelju članka 20. stavka 2. Sporazuma. Odluke se mogu donositi, među ostalim u razdobljima između sastanaka Zajedničkog odbora, pisanim postupkom putem razmjene nota između supredsjedatelja Odbora.

               2.
                     Sve odluke Zajedničkog odbora imaju serijski broj, datum donošenja i naslov koji se odnosi na predmet odluke. Svaka odluka sadržava datum na koji stupa na snagu i može podlijegati ispunjavanju potrebnih zahtjeva i postupaka svake ugovorne stranke.

               3.
                     Svaka se odluka sastavlja u dva primjerka, a za potrebe provjere autentičnosti potpisuju ih supredsjedatelji Zajedničkog odbora.

               4.
                     Ugovorne stranke osiguravaju objavljivanje odluka koje donese Zajednički odbor.

               Članak 11.

               Javnost i povjerljivost

               1.
                     Rad Zajedničkog odbora smatra se povjerljivim. Osim ako obje ugovorne stranke odluče drukčije, sastanci Zajedničkog odbora nisu otvoreni za javnost.

               2.
                     Ako ugovorna stranka Zajedničkom odboru dostavi informacije koje se smatraju povjerljivima ili zaštićenima od objavljivanja u skladu s njezinim zakonima i propisima, druga ugovorna stranka s tim informacijama postupa kao s povjerljivima u skladu s člankom 17. Sporazuma.

               Članak 12.

               Radni jezik

               Osim se ako ugovorne stranke dogovore drukčije, sva korespondencija i komunikacija između ugovornih stranaka koja se odnosi na rad Zajedničkog odbora te izrada odluka i vijećanje o njima i preporukama provodi se na engleskom jeziku.

               Članak 13.

               Troškovi

               1.
                     Svaka ugovorna stranka Sporazuma podmiruje troškove koje ima kao rezultat sudjelovanja na sastancima Zajedničkog odbora.

               2.
                     Troškove povezane s organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata snosi ugovorna stranka koja je domaćin sastanka.

               Članak 14.

               Radne skupine i druga tijela

               1.
                     Na temelju članka 20. stavka 3. Sporazuma, Zajednički odbor uspostavlja odgovarajuće radne mehanizme, uključujući radne skupine, za potporu njegovu radu na provedbi Sporazuma.

               2.
                     Zajednički odbor nadzire rad svih radnih skupina i ostalih tijela osnovanih na temelju Sporazuma.

               3.
                     Radne skupine i ostala tijela osnovana na temelju Sporazuma izvješćuju Zajednički odbor o rezultatima i zaključcima svakog sastanka.

               4.
                     Ako nije drukčije odlučeno, ovaj se Poslovnik primjenjuje mutatis mutandis na radne skupine i ostala tijela osnovana na temelju Sporazuma.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.2.2020.
            COM(2020) 61 final
            2020/0028(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Regionalnom upravljačkom odboru Prometne zajednice u pogledu određenih proračunskih pitanja u vezi s provedbom Ugovora o osnivanju Prometne zajednice

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Regionalnom upravljačkom odboru uspostavljenom na temelju Ugovora o osnivanju Prometne zajednice (dalje u tekstu: TCT) u pogledu predviđenog donošenja odluke Regionalnog upravljačkog odbora o proračunu Prometne zajednice za 2020.

               2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1.Ugovor o osnivanju Prometne zajednice

               Europska unija stranka je TCT-a, koji je stupio na snagu 1. svibnja 2019. Odlukom 2019/1 Regionalnog upravljačkog odbora Komisija je zadužena za izvršenje proračuna Prometne zajednice dok imenovanje direktora Stalnog tajništva Prometne zajednice ne stupi na snagu.

               2.2.Regionalni upravljački odbor

                  Regionalni upravljački odbor osnovan je člankom 24. TCT-a i odgovoran je za upravljanje tim ugovorom i osiguravanje njegove pravilne provedbe. U tu svrhu daje preporuke i donosi odluke u slučajevima koji su predviđeni TCT-om. Konkretno, Regionalni upravljački odbor:

               (a) priprema rad Vijeća ministara,

               (b) odlučuje o uspostavi tehničkih odbora,

               (c) daje preporuke i donosi odluke u skladu s TCT-om,

               (d) kad je riječ o novodonesenim aktima EU-a, poduzima odgovarajuće radnje, konkretno revidira Prilog I. TCT-u,

               (e) nakon savjetovanja s Vijećem ministara imenuje direktora Stalnog tajništva,

               (f) može imenovati jednog zamjenika direktora Stalnog tajništva ili više njih,

               (g) utvrđuje pravila Stalnog tajništva,

               (h) može odlukom preispitati razinu proračunskih doprinosa,

               (i) donosi godišnji proračun TCT-a,

               (j) donosi odluku o postupku izvršenja proračuna, prikazivanja računa i njihova revidiranja te inspekcijskog nadzora,

               (k) donosi odluke u slučaju sporova među ugovornim strankama,

               (l) donosi opća načela kad je riječ o pristupu dokumentima koji su u posjedu tijela osnovanih TCT-om ili u skladu s njime,

               (m) donosi godišnja izvješća o provedbi sveobuhvatne mreže na uvid Vijeću ministara,

               (n) kad je riječ o određenim aktima Unije, utvrđuje rokove i načine prenošenja u strankama iz jugoistočne Europe.

               2.3.Predviđeni akti Regionalnog upravljačkog odbora

                  Regionalni upravljački odbor treba donijeti odluku o proračunu Prometne zajednice za 2020. Predviđena odluka postat će pravno obvezujuća za stranke na temelju članka 25. stavka 1. TCT-a.

                  Proračun

                  Doprinos proračunu Prometne zajednice utvrđen je u Prilogu V. TCT-u. Udio Unije iznosi 80 % proračuna, dok preostalih 20 % osiguravaju stranke iz jugoistočne Europe.

                  Ukupni proračun za 2019. iznosio je 1 630 000 EUR. Doprinos EU-a iznosio je ukupno 1 304 000 EUR, što odgovara iznosu od 80 % ukupnog proračuna Stalnog tajništva koji je potreban za pokrivanje njegovih tekućih troškova za 2019.

                  U skladu s člankom 28. točkom (a) TCT-a, Stalno tajništvo je utvrdilo nacrt proračuna za 2020. uzimajući u obzir postupno imenovanje osoblja Stalnog tajništva, kako bi ono moglo postati potpuno operativno i autonomno. Proračun iznosi ukupno 3 000 000 EUR, od čega 2 400 000 EUR (80 %) osigurava EU
                     1
                  , a 600 000 EUR stranke iz jugoistočne Europe

                  Tim bi se iznosom trebali pokriti preostali troškovi povezani s uspostavljanjem Stalnog tajništva, kao i njegovi tekući troškovi. U skladu s Prilogom I. Sporazumu o sjedištu između Prometne zajednice i Srbije, država domaćin Srbija besplatno stavlja na raspolaganje urede Stalnog tajništva i dio opreme i usluga povezanih s tim uslugama (namještaj, sigurnost, električnu energiju, vodu i čišćenje).

               3.STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE

               Donošenje ove odluke Regionalnog upravljačkog odbora neophodno je za provedbu TCT-a i funkcioniranje Stalnog tajništva. Budući da je Unija stranka TCT-a, potrebno je utvrditi stajalište Unije o proračunu organizacije.

               4.PRAVNA OSNOVA

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1. Načela

                  Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je da Vijeće donosi odluke kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

                  Pojmom „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaćeni su akti koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Njime su obuhvaćeni i instrumenti koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                     2
                  .

               4.1.2. Primjena u ovom slučaju

               Regionalni upravljački odbor tijelo je osnovano na temelju sporazuma, konkretno TCT-a.

               Akt koji Regionalni upravljački odbor treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. U skladu s člankom 35. TCT-a Regionalni upravljački odbor ovlašten je za donošenje proračuna Prometne zajednice. Prema svojoj prirodi te u skladu s međunarodnim pravom kojim su uređuje rad Regionalnog upravljačkog odbora taj akt sadržava elemente koji utječu na pravni položaj stranaka TCT-a, a time i na pravni položaj Unije. Stoga se mora smatrati da on proizvodi pravne učinke.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se i ne mijenja institucijski okvir TCT-a.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojem se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Predviđeni je akt nužan za pravilno funkcioniranje Prometne zajednice. TCT pak ima ciljeve i elemente u područjima cestovnog i željezničkog prometa te prometa unutarnjim plovnim putovima, što su vrste obuhvaćene člankom 91. UFEU-a, kao i u području pomorskog prometa, vrste obuhvaćene člankom 100. stavkom 2. UFEU-a. Zbog svoje horizontalne prirode predviđeni akt odnosi se na sve navedene elemente.

                  Stoga se materijalnopravna osnova predložene odluke sastoji od sljedećih odredbi: članka 91. i članka 100. stavka 2. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

                  Pravna osnova predložene odluke trebali bi biti članak 91. i članak 100. stavak 2. UFEU-a, u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5. OBJAVA PREDVIĐENOG AKTA

               U skladu s člankom 25. stavkom 2. TCT-a odluke Regionalnog upravljačkog odbora objavljuju se u Službenom listu Europske unije.

               2020/0028 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Regionalnom upravljačkom odboru Prometne zajednice u pogledu određenih proračunskih pitanja u vezi s provedbom Ugovora o osnivanju Prometne zajednice

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. i članak 100. stavak 2., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je potpisala Ugovor o osnivanju Prometne zajednice („TCT”) u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2017/1937
                  3
               . Taj je ugovor odobren u ime Europske unije 4. ožujka 2019.
                  4
                i stupio je na snagu 1. svibnja 2019.

               (2)U skladu s člankom 35. TCT-a Regionalni upravljački odbor („Upravljački odbor”) svake godine donosi proračun Prometne zajednice.

               (3)Regionalni upravljački odbor Prometne zajednice treba donijeti odluku o proračunu Prometne zajednice za 2020. kako bi se osigurala provedba TCT-a.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Upravljačkom odboru jer je takva odluka neophodna za funkcioniranje Stalnog tajništva Prometne zajednice i imat će pravne učinke u odnosu na Uniju.

               (5)Ovlaštenje Komisije za privremeno izvršavanje proračuna Prometne zajednice ne mijenja bitne značajke ovlasti koje su joj dodijeljene Ugovorom o Europskoj uniji i Ugovorom o funkcioniranju Europske unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Regionalnom upravljačkom odboru Prometne zajednice na temu proračuna Prometne zajednice za 2020. temelji se na nacrtu odluke Regionalnog upravljačkog odbora priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Provedbena odluka Komisije od 19.7.2019., C(2019) 5515

                     (2)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, Predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (3)

                        Odluka Vijeća (EU) 2017/1937 od 11. srpnja 2017. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Ugovora o osnivanju Prometne zajednice (SL L 278, 27.10.2017., str. 1.).

                     (4)

                        Odluka Vijeća (EU) 2019/392 od 4. ožujka 2019. o sklapanju, u ime Europske unije, Ugovora o osnivanju Prometne zajednice.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.2.2020.
            COM(2020) 61 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Regionalnom upravljačkom odboru Prometne zajednice u pogledu određenih proračunskih pitanja u vezi s provedbom Ugovora o osnivanju Prometne zajednice

               PRILOG 1.

               NACRT

               ODLUKE br. 2020/
                  REGIONALNOG UPRAVLJAČKOG ODBORA PROMETNE ZAJEDNICE

               od...

               o donošenju proračuna Prometne zajednice za 2020.

               REGIONALNI UPRAVLJAČKI ODBOR PROMETNE ZAJEDNICE,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Prometne zajednice (TCT), a posebno njegov članak 24. stavak 1. i članak 35.,

               ODLUČIO JE:

               Članak 1.

               Donosi se proračun Prometne zajednice za 2020. koji je priložen ovoj Odluci kao Prilog I.

               Članak 2.

               Ne dovodeći u pitanje članke 2. i 3. Odluke 2019/1 Regionalnog upravljačkog odbora, Europska komisija zadužena je za izvršenje proračuna Prometne zajednice u skladu s člankom 3.

               Članak 3.

               Članak 2. prestaje se primjenjivati na dan koji prethodi danu stupanja na snagu imenovanja stalnog direktora Stalnog tajništva.

               Sastavljeno u …, … 2020.

               Za Regionalni upravljački odbor

               Predsjednica/Predsjednik

               PRILOG I. Proračun Prometne zajednice za 2020.

                        TEKUĆI TROŠKOVI STALNOG TAJNIŠTVA

                        (uključujući fiksne troškove / troškove računovodstva / troškove komunikacijskih aktivnosti / troškove organizacije sastanaka)

                        396 900

                        UREDSKA OPREMA I NAMJEŠTAJ STALNOG TAJNIŠTVA

                        60 000

                        OSOBLJE

                        (uključujući plaće, naknade, zapošljavanje, putne troškove, doprinose za zdravstveno i mirovinsko osiguranje)

                        1 461 500

                        STUDIJE, TEHNIČKA POMOĆ kojima upravlja Stalno tajništvo

                        800 000

                        UKUPNO

                        2 718 400

                        PRIČUVA (otprilike 9,4 %)

                        281 600

                        SVEUKUPNO

                        3 000 000

                        od čega: doprinos EU-a (80 %)

                        2 400 000

                        doprinos stranaka iz jugoistočne Europe (20 %: u Prilogu V. Ugovoru o osnivanju Prometne zajednice raščlanjuju se sredstva po zemljama)

                        600 000


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.8.2020.
            COM(2020) 384 final
            2020/0179(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033.
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Inicijativa „Europske prijestolnice kulture” (EPK) uređena je Odlukom br. 445/2014/EU
                  1
                za naslove u razdoblju od 2020. do 2033. Prilog Odluci sadržava kronološki popis u kojem je navedeno kada pojedina država članica (dvije godišnje) ili zemlja kandidatkinja/potencijalni kandidat koji sudjeluje u programu Kreativna Europa ili kasnijim programima Unije za potporu kulturi ima pravo biti domaćinom inicijative. Natječaji za dodjelu naslova EPK-a počinju šest godina prije godine za koju se naslov dodjeljuje, u trenutku kad relevantno tijelo objavi poziv za podnošenje prijava.

               Odlukom (EU) 2017/1545
                  2
                inicijativa je proširena na gradove u zemljama Europskog udruženja slobodne trgovine koje su stranke Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru i sudjeluju u programu Kreativna Europa ili kasnijim programima Unije za potporu kulturi. Kalendar priložen Odluci br. 445/2014/EU stoga je zamijenjen kalendarom priloženim Odluci (EU) 2017/1545.

               Opći i posebni ciljevi inicijative EPK opisani su u članku 2. Odluke br. 445/2014/EU. To su očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi, poticanje kulturnog doprinosa dugoročnom razvoju gradova, poboljšanje opsega, raznolikosti i europske dimenzije kulturne ponude u gradovima, uključujući i putem transnacionalne suradnje, širenje pristupa i sudjelovanja u kulturi, jačanje kapaciteta kulturnog sektora i njegovih veza s drugim sektorima te povećanje međunarodnog profila gradova pomoću kulture.

               Ostvarivanje tih ciljeva, koje je povezano s mobilnošću, putovanjem, organizacijom događanja i sudjelovanjem javnosti, ozbiljno je ugroženo pandemijom bolesti COVID-19, koja je dovela do ozbiljnih posljedica za izvođenje i pripremu sadašnjih i budućih EPK-a.

               U Odluci br. 445/2014/EU nije predviđena fleksibilnost potrebna da se uzmu u obzir takve izvanredne okolnosti.

               Da bi se ciljevi inicijative EPK u ovim okolnostima mogli ostvariti, potrebne su izmjene Odluke br. 445/2014/EU. Te izmjene ne bi smjele dovesti do odstupanja od izvornih načela, pravila i postupaka Odluke, već trebaju biti ograničene na ono što je nužno u ovoj situaciji koja je bez presedana.

               Najugroženija su očito ovogodišnja dva EPK-a (2020.) i oni koji bi trebali ubrzati pripreme kako bi na vrijeme bili spremni za sljedeću godinu (tri EPK-a 2021.). Znatno su manje pogođena dva EPK-a 2022. i jedan EPK 2023. jer još imaju dovoljno vremena za razmišljanje o tome kako da prilagode svoje programe uzimajući u obzir različite ograničavajuće scenarije koji su mogući u budućnosti.

               Oba EPK-a 2020. morala su odgoditi ili otkazati sva događanja od ožujka 2020. bez ikakvih saznanja o tome kad će se situacija vratiti u normalu. Onemogućena im je praktična provedba programa u njihovoj godini EPK-a i kapitalizacija napornog rada na pripremama. Iako se mogućim pomicanjem roka kulturnih programa EPK-a 2020. na 2021. tim dvama gradovima ne bi nadoknadila golema šteta koju su pretrpjeli, stvorili bi se uvjeti za ponovno oživljavanje njihovih aktivnosti u prvim mjesecima 2021. Tako bi kroz dulje razdoblje imali koristi i od medijske pozornosti koju donosi naslov EPK-a.

               COVID-19 donio je veliku neizvjesnost gotovo u svim područjima povezanima s EPK-om 2021.: nesigurne izglede za dobivanje financijskih sredstava od javnih i privatnih partnera, nepredvidive buduće sigurnosne propise koji utječu na aktivnosti koje podrazumijevaju sudjelovanje građana i na vrste događanja za koje su potrebna odobrenja te smanjenje priljeva turista i mogućnosti za sklapanje europskih/međunarodnih partnerstava zbog ograničenja putovanja. Zbog preventivnih mjera rad na pripremama triju EPK-a 2021. usporen je do kritične točke u trenutku kad bi u normalnim okolnostima aktivnosti trebalo udvostručiti. Provedbeni timovi bili su nekoliko mjeseci u izolaciji, a nesiguran je i ekonomski opstanak potencijalnih ugovornih partnera. Stoga se preporučuje odgađanje triju EPK-a 2021. za 2022. ili 2023.

               Nakon povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije samo jedan grad bit će nositelj naslova EPK-a 2023. Odgoda dvaju od tri EPK-a 2021. za 2023. bila bi uravnoteženije rješenje: održala bi se tri EPK-a 2022. i tri EPK-a 2023. Takvim uravnoteženim pristupom maksimalno bi se povećala vidljivost inicijative EPK.

               Radi prilagodbe navedenim okolnostima, odnosno omogućavanja dvama EPK-ima 2020. da pomaknu rokove kulturnih programa na 2021., a zemljama EPK-a 2021. da taj naslov ponesu narednih godina, potrebno je izmijeniti Odluku br. 445/2014/EU.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Ovim se Prijedlogom mijenja Odluka br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033., pa je stoga njezina pravna osnova ista: članak 167. stavak 5. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Budući da je Odluka br. 445/2014/EU pravni akt Unije, može se izmijeniti samo jednakovrijednim pravnim aktom. Države članice ne mogu djelovati pojedinačno.

               •Proporcionalnost

                  Predložene izmjene primjerene su za rješavanje nastale izvanredne situacije za EPK 2020. i 2021. jer omogućuju stvaranje povoljnijih uvjeta za izvedbu njihovih kulturnih programa i aktivnosti tako da se postignu ciljevi inicijative.

                  Predložene izmjene ne prelaze ono što je nužno za postizanje navedenog cilja jer su ograničene na promjene koje se odnose na 2020. i 2021., kad se očekuje najveći utjecaj pandemije.

               •Odabir instrumenta

                  Odluka br. 445/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća pravni je akt Unije i može se izmijeniti samo jednakovrijednim pravnim aktom.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA S DIONICIMA

                  Od izbijanja pandemije bolesti COVID-19 Komisija je u bliskom kontaktu i dijalogu s provedbenim timovima svih EPK-a od 2020. do 2023. i individualno, i na bilateralnoj razini i u širim krugovima da bi imala što bolji uvid u to kako pandemija utječe na izvođenje sadašnjih i pripremu predstojećih Europskih prijestolnica kulture. Provedbeni timovi udružili su se i sa svojim odborima te lokalnim, regionalnim i nacionalnim tijelima kako bi zajedno iznašli najbolji način za nastavak rada. Komisiji su se izravno obratila i neka nacionalna tijela (Irske, Rumunjske, Grčke, Litve, Luksemburga, Mađarske i Srbije).

               Konkretnije, u tom su razdoblju održana četiri zajednička sastanka putem interneta: 2. travnja zajednička telekonferencija s dvama EPK-ima 2020. i predstavnicima ministarstava kulture Irske i Hrvatske, 29. travnja zajednički internetski sastanak s dvama EPK-ima 2022., 30. travnja zajednički internetski sastanak s trima EPK-ima 2021. i 5. svibnja zajednički internetski sastanak s osam EPK-a od 2020. do 2023.

                  Na poziv Komisije svaki EPK 2020., 2021., 2022. i 2023. poslao joj je dopis (od kojih su većinu supotpisala njihova ministarstva/ministri kulture) u kojem je izjavio je li voljan pomaknuti rok/odgoditi kulturni program svoje godine naslova i uvjerljivo obrazložio svoj stav.

                  U sljedećim odlomcima daje se pregled ishoda tog postupka savjetovanja.

                  Najteže su i najizravnije pogođena dva EPK-a 2020. Oba su morala odgoditi ili otkazati sva događanja od ožujka 2020. bez ikakvih saznanja o tome kad će se (i hoće li se) situacija vratiti u normalu. Onemogućena im je praktična provedba programa u njihovoj godini EPK-a i kapitalizacija velikih ulaganja. Oba provedbena tima EPK-a morala su otpustiti osoblje i djelomično obustaviti rad.

                  Za tri EPK-a 2021. pandemija je donijela veliku neizvjesnost gotovo u svim aspektima njihove pripreme: nesigurne izglede za dobivanje financijskih sredstava od javnih i privatnih partnera, nepredvidive buduće sigurnosne propise koji utječu na aktivnosti koje podrazumijevaju sudjelovanje građana i na vrste događanja za koje su potrebna odobrenja te smanjenje priljeva turista i mogućnosti za sklapanje europskih/međunarodnih partnerstava zbog ograničenja putovanja. Zbog preventivnih mjera rad na pripremama triju EPK-a 2021. usporen je do kritične točke u trenutku kad bi u normalnim okolnostima aktivnosti trebalo udvostručiti jer su provedbeni timovi bili u izolaciji, a nesiguran je i ekonomski opstanak potencijalnih ugovornih partnera.

                  Znatno su manje pogođena dva EPK-a 2022. i jedan EPK 2023. jer još imaju dovoljno vremena za razmišljanje o tome kako da prilagode svoje programe uzimajući u obzir različite ograničavajuće scenarije koji su mogući u budućnosti.

                  U konačnici se čini kako EPK-e od 2020. do 2023. pandemija nije pogodila na isti način.

                  Najugroženija su očito ovogodišnja dva EPK-a (2020.) ili oni koji bi trebali ubrzati pripreme kako bi na vrijeme bili spremni za sljedeću godinu (tri EPK-a 2021.).

                  Valja naglasiti i kako gradovi koji iste godine nose naslov EPK mogu biti pogođeni u različitoj mjeri jer mjere ograničenja kretanja nisu bile jednake u cijeloj Europi, jer se otpornost kulturnog sektora i financijski kapacitet lokalnih, regionalnih i nacionalnih tijela razlikuju i/ili zato što nisu dosegli istu razinu pripremljenosti kad ih je pogodila pandemija pa je neke zatekla u trenutku kad su trebali vrlo brzo napredovati.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ovaj Prijedlog Komisije nema izravnog utjecaja na proračun. Novčana nagrada Melina Mercouri, koja se svakom imenovanom gradu isplaćuje krajem ožujka u godini naslova, pod uvjetima navedenima u članku 14. Odluke, i troškovi koji se odnose na rad članova stručne skupine koje su imenovali institucije i tijela Unije pokrivaju se iz postojećih sredstava programa Kreativna Europa za financijski okvir od 2014. do 2020. ili će se pokriti iz kasnijih programa Unije za potporu kulturi nakon 2020. godine. Osim toga, zbog Prijedloga se neće povećati broj Europskih prijestolnica kulture u razdoblju od 2020. do 2033.

               5.DRUGI ELEMENTI

                  Komisija u Prijedlogu predlaže:

               –da se dopusti da za 2023. u kalendaru koji se nalazi u Prilogu budu više od dvije države članice,

               –da se EPK-ima koje su za 2020. imenovale Hrvatska i Irska omogući provedba programa do 30. travnja 2021., bez promjene godine imenovanja,

               –da se godina u kojoj naslov EPK-a imaju pravo nositi gradovi u Rumunjskoj i Grčkoj pomakne s 2021. na 2023.,

               –da se godina u kojoj naslov EPK-a imaju pravo nositi gradovi u zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu pomakne s 2021. na 2022.,

               –da se potvrdi valjanost postupaka navedenih u člancima od 7. do 11. i u članku 13. Odluke br. 445/2014/EU koji su već zaključeni za godinu naslova 2021. (mijenja se samo godina naslova, kao što je ranije naznačeno),

               –da se u skladu s tim ažurira datum za podnošenje konačnih evaluacija dvaju EPK-a 2020.

               2020/0179 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033.

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 167. stavak 5.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  3
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Ciljevi inicijative Europske prijestolnice kulture su, u skladu s člankom 2. Odluke br. 445/2014/EU, očuvanje i promicanje raznolikosti kultura u Europi, poticanje kulturnog doprinosa dugoročnom razvoju gradova, poboljšanje opsega, raznolikosti i europske dimenzije kulturne ponude u gradovima, uključujući i putem transnacionalne suradnje, širenje pristupa i sudjelovanja u kulturi, jačanje kapaciteta kulturnog sektora i njegovih veza s drugim sektorima te povećanje međunarodnog profila gradova pomoću kulture.

               (2)Ostvarivanje tih ciljeva podrazumijeva mobilnost, putovanje, organizaciju događanja i sudjelovanje javnosti, što je iznimno otežano, ako ne i praktički nemoguće u doba pandemije bolesti COVID-19.

               (3)Izravna posljedica ograničenja kretanja u cijeloj Europi bilo je zatvaranje kulturnih objekata te otkazivanje ili odgađanje kulturnih događanja na neodređeno vrijeme. Europski i međunarodni projekti kulturne suradnje drastično su usporeni zbog ograničavanja fizičkog prelaska granica. Naposljetku, zbog naglog smanjenja prihoda i novonastalih potreba u području javnog zdravlja povećao se pritisak na proračune lokalnih, regionalnih i nacionalnih vlasti. Trenutačno je sve teže dobiti i privatna sponzorstva jer nema javnih događanja koja bi se mogla sponzorirati ili zato što poduzeća daju prioritet aktivnostima za sponzoriranje javnog zdravlja.

               (4)Sadašnje i buduće Europske prijestolnice kulture u različitoj su mjeri pogođene, ovisno o godini u kojoj nose naslov. Čini se kako je utjecaj najjači na provedbu dviju Europskih prijestolnica kulture 2020. i pripremu triju Europskih prijestolnica kulture 2021.

               (5)Obje Europske prijestolnice kulture 2020. morale su odgoditi ili otkazati sva događanja od ožujka 2020. bez ikakvih saznanja o tome kad će se (i hoće li se) situacija vratiti u normalu. Onemogućena im je praktična provedba programa u godini u kojoj nose naslov Europske prijestolnice kulture, kao i kapitalizacija velikih ulaganja.

               (6)Za tri Europske prijestolnice kulture 2021. pandemija je donijela veliku neizvjesnost gotovo u svim aspektima njihove pripreme: nesigurne izglede za dobivanje financijskih sredstava od javnih i privatnih partnera, nepredvidive buduće sigurnosne propise koji utječu i na aktivnosti koje podrazumijevaju sudjelovanje građana i na vrste događanja za koje su potrebna odobrenja te smanjenje priljeva turista i mogućnosti za sklapanje europskih partnerstava zbog ograničenja putovanja. Zbog preventivnih mjera rad na pripremama triju EPK-a 2021. usporen je do kritične točke u trenutku kad bi u normalnim okolnostima aktivnosti trebalo udvostručiti jer su provedbeni timovi bili u izolaciji, a nesiguran je i ekonomski opstanak potencijalnih ugovornih partnera.

               (7)U odluci br. 445/2014/EU nije predviđena fleksibilnost potrebna da se uzmu u obzir ove izvanredne okolnosti, odnosno ona ne sadržava nikakvu odredbu o pomicanju roka ili odgađanju godine u kojoj određeni grad nosi naslov Europske prijestolnice kulture.

               (8)Stoga bi Odluku br. 445/2014/EU trebalo izmijeniti tako da obuhvati potrebe proizišle iz ove iznimne situacije kako bi gradovi koji nose naslov Europske prijestolnice kulture koji su najteže pogođeni pandemijom mogli provesti svoje programe tako da se ostvare ciljevi inicijative.

               (9)Nakon postupka savjetovanja koji je uključivao predmetne gradove i države članice zaključeno je da je primjereno gradovima EPK-ima koje su za 2020. imenovale Hrvatska i Irska omogućiti nastavak provedbe programa do 30. travnja 2021., bez promjene godine imenovanja. Stoga bi članke 3., 4. i 16. Odluke br. 445/2014/EU trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

               (10)Nakon postupka savjetovanja koji je uključivao predmetne gradove i države članice zaključeno je kako bi godinu u kojoj gradovi u Rumunjskoj i Grčkoj imaju pravo nositi naslov Europske prijestolnice kulture trebalo pomaknuti s 2021. na 2023., a godinu u kojoj taj naslov imaju pravo nositi gradovi u zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu s 2021. na 2022. Stoga bi članak 3. Odluke br. 445/2014/EU i kalendar u Prilogu ovoj Odluci trebalo na odgovarajući način izmijeniti. Ova Odluka ne bi trebala utjecati na valjanost postupaka navedenih u člancima od 7. do 11. i 13. koji su već zaključeni za godinu naslova 2021.,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odluka br. 445/2014/EU mijenja se kako slijedi:

               (1)članak 3. mijenja se kako slijedi:

               (a)stavak 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Naslov se svake godine dodjeljuje najviše jednom gradu u svakoj od dviju država članica navedenih u kalendaru u Prilogu („kalendar”) te, u odgovarajućim godinama, jednom gradu u zemlji Europskog udruženja slobodne trgovine koja je stranka Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru („zemlje EFTA-e/EGP-a”), zemlji kandidatkinji ili potencijalnom kandidatu, ili jednom gradu u zemlji koja pristupa Uniji u okolnostima određenima stavkom 5. U 2023. naslov smije nositi najviše jedan grad u svakoj od triju država članica navedenih u kalendaru u Prilogu.”;

               (b)stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

               „Gradovi u državama članicama imaju pravo nositi naslov godinu dana prema redoslijedu država članica navedenom u kalendaru. Gradovi koji nose naslov 2020. imaju mogućnost nastaviti provedbu svojih kulturnih programa do 30. travnja 2021. bez promjene godine imenovanja.”;

               (2)članak 4. stavak 2. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

               „Kulturni program obuhvaća godinu naslova i osmišljen je posebno za naslov, u skladu s kriterijima utvrđenima člankom 5. Gradovi koji nose naslov 2020. imaju mogućnost nastaviti provedbu svojih kulturnih programa do 30. travnja 2021.”;

               (3)u članku 16. stavku 1. dodaje se sljedeći peti podstavak:

               „Gradovi koji nose naslov 2020. sastavljaju svoja izvješća o evaluaciji i prosljeđuju ih Komisiji do 30. travnja 2022.”;

               (4)Prilog se zamjenjuje tekstom iz Priloga ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Postupci navedeni u člancima od 7. do 11. i u članku 13. stavku 2. točki (a) Odluke br. 445/2014/EU koji su već zaključeni za godinu naslova 2021. ostaju valjani. Godina naslova mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        Odluka br. 445/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1622/2006/EZ (SL L 132, 3.5.2014., str. 1.).

                     (2)

                        Odluka (EU) 2017/1545 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. rujna 2017. o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033. (SL L 237, 15.9.2017., str. 1.).

                     (3)

                        SL C , , str. .

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.8.2020.
            COM(2020) 384 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Odluke br. 445/2014/EU o uspostavljanju inicijative Unije za Europske prijestolnice kulture u razdoblju od 2020. do 2033.

               PRILOG

               KALENDAR

                        2020.

                        Hrvatska

                        Irska

                        2021.

                        2022.

                        Litva

                        Luksemburg

                        Zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2023.

                        Mađarska

                        Rumunjska

                        Grčka

                        2024.

                        Estonija

                        Austrija

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2025.

                        Slovenija

                        Njemačka

                        2026.

                        Slovačka

                        Finska

                        2027.

                        Latvija

                        Portugal

                        2028.

                        Češka

                        Francuska

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2029.

                        Poljska

                        Švedska

                        2030.

                        Cipar

                        Belgija

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat

                        2031.

                        Malta

                        Španjolska

                        2032.

                        Bugarska

                        Danska

                        2033.

                        Nizozemska

                        Italija

                        Zemlja EFTA-e/EGP-a, zemlja kandidatkinja ili potencijalni kandidat