				|

		52014PC0552

			Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju za 2015. ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Baltičkom moru /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
·      Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi
U skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013 od 11.
prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, iskorištavanje živih
morskih bioloških resursa obnavlja i održava populacije izlovljavanih vrsta
iznad razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos. Važan instrument u tom
pogledu jest godišnje utvrđivanje ribolovnih mogućnosti u obliku
ukupnog dopuštenog ulova (TAC), kvota i ograničenjâ ribolovnog napora.
Cilj je ovog prijedloga utvrditi ribolovne
mogućnosti za države članice za 2015. u pogledu komercijalno
najvažnijih ribljih stokova u Baltičkom moru. Kako bi se pojednostavnilo i
pojasnilo godišnje određivanje TAC-a i kvota, ribolovne mogućnosti u
Baltičkom moru od 2006. utvrđuju se zasebnom uredbom.
·      Opći kontekst
Međunarodno vijeće za istraživanje
mora (ICES) dostavilo je u svibnju 2014. znanstveno mišljenje o stokovima u
Baltičkom moru za 2015., dok je Znanstveni, tehnički i gospodarski
odbor za ribarstvo (STECF) to učinio u lipnju 2014.
Prijedlog sadržava dva dijela koja su važna za
upravljanje ribarstvom na Baltiku u 2015. utvrđivanjem ribolovnih
mogućnosti: u jednom se utvrđuju TAC-ovi i kvote, dok se u drugom
ograničava ribolovni napor uvođenjem ograničenja za aktivnost
ribolovnih plovila (u smislu broja dana na moru).
·      Postojeće odredbe u području prijedloga
Ribolovne mogućnosti i način njihove
dodjele državama članicama uređuju se na godišnjoj razini. Najnoviji
je instrument Uredba Vijeća (EU) br. 1180/2013 od 19. studenoga 2013.
o utvrđivanju za 2014. ribolovnih mogućnosti za riblje stokove i
skupine ribljih stokova u Baltičkom moru.
Za upravljanje ribarstvom u Baltičkom
moru važna je i Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21. prosinca
2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u vodama
Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda, o izmjeni Uredbe (EZ)
br. 1434/98 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 88/98.
Uredbom Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od
18. rujna 2007. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u
Baltičkom moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove te o izmjeni Uredbe
(EEZ) br. 2847/93 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97
utvrđene su mjere nadzora i praćenja potrebne za obnavljanje tih
stokova bakalara. Uredbom se propisuju i pravila za utvrđivanje TAC-ova za
zapadne i istočne stokove bakalara i povezana ograničenja ribolovnog
napora.
·      Usklađenost s ostalim politikama i ciljevima EU-a
Predložene mjere u skladu su s ciljevima i
pravilima zajedničke ribarstvene politike i politikom Unije za održivi
razvoj.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENA UČINKA
·      Prikupljanje stručnih mišljenja i njihova upotreba
Glavne organizacije/stručnjaci koji su
sudjelovali u savjetovanju
U savjetovanju su sudjelovale sljedeće
znanstvene organizacije: Međunarodno vijeće za istraživanje mora
(ICES) i Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
Unija svake godine traži znanstveno mišljenje
ICES-a i STECF-a o stanju važnih ribljih stokova. Dostavljeno mišljenje odnosi
se na sve baltičke stokove za koje se predlažu TAC-ovi.
·      Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
Savjetovanje sa Savjetodavnim vijećem za
Baltičko more (BSAC) održano je u lipnju 2014. tijekom zajedničkog
sastanka njegovih radnih skupina za pridnene i pelagijske stokove, a na temelju
procjene ribljih stokova koju je proveo ICES. Znanstvenu osnovu prijedloga
čini stručno mišljenje ICES-a i STECF-a. Preliminarna gledišta
izražena u vezi sa svim predmetnim ribljim stokovima razmotrena su u okviru
prijedloga i uzeta u obzir u najvećoj mogućoj mjeri vodeći
računa o tome da nisu u proturječnosti s postojećim politikama
ili da ne dovode do pogoršanja stanja osjetljivih resursa. Znanstveno mišljenje
o ograničenjima ulova razmatrano je i u okviru foruma BALTFISH.
·      Procjena učinka
Ukupan iznos baltičkih ribolovnih
mogućnosti izražen u tonama predložen za 2015. povećat će se za
12 % u usporedbi s 2014. i utvrditi na razini od oko 629 tisuća
tona[1]. Ako se TAC-ovi
izračunavaju na temelju stokova, zabilježeno je povećanje u TAC-ovima
četiri stoka haringe (u prosjeku za 31 %), adok je zabilježeno
smanjenje za zapadni stok bakalara (za 48 %), papaline (za 17 %) i
dva stoka lososa (za 15 %) s obzirom na broj pojedinačnih riba.
Na temelju prosječnih cijena iskrcane
ribe zabilježenih u 2012. u osam država Baltičkog mora[2], vrijednost ribolovnih
mogućnosti za stokove haringe za 2015. povećat će se za
80 milijuna EUR te će ukupno iznositi
164 milijuna EUR. Najveće smanjenje zabilježeno je u TAC-u za
zapadni bakalar, od 32 milijuna EUR u 2014. na 14 milijuna EUR u
2015. Međutim, uzimajući u obzir činjenicu da je kvota za
bakalar iskorištena 60 % i uz pretpostavku nepromijenjene stope ulova za
2014. i 2015., smanjenje kvote bit će manje znatno.
Prijedlog ne odražava samo kratkoročnu
zabrinutost, već je i dio dugoročnijeg pristupa usmjerenog na
postupno smanjenje ribolova na dugoročno održive razine. Dakle, pristup
donesen u skladu s prijedlogom srednjoročno do dugoročno dovest
će do stabilnog ribolovnog napora i viših kvota. Očekivani
dugoročni učinci tog pristupa jesu održivije ribolovne aktivnosti i
povećan iskrcaj ulova.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·      Sažetak predloženih mjera
Svrha prijedloga jest utvrđivanje
ograničenjâ ulova primjenjivih na ribarstvo EU-a radi ostvarenja cilja
zajedničke ribarstvene politike da se iskorištavanjem živih morskih
bioloških resursa obnavljaju i održavaju populacije izlovljavanih vrsta iznad
razina koje mogu osigurati najviši održivi prinos.
·      Pravna osnova
Članak 43. stavak 3. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije (UFEU).
·      Načelo supsidijarnosti
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a.
Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
·      Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti zbog sljedećih razloga.
Zajednička ribarstvena politika jedna je
od zajedničkih politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a
Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i dodjeli ribolovnih
mogućnosti.
Ovom Uredbom Vijeća ribolovne
mogućnosti dodjeljuju se državama članicama. Uzimajući u obzir
članak 16. stavke 6. i 7. i članak 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013,
države članice slobodne su te mogućnosti raspodjeljivati među
regijama ili gospodarskim subjektima u skladu s kriterijima utvrđenima u navedenim
člancima.  Države članice stoga imaju širok manevarski prostor za
odlučivanje o društveno-gospodarskom modelu koji su odabrale za
iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene.
Prijedlog nema nove financijske posljedice za
države članice. Ovu konkretnu Uredbu Vijeće donosi svake godine, a
javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su na
raspolaganju.
·      Izbor instrumenta
Predloženi instrument: uredba.
Riječ je o prijedlogu za upravljanje
ribarstvom koji se temelji na članku 43. stavku 3. UFEU-a.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Ne postoje nikakve posljedice za proračun
EU-a.
5.           DODATNI PODACI
·      Pojednostavnjenje
Prijedlogom se predviđa dodatno
pojednostavnjenje administrativnih postupaka za tijela javne vlasti (EU-a ili
nacionalna) jer sadržava odredbe slične onima iz Uredbe o ribolovnim
mogućnostima u Baltičkom moru iz 2014.
·      Klauzula o pregledu/reviziji/vremenskom ograničenju valjanosti
Budući da se odnosi na godišnju uredbu za
2015., prijedlog ne uključuje klauzulu o reviziji.
·      Detaljno obrazloženje
Prijedlogom se utvrđuju ribolovne
mogućnosti za 2015. za određene stokove ili skupine stokova za države
članice koje obavljaju ribolov u Baltičkom moru.
Obveza iskrcavanja za stokove ulovljene
određenim vrstama ribolova počinje se primjenjivati od 1.
siječnja 2015. U Baltičkom moru taj se ribolov odnosi na stokove u
okviru TAC-ova i kvota iz ove Uredbe, a to su: ribolov malih pelagijskih vrsta
(stokovi haringa i papalina), ribolov lososa (stokovi lososa) i ribolov
bakalara (stokovi bakalara), pri čemu je vrste određuju ribolov. Za
ulove vrsta kojima se ne određuje ribarstvo već su obuhvaćeni
TAC-ovima, poput iverka zlatopjega, obveza iskrcavanja u Baltiku počinje
se primjenjivati od 1. siječnja 2017. Uvođenjem obveze iskrcavanja
predložene ribolovne mogućnosti odražavaju u skladu s člankom 16.
stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 razliku između iskrcanih i ulovljenih
količina. To se provodi na temelju zaprimljenog znanstvenog mišljenja za
riblje stokove i ribarstvo iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br.
1380/2013.
Ribolovne mogućnosti treba utvrditi i u
skladu s člankom 16. stavkom 1. (u pogledu načela relativne
stabilnosti) i stavkom 4. (u pogledu ciljeva zajedničke ribarstvene
politike i pravila utvrđenih višegodišnjim planovima).
Predložene brojke temelje se na
trenutačnom znanstvenom mišljenju i savjetovanju s BSAC-om. Kada je to
bilo potrebno, radi utvrđivanja kvota EU-a za stokove koje EU dijeli s
Ruskom Federacijom, odgovarajuće količine tih stokova oduzete su od TAC-ova
koje je preporučio ICES.
S obzirom na Komisijinu namjeru da osigura
održivo korištenje ribolovnih resursa, u skladu s politikom i međunarodnim
obvezama Unije, i pritom održi stabilnost ribolovnih mogućnosti, godišnje
promjene TAC-ova ograničavaju se u mjeri u kojoj je to izvedivo
uzimajući u obzir stanje danog stoka.
TAC-ovi i kvote dodijeljeni državama
članicama navedeni su u Prilogu I. Uredbi.
Svih pet pelagijskih stokova (četiri
stoka haringe i jedan stok papalina) i zapadni stok bakalara u Baltičkom
moru u 2015. treba loviti na razinama najvećeg održivog prinosa (NOP),
stoga predloženi TAC-ovi odgovaraju ribolovnoj smrtnosti na razini NOP-a. TAC
za losos iz Finskog zaljeva  i iverka zlatopjega odgovaraju pristupu koji je
razvio ICES i koji se primjenjuje na stokove o kojima ne postoje potpuni
podaci.
 TAC za losos u glavnom bazenu odgovara pravilima o nadzoru ribolova
utvrđenima u višegodišnjem planu za Baltik za stok lososa
(COM(2011) 470 završna verzija). ICES[3]
još treba pojasniti mišljenje i TAC za istočni stok bakalara.
Retrospektivnom analizom zapadnog stoka
bakalara pokazalo se da je stvarna ribolovna smrtnost bila viša od cilja
navedenog u višegodišnjem planu za stokove baltičkog bakalara i trebalo bi
je smanjiti za 10 % u skladu s člankom 6. višegodišnjeg plana.
Međutim ICES to smanjenje ne smatra predostrožnim te stoga u svojem
mišljenju predlaže veće smanjenje koje se temelji na pristupu NOP-a. U
skladu s člankom 7. višegodišnjeg plana Vijeće može odrediti TAC koji
je niži od TAC-a koji proizlazi iz primjene članka 6. Takvo odstupanje
nije moguće u pogledu ribolovnog napora te stoga treba u skladu s
člankom 8. stavkom 4. sniziti broj dana na moru za 10 %.
Zbog promjena u biologiji istočnog stoka
bakalara ICES za taj stok nije odredio biološke referentne točke, tj.
stvarnu ribolovnu smrtnost. Plan je izrađen uz pretpostavku da je rast
bakalara i dalje stabilan, što više nije slučaj. Kao što je zabilježio
ICES, posljednjih se godina rast istočnog stoka bakalara dramatično
smanjio te se više ne mogu utvrditi biološke referentne točke. Stoga se po
mišljenju ICES-a višegodišnji plan za baltičke stokove bakalara ne može
upotrijebiti kao temelj za savjetovanje u pogledu istočnog stoka bakalara.
ICES je stoga predložio TAC na temelju pristupa ograničenih podataka. Zbog
toga se članke 6., 7. i 8. višegodišnjeg plana ne može primijeniti na
istočni stok bakalara za 2015. jer se pravila za utvrđivanje TAC-ova
i napora iz plana temelje na tim referentnim točkama. Stoga je do
donošenja prijedloga novog višegodišnjeg plana za Baltik i radi
sprječavanja prekomjernog iskorištavanja istočnog stoka bakalara zbog
nepostojanja utvrđenih TAC-ova primjereno utvrditi ribolovne
mogućnosti na temelju pristupa koji je izradio ICES u skladu s
člankom 5. stavkom 1. plana i člankom 43. stavkom 3. Ugovora.
Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96 uvedeni su
dodatni uvjeti za upravljanje godišnjim TAC-ovima uključujući odredbe
o fleksibilnosti u skladu s člancima 3. i 4. za sigurnosne odnosno
analitičke stokove. U skladu s člankom 2. Uredbe, Vijeće pri
utvrđivanju TAC-ova odlučuje na koje se stokove ne primjenjuju
članci 3. i 4., posebice na temelju biološkog statusa stokova. Nedavno je
člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 utvrđen
mehanizam fleksibilnosti za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja.
Radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje
načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja  živih morskih bioloških
resursa i ometalo ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike
stoga je potrebno pojasniti da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96
primjenjuju samo kada se države članice ne koriste odgovarajućom godišnjom
fleksibilnošću utvrđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe
1380/2013.
2014/0254 (NLE)
Prijedlog
UREDBE VIJEĆA
o utvrđivanju za 2015. ribolovnih
mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u
Baltičkom moru
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Uredbom (EU)
br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[4] zahtijeva se
utvrđivanje mjera za uređivanje pristupa vodama i resursima i održivo
obavljanje ribolovnih aktivnosti uzimajući u obzir dostupno znanstveno,
tehničko i gospodarsko mišljenje te prije svega izvješće koje je
sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF) te
na temelju mišljenja savjetodavnih vijeća osnovanih za odgovarajuća
zemljopisna područja ili područja nadležnosti.
(2)       Zadatak je Vijeća
donijeti mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti,
uključujući i, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim
funkcionalno povezani. U skladu s člankom 16. stavcima 1. i 4. Uredbe (EU)
br. 1380/2013 ribolovne bi mogućnosti trebalo raspodijeliti među
državama članicama tako da se svakoj državi članici osigura relativna
stabilnost ribolovnih aktivnosti za svaki stok ili ribolov te uzimajući u
obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike iz članka 2. stavka 2.
te Uredbe.
(3)       Stoga treba utvrditi ukupne
dopuštene ulove (TAC-ove) u skladu s Uredbom (EU) br. 1380/2013
uzimajući u obzir načela iz uvodne izjave 1.
(4)       Za ribolov  malih pelagijskih
vrsta (haringe i papaline), bakalara i lososa u Baltičkom moru obveza
iskrcavanja iz članka 15. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 primjenjuje
se od 1. siječnja 2015. Člankom 16. stavkom 2. te Uredbe
predviđa se da, kada se uvodi obveza iskrcavanja u pogledu ribljeg stoka,
ribolovne mogućnosti utvrđuju se uzimajući u obzir promjenu od
utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje odražavaju iskrcavanje do
utvrđivanja ribolovnih mogućnosti koje održavaju ulove.
(5)       Osim toga, za stokove koji
podliježu posebnim višegodišnjim planovima, u skladu s člankom 16. stavkom
4. Uredbe (EU) br. 1380/2013  ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi u
skladu s pravilima utvrđenima u tim planovima. Stoga se ograničenja
ulova i ograničenja ribolovnog napora koja se odnose na stokove bakalara
iz pododjeljaka 22 – 24  trebaju utvrditi u skladu s planom za
bakalar u Baltičkom moru utvrđenom u Uredbi Vijeća (EZ) br.
1098/2007[5].
(6)       U najnovijem znanstvenom
mišljenju pokazuje se da Međunarodno vijeće za istraživanje mora
(ICES) nije moglo utvrditi biološke referentne točke za stok bakalara iz
pododjeljaka 25 – 32 te je stoga predložilo da se TAC za taj stok
bakalara utvrdi na temelju pristupa ograničenih podataka. Zbog
nepostojanja bioloških referentnih točaka nemoguće je primijeniti
pravila za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti i razina napora za stok
bakalara iz pododjeljaka 25 – 32. Budući da bi
neutvrđivanje ribolovnih mogućnosti moglo predstavljati ozbiljnu
prijetnju održivosti tog stoka, primjereno je utvrditi TAC za taj stok bakalara
na razini koja odgovara pristupu koji je izradio i predložio ICES.
(7)       Uzimajući u obzir
znanstvena mišljenja može se uvesti fleksibilnost u upravljanje ribolovnim
naporom za stok bakalara iz pododjeljaka 25 – 24 u Baltičkom
moru, a da se pritom ne ugroze ciljevi plana za bakalar u Baltičkom moru
niti dovede do povećanja ribolovne smrtnosti. Tom bi se
fleksibilnošću omogućilo učinkovitije upravljanje ribolovnim
naporom u slučajevima kada kvote nisu jednako raspodijeljene unutar flote
države članice te brža reakcija na razmjenu kvota. Stoga bi državi
članici trebalo dopustiti da plovilima koja plove pod njezinom zastavom
dodijeli dodatne dane odsutnosti iz luke ako se jednak broj dana odsutnosti iz
luke oduzima drugim plovilima koja plove pod njezinom zastavom.
(8)       Na iskorištavanje ribolovnih
mogućnosti utvrđenih u ovoj Uredbi primjenjuje se Uredba Vijeća
(EZ) br. 1224/2009[6],
a posebno njezini članci 33. i 34., u vezi s evidentiranjem ulova i
ribolovnog napora i obavijesti o dostavi podataka o iscrpljenju ribolovnih
mogućnosti. Stoga je potrebno utvrditi šifre za iskrcaje stokova koji
podliježu ovoj Uredbi, a koje će države članice morati upotrebljavati
pri dostavljanju podataka Komisiji.
(9)       Uredbom Vijeća (EZ) br.
847/96 uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje godišnjim TAC-ovima
uključujući odredbe o odstupanjima u skladu s člancima 3. i 4.
za sigurnosne odnosno analitičke stokove. U skladu s člankom 2.
Uredbe, Vijeće pri utvrđivanju TAC-ova odlučuje na koje se
stokove ne primjenjuju članci 3. i 4., posebice na temelju biološkog
statusa stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU)
br. 1380/2013 utvrđen mehanizam fleksibilnosti za sve stokove
obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga je, radi izbjegavanja prekomjerne
fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i
odgovornog iskorištavanja  živih morskih bioloških resursa, ometalo
ostvarivanje ciljeva zajedničke ribarstvene politike i pogoršalo biološki
status stokova, potrebno utvrditi da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ)
br. 847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo kada se države
članice ne koriste odgovarajućom godišnjom fleksibilnošću
utvrđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe 1380/2013.
(10)     Kako bi se izbjegao prekid
ribolovnih aktivnosti i ribarima iz Unije osigurala sredstva za život, važno je
da se ribarstvo obuhvaćeno ovom Uredbom otvori od 1. siječnja 2015.
Zbog hitnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave,
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Poglavlje I.
Opće odredbe
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom utvrđuju ribolovne
mogućnosti za 2015. za određene riblje stokove i skupine ribljih
stokova u Baltičkom moru.
Članak 2.
Područje primjene
Ova se Uredba primjenjuje na plovila Unije
koja djeluju u Baltičkom moru.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se
sljedeće definicije:
(1)        „ICES” znači Međunarodno vijeće za
istraživanje mora ;
(2)          „Baltičko
more” znači ICES zone IIIb., IIIc. i IIId.;
(3)          „pododjeljak” znači pododjeljak
ICES-a za Baltičko more kako je određeno u Prilogu I. Uredbi
Vijeća (EZ) br. 2187/2005[7];
(4)          „ribarsko plovilo” znači svako
plovilo opremljeno za gospodarsko iskorištavanje živih vodenih bogatstava;
(5)          „ribarsko plovilo Unije” znači
ribarsko plovilo koje plovi pod zastavom države članice i registrirano je
u Uniji;
(6)          „ribolovni napor” znači umnožak
kapaciteta i aktivnosti ribarskog plovila; za skupinu plovila, to je zbroj
ribolovnog napora svih plovila u skupini;
(7)          „stok” znači morski biološki
resurs koji se pojavljuje na određenom području upravljanja;
(8)          „ukupni dopušteni ulov” (TAC)
znači količina svakog stoka koja se smije:
i.       uloviti tijekom razdoblja jedne godine u
slučaju ribolova koji podliježe obvezi iskrcavanja u skladu s člankom
15. Uredbe (EU) br. 1380/2013; ili
ii.      iskrcati tijekom razdoblja jedne godine
u slučaju ribolova koji ne podliježe obvezi iskrcavanja u skladu s
člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(9)          „kvota” znači dio TAC-a
dodijeljen Uniji, državi članici ili trećoj zemlji.
Poglavlje II.
Ribolovne mogućnosti
Članak 4.
TAC-ovi i raspodjele
TAC-ovi, kvote i uvjeti funkcionalno povezani
s njima, prema potrebi, utvrđeni su u Prilogu I.
Članak 5.
Posebne odredbe o raspodjeli
Raspodjelom ribolovnih mogućnosti
među državama članicama kako je utvrđena u ovoj Uredbi ne dovode
se u pitanje:
(a) razmjene u skladu s člankom 16. stavkom
8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
(b) odbici i preraspodjele u skladu s
člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
(c) dodatna iskrcavanja dopuštena u skladu s
člankom 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili u skladu s člankom 15. stavkom
9. Uredbe br. 1380/2013;
(d) količine zadržane u skladu s
člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ili prenesene u skladu s člankom
15. stavkom 9. Uredbe br. 1380/2013;
(e) odbici u skladu s člancima 105., 106. i
107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
Članak 6.
Uvjeti za iskrcaj ulova i
prilova koji ne podliježu obvezi iskrcavanja
Ulovi i prilovi iverka zlatopjega zadržavaju
se na plovilu ili se iskrcavaju samo ako su ulov ribarskih plovila Unije koja
plove pod zastavom države članice te imaju kvotu i ta kvota nije
iscrpljena.
Članak 7.
Ograničenja ribolovnog
napora
Ograničenja ribolovnog napora
utvrđena su u Prilogu II.
Poglavlje III.
Završne odredbe
Članak 8.
Prijenos podataka
Ako u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe
(EZ) br. 1224/2009 države članice Komisiji šalju podatke o ulovljenim
ili iskrcanim količinama ulova, dužne su koristi šifre stokova koje su
navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi.
Članak 9.
Fleksibilnost
1. Osim ako je u Prilogu I. ovoj Uredbi
navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje
se na stokove koji podliježu sigurnosnom TAC-u, a članak 3. stavci 2. i 3.
te članak 4. te Uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu
analitičkom TAC-u.
2. Ti se članci međutim ne
primjenjuju kada se država članica koristi odgovarajućom godišnjom
fleksibilnošću utvrđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe
1380/2013.
Članak 10.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ona se primjenjuje od 1. siječnja 2015.
Ova je
Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               Bez istočnog stoka bakalara, a
uključujući pretvorenu masu stokova lososa (prosječna težina
pojedinačne ribe iznosi 4,5 kg)
[2]               EUMOFA, godišnji podaci na raspolaganju na http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home
22.5.2014.
[3]               STECF, Pregled znanstvenog mišljenja za 2015. – dio 1.
Mišljenje o stokovima u Baltičkom moru  (STECF-14-10), str. 12.
[4]               Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici,
izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i
stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke
Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22. – 61.).
[5]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1098/2007 od 18. rujna 2007.
o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara u Baltičkom
moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove te o izmjeni Uredbe (EEZ) br.
2847/93 i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 779/97 (SL L 248,
22.09.2007., str. 1.–10.).
[6]               Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20.
studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje
sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike (SL L 343,
22.12.2009., str. 1.)
[7]               Uredba Vijeća (EZ) br. 2187/2005 od 21.
prosinca 2005. o tehničkim mjerama za očuvanje ribolovnih resursa u
vodama Baltičkog mora, Malog i Velikog Belta i Øresunda (SL L 349,
31.12.2005., str. 1.).
PRILOZI

PRIJEDLOGU UREDBE VIJEĆA
o utvrđivanju za 2015.
ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih
stokova u Baltičkom moru
PRILOG I.
TAC-ovi PRIMJENJIVI NA PLOVILA UNIJE U PODRUČJIMA GDJE SU TAC-ovi
ODREĐENI PREMA VRSTI I PODRUČJU
U tablicama u nastavku utvrđeni su
TAC-ovi i kvote (u tonama žive mase, osim gdje je navedeno drukčije) po
stoku te uvjeti koji su funkcionalno povezani s tim.
Osim ako je navedeno drukčije, upute na
ribolovne zone jesu upute na zone ICES-a.
Riblji stokovi navedeni su abecednim redom
prema latinskom nazivu vrste.
Za potrebe ove Uredbe navodi se sljedeća
usporedna tablica latinskih naziva i uobičajenih naziva:
 Znanstveni naziv || Troslovna oznaka (alpha-3) || Uobičajeni naziv
 Clupea harengus || HER || Haringa
 Gadus morhua || COD || Bakalar
 Pleuronectes platessa || PLE || Iverak zlatopjeg
 Salmo salar || SAL || Atlantski losos
 Sprattus sprattus || SPR || Papalina
 Vrsta: || Haringa ||   || Zona: || Pododjeljci 30 – 31 ||   ||
   || Clupea harengus ||   || HER/3D30.; HER/3D31.
 Finska || 152 932 ||   ||
 Švedska || 33 602 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unija || 186 534 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 186 534 ||   || Analitički TAC
 Vrsta: || Haringa ||   || Zona: || Pododjeljci 22 – 24
   || Clupea harengus ||   || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. ||
 Danska || 3 115 ||   ||
 Njemačka || 12 259 ||
 Finska || 2 ||   ||
 Poljska || 2 891 ||
 Švedska || 3 953 ||   ||
   ||   ||
 Unija || 22 220 ||   ||
   ||   ||
 TAC || 22 220 ||   || Analitički TAC Ne primjenjuju se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96. Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.
   ||   ||   ||
 Vrsta: || Haringa ||   || Zona: || Vode Unije u pododjeljcima 25 – 27, 28.2, 29 i 32
   || Clupea harengus ||   || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32.
 Danska || 3 744 ||   ||
 Njemačka || 993 ||   ||
 Estonija || 19 120 ||   ||
 Finska || 37 321 ||   ||
 Latvija || 4 718 ||   ||
 Litva || 4 968 ||   ||
 Poljska || 42 400 ||   ||
 Švedska || 56 921 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unija || 170 185 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nije relevantno || Analitički TAC
 Vrsta: || Haringa ||   || Zona: || Pododjeljak 28.1
   || Clupea harengus ||   || HER/03D.RG ||   ||   ||
 Estonija || 17 908 ||   ||
 Latvija || 20 872 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unija || 38 780 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 38 780 ||   || Analitički TAC
   ||   ||   ||
 Vrsta: || Bakalar || Zona: || Vode Unije, pododjeljci 25 – 32
   || Gadus morhua ||   || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32.
 Danska || pm ||   ||
 Njemačka || pm ||   ||
 Estonija || pm ||   ||
 Finska || pm ||   ||
 Latvija || pm ||   ||
 Litva || pm ||   ||
 Poljska || pm ||   ||
 Švedska || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 Unija || pm ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nije relevantno || Sigurnosni TAC Ne primjenjuju se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96. Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.
   ||   ||   ||
 Vrsta: || Bakalar ||   || Zona: || Pododjeljci 22 – 24 ||
   || Gadus morhua ||   || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24.
 Danska || 3 838 ||   ||
 Njemačka || 1 877 ||   ||
 Estonija || 85 ||   ||
 Finska || 75 ||   ||
 Latvija || 318 ||   ||
 Litva || 206 ||   ||
 Poljska || 1 027 ||   ||
 Švedska || 1 367 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unija || 8 793 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 8 793 ||   || Analitički TAC Ne primjenjuju se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96. Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.
   ||   ||   ||
 Vrsta: || Iverak zlatopjeg ||   || Zona: || Vode Unije, pododjeljci 22 – 32 ||
   || Pleuronectes platessa ||   || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32.
 Danska || 2 327 ||   ||
 Njemačka || 259 ||   ||
 Poljska || 487 ||   ||
 Švedska || 176 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unija || 3 249 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || 3 249 ||   || Sigurnosni TAC
 Vrsta: || Atlantski losos || Zona: || Vode Unije, pododjeljci 22 – 31
   || Salmo salar ||   || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31.
 Danska || 20 290 || (1) ||
 Njemačka || 2 257 || (1) ||
 Estonija || 2 062 || (1) ||
 Finska || 25 300 || (1) ||
 Latvija || 12 905 || (1) ||
 Litva || 1 517 || (1) ||
 Poljska || 6 155 || (1) ||
 Švedska || 27 425 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unija || 97 911 || (1) ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nije relevantno || Analitički TAC Ne primjenjuju se članak 3. stavci 2. i 3. Uredbe (EZ) br. 847/96. Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.
 __________ ||   ||   ||
 (1)        Izraženo brojem jedinki.
 Vrsta: || Atlantski losos || Zona: || Vode Unije, pododjeljak 32
   || Salmo salar ||   || SAL/3D32. ||   ||   ||
 Estonija || 1 029 || (1) ||
 Finska || 9 005 || (1) ||
   ||   ||   ||
 Unija || 10 034 || (1) ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nije relevantno || Sigurnosni TAC
 __________ ||   ||   ||
 (1)        Izraženo brojem jedinki.
 Vrsta: || Papalina ||   || Zona: || Vode Unije, pododjeljci 22 – 32 ||
   || Sprattus sprattus ||   || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32.
 Danska || 19 691 ||   ||
 Njemačka || 12 475 ||   ||
 Estonija || 22 866 ||   ||
 Finska || 10 308 ||   ||
 Latvija || 27 617 ||   ||
 Litva || 9 990 ||   ||
 Poljska || 58 608 ||   ||
 Švedska || 38 067 ||   ||
   ||   ||   ||
 Unija || 199 622 ||   ||
   ||   ||   ||
 TAC || Nije relevantno ||   || Analitički TAC
PRILOG II.
OGRANIČENJA RIBOLOVNOG NAPORA
1.           Države članice
dodjeljuju pravo na odsutnost iz luke do najviše 132 dana u pododjeljcima
22 – 24 ICES-a, osim u razdoblju između 1. i 30. travnja tijekom
kojeg se primjenjuje članak 8. stavak 1. točka (a) Uredbe (EZ) br.
1098/2007, ribarskim plovilima Unije koja plove pod njihovom zastavom i za
ribolov upotrebljavaju:
(a)     povlačne mreže, danske potegače
ili slične vrste ribolovnog alata s veličinom oka mreže od najmanje
90 mm;
(b)     mreže stajaćice, zaglavljujuće
mreže ili trostruke mreže stajaćice s veličinom oka mreže od najmanje
90 mm;
(c)     stajaće (pridnene) parangale,
parangale osim plutajućih parangala, ručne ribolovne udice ili opremu
za ribolov umjetnim mamcima.
2.           Odstupajući od
točke 1. i ako je to potrebno za učinkovito upravljanje ribolovnim
mogućnostima, država članica može ribarskim plovilima Unije koja
plove pod njezinom zastavom dodijeliti pravo na dodatne dane odsutnosti iz luke
ako je:
(a)     jednak broj dana odsutnosti iz luke
oduzet drugim plovilima koja plove pod njezinom zastavom i koja podliježu
ograničenju napora u istom području i
(b)     ako je kapacitet, izražen u kW, svakog od
plovila davatelja jednak ili veći od kapaciteta plovila primatelja.
3.           Broj plovila primatelja u
skladu s točkom 2. ne smije biti veći od 15 % ukupnog broja
plovila predmetne države članice, kako je navedeno u točki 1.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Strasbourg, 15.12.2015.
            COM(2015) 668 final
            2015/0306(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o europskoj putnoj ispravi za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Komisija je u okviru Europskog migracijskog programa
                     1
                   odredila paket mjera i inicijativa kojima se nastoje osigurati strukturna rješenja za uspješnije upravljanje svim aspektima migracija. Učinkovito vraćanje državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u državu članicu Unije ili privremeni ili trajni boravak u toj državi članici ključan je aspekt sveobuhvatnog pristupa kojim se osiguravaju uspješnost migracijskih politika EU-a i povjerenje javnosti u migracijski sustav Unije.

                  Povećanjem stope vraćanja nezakonitih migranata oslobađaju se kapaciteti za prihvat osoba kojima je zaštita zaista potrebna, što je temelj ponovnih nastojanja Unije da se zaštite osobe kojima je to potrebno, uključujući njihovim premještanjem i preseljenjem. Učinkovita provedba i vjerodostojnost politike vraćanja idu ruku pod ruku s otvorenijom migracijskom politikom.

                  Unijin sustav vraćanja nezakonitih migranata još nije dovoljno učinkovit. Naprimjer, 2014. provedeno je tek nešto manje od 40 % ukupnog broja odluka o vraćanju koje su donijele države članice. Komisija je 9. rujna 2015. predstavila Akcijski plan EU-a o vraćanju
                     2
                   kako bi riješila temeljne uzroke tog problema, uključujući mjere za povećanje prihvaćenosti standardne putne isprave za protjerivanje državljana trećih zemalja.

                  Nepostojanje valjanih putnih isprava koje je izdala odredišna država povratnika jedna je od glavnih prepreka uspješnom vraćanju. Države članice trenutačno mogu izdati zamjensku ispravu
                     3
                   za državljane trećih zemalja koji ondje nezakonito borave i nemaju valjane putne isprave. Preporukom Vijeća od 30. studenoga 1994. utvrđena je standardna putna isprava za protjerivanje državljana trećih zemalja
                     4
                  ; međutim, ta se isprava često ne priznaje u trećim zemljama, među ostalim zbog njezinih nezadovoljavajućih sigurnosnih značajki i standarda.

                  Potreba za rješavanjem tog pitanja naglašena je i u zaključcima Vijeća od 8. listopada 2015., u kojima su se države članice obvezale da će u postupcima vraćanja redovnije upotrebljavati standardnu putnu ispravu. Europsko vijeće dodatno je naglasilo tu potrebu u zaključcima od 15. listopada 2015.

                  Cilj je ovog prijedloga uspostaviti namjensku europsku putnu ispravu za vraćanje državljana trećih zemalja za koje je donesena odluka o vraćanju. Za tu putnu ispravu utvrdio bi se jedinstven obrazac te bi se unaprijedile njezine tehničke i sigurnosne značajke kako bi je treće zemlje češće prihvaćale te kako bi se češće upotrebljavala pri ponovnom prihvatu. Upotrebu te isprave trebalo bi promicati u sporazumima EU-a, bilateralnim sporazumima o ponovnom prihvatu i drugim sporazumima.

               •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike

                  Ovaj prijedlog nadovezuje se na najavu Akcijskog plana EU-a o vraćanju kako bi se istražilo na koji se način može pojačati priznavanje propusnice EU-a u trećim zemljama. Izdavanje europske putne isprave za vraćanje trebalo bi pridonijeti postizanju ciljeva Europskog migracijskog programa za povećanje učinkovitosti sustava EU-a za vraćanje nezakonitih migranata, posebno onih koji ne posjeduju valjane putne isprave, te povećanje stope vraćanja osiguravanjem da treće zemlje ispunjavaju međunarodnu obvezu ponovnog prihvata vlastitih državljana koji nezakonito borave u Europi.

                  Prijedlog europske putne isprave za vraćanje temelji se na Direktivi o vraćanju i u skladu je s njezinim odredbama, kojima su utvrđeni zajednički standardi i postupci za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom
                     5
                  .

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Člankom 79. stavkom 2. točkom (c) UFEU-a Europski parlament i Vijeće ovlašćuju se da u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom donose mjere u području nezakonitih migracija i neovlaštenog boravka, uključujući udaljavanje i repatrijaciju osoba s neovlaštenim boravkom. Stoga je taj članak odgovarajuća pravna osnova za uspostavu europske putne isprave za vraćanje.

               •Varijabilna geometrija

                  U pogledu varijabilne geometrije postupci iz ovog prijedloga usporedivi su s postupcima iz Direktive o vraćanju.

                  U skladu s člankom 4. Protokola br. 22. o stajalištu Danske priloženog Ugovorima Danska mora u roku od šest mjeseci od odluke Vijeća o ovoj Uredbi odlučiti hoće li u nacionalno zakonodavstvo prenijeti ovaj prijedlog, koji se temelji na schengenskoj pravnoj stečevini.

                  U pogledu Ujedinjene Kraljevine i Irske Direktiva o vraćanju ima složene implikacije, što se odražava u njezinim uvodnim izjavama 26. i 27. Iz njih slijedi da se na ovaj prijedlog primjenjuju i Protokol br. 19. o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije i Protokol 21. o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde koji su priloženi Ugovorima. U skladu s potonjim, neschengenskim protokolom Ujedinjena Kraljevina i Irska ne sudjeluju u donošenju ove Uredbe te ona za njih nije obvezujuća niti se na njih primjenjuje; međutim, te države mogu obavijestiti Vijeće da žele sudjelovati u tom instrumentu.

                  Predložena Uredba obvezujuća je za Island, Norvešku, Švicarsku i Lihtenštajn na temelju pojedinačnih sporazuma o pridruživanju tih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.

               •Supsidijarnost

                  Cilj ovog prijedloga, tj. uspostavu europske putne isprave za vraćanje državljana trećih zemalja s unaprijeđenim sigurnosnim značajkama radi povećanja priznavanja te isprave u trećim zemljama, nemoguće je u zadovoljavajućoj mjeri ostvariti samo pojedinačnim djelovanjem država članica. Naime, istodobno postojanje različitih nacionalnih putnih isprava, koje su različitih obrazaca, standarda i sigurnosnih značajki, otežalo bi priznavanje europske putne isprave za vraćanje u okviru sporazuma EU-a o ponovnom prihvatu s trećim zemljama i smanjilo učinkovitost vraćanja i ponovnog prihvata državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Stoga Europska unija može uspješnije ostvariti cilj ovog prijedloga.

               •Proporcionalnost

                  Zbog toga što se predloženom Uredbom usklađuju obrazac i tehničke specifikacije europske putne isprave za vraćanje, a ne mijenjaju se zajednički standardi i pravila utvrđeni Direktivom o vraćanju, u skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji predložena Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

                  Osim toga, već su utvrđene primjerene i pouzdane sigurnosne značajke za jedinstveni oblik obrasca za unošenje vize koju države članice izdaju nositeljima putnih isprava koje država članica koja sastavlja obrazac ne priznaje
                     6
                  . Zato se te značajke
                     7
                   upotrebljavaju za europsku putnu ispravu za vraćanje. Time se izbjegava nastanak dodatnih troškova za države članice.

               •Odabir instrumenta

                  Kako bi se utvrdile i uskladile jedinstvene značajke te razjasnili pojmovi i osigurala izravna primjenjivost europske putne isprave za vraćanje, primjereno je donijeti ovaj akt u obliku uredbe. Prema potrebi, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje potrebnih tehničkih prilagodbi obrasca za europsku putnu ispravu za vraćanje na temelju delegiranih akata.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacije / provjere prikladnosti postojećeg zakonodavstva

                  Preporuka Vijeća od 30. studenoga 1994. o usvajanju standardne putne isprave za protjerivanje državljana trećih zemalja nije evaluirana zbog toga što nije bila obvezujuća. Međutim, redovne rasprave s predstavnicima država članica i trećih zemalja pokazale su da postojeći instrument nije primjeren za osiguravanje potrebnih sigurnosnih standarda za provedbu vraćanja i ponovnog prihvata državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom.

               Tijekom redovnih rasprava sa stručnjacima iz država članica nisu dovedene u pitanje sigurnosne značajke koje se primjenjuju na jedinstveni obrazac za unošenje vize koju države članice izdaju nositeljima putnih isprava koje država članica koja sastavlja obrazac ne priznaje. Stoga je primjereno upotrebljavati iste sigurnosne značajke za europsku putnu ispravu za vraćanje.

               •Savjetovanja s dionicima

                  U kontekstu sastanaka i dijaloga o vraćanju i ponovnom prihvatu provedeno je savjetovanje sa stručnjacima iz država članica. Savjetovanje s njima provedeno je i u okviru ad hoc istraživanja Europske migracijske mreže koje je pokrenuto 14. listopada 2011.
                     8
                   Na temelju toga zaključeno je da nadležna tijela trećih zemalja rijetko prihvaćaju standardnu putnu ispravu za protjerivanje državljana trećih zemalja, među ostalim zbog njezinih slabih sigurnosnih značajki.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Prijedlog se temelji na stavovima nacionalnih stručnjaka država članica s kojima je provedeno savjetovanje tijekom sastanaka i dijaloga o vraćanju i ponovnom prihvatu te u okviru istraživanja Europske migracijske mreže, kako je prethodno objašnjeno.

               •Procjena učinka

                  Zbog hitnosti mjera potrebnih za poboljšanje provedbe vraćanja i povećanja stope ponovnog prihvata, uključujući onih državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom koji ne posjeduju valjane putne isprave, nije provedena procjena učinka.

               •Primjerenost i pojednostavnjivanje propisa

                  Uvođenjem europske putne isprave za vraćanje smanjilo bi se administrativno i birokratsko opterećenje administracija država članica i trećih zemalja, uključujući konzularne službe, te pridonijelo skraćivanju administrativnih postupaka potrebnih za osiguravanje vraćanja i ponovnog prihvata državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom.

                  Osim toga, ako se za europsku putnu ispravu za vraćanje upotrijebe poboljšane sigurnosne značajke koje se već primjenjuju za jedinstveni oblik obrasca za unošenje vize koju države članice izdaju nositeljima putnih isprava koje država članica koja sastavlja obrazac ne priznaje, za države članice neće nastati dodatni administrativni i financijski troškovi.

               •Temeljna prava

                  Ovim prijedlogom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, posebno u pogledu zaštite u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja iz članka 19. Povelje.

                  Ovim prijedlogom određuju se samo obrazac i tehničke specifikacije europske putne isprave za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom, stoga on nema znatne posljedice na temeljna prava državljana trećih zemalja.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ovaj prijedlog ne utječe na proračun EU-a.

                  Budući da je predložena europska putna isprava za vraćanje namijenjena za jednokratnu upotrebu i s obzirom na to da se na nju primjenjuju tehničke specifikacije i sigurnosne značajke o kojima je već postignut dogovor u pogledu jedinstvenog oblika obrazaca za unošenje vize koju države članice izdaju nositeljima putnih isprava koje država članica koja sastavlja obrazac ne priznaje, dodatni troškovi za države članice koje proizvode i izdaju takve isprave zanemarivi su u usporedbi s postojećim stanjem.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Korisnost i učinkovitost europske putne isprave trebalo bi ocijeniti u kontekstu evaluacije sporazuma EU-a s trećim zemljama o ponovnom prihvatu.

               •Detaljno objašnjenje posebnih odredbi prijedloga

                  Prijedlogom se nastoje uskladiti obrazac i tehničke specifikacije europske putne isprave za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom radi osiguranja viših tehničkih i sigurnosnih standarda, posebno u pogledu zaštite od krivotvorenja i falsificiranja. Time bi se olakšalo priznavanje te isprave u trećim zemljama za potrebe vraćanja i ponovnog prihvata, posebno u kontekstu sporazuma o ponovnom prihvatu ili drugih dogovora s trećim zemljama te u kontekstu suradnje s trećim zemljama u pogledu vraćanja koja nije obuhvaćena službenim sporazumima.

                  Europskom putnom ispravom za vraćanje pridonijelo bi se povećanju fleksibilnosti nadležnih tijela trećih zemalja i smanjilo administrativno opterećenje nadležnih konzularnih tijela. Na taj bi se način troškovi izdavanja europske putne isprave za vraćanje sveli na najmanju moguću mjeru. Ubrzavanjem administrativnih postupaka u vraćanju pridonijelo bi se skraćivanju razdoblja tijekom kojeg se osobe koje čekaju udaljavanje zadržavaju u administrativnom pritvoru.

                  Države članice mogle bi razmotriti izdavanje europske putne isprave za vraćanje ako postoji putna isprava koja nije valjana ili više nije valjana, potvrda, ili preslika tih isprava kojom se dokazuje državljanstvo državljanina treće zemlje s nezakonitim boravkom za kojeg se donosi odluka o vraćanju (npr. istekla putovnica, osobna iskaznica, propusnica koju je izdala treća zemlja; vojna ili pomorska iskaznica, vozačka dozvola; domovnica, rodni list, vjenčani list ili slična potvrda matičnog ureda; podaci o identitetu iz Viznog informacijskog sustava). Osim toga, države članice mogle bi razmotriti izdavanje europske putne isprave u slučajevima kad državljani trećih zemalja čije je državljanstvo potvrdilo nadležno tijelo treće zemlje ne prime valjanu putnu ispravu u razumnom roku.

                  Članak 1.: utvrđuje se predmet prijedloga, tj. utvrđivanje obrasca i tehničkih specifikacija europske putne isprave za vraćanje.

                  Članak 2.: definiraju se ključni termini.

                  Članak 3.: utvrđuju se obrazac, sadržaj, jezik i valjanost europske putne isprave za vraćanje i Komisija se ovlašćuje da izmijeni obrazac delegiranim aktom.

                  Članak 4.: utvrđuju se tehničke specifikacije i sigurnosne značajke europske putne isprave za vraćanje, koje su iste one utvrđene člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 333/2002 i ne objavljuju se iz sigurnosnih razloga.

                  Članak 5.: utvrđuju se pravila povezana s pristojbama za izdavanje europske putne isprave za vraćanje, koja će se državljanima trećih zemalja izdavati besplatno.

                  Članak 6.: utvrđuju se pravila za Komisijino izvršavanje delegiranih ovlasti u skladu s člankom 290. UFEU-a.

                  Članak 7.: utvrđuje se da se postojeća Preporuka Vijeća o standardnoj putnoj ispravi za protjerivanje državljana trećih zemalja stavlja izvan snage i zamjenjuje.

                  Članak 8.: utvrđuju se pravila za stupanje na snagu i geografsko područje primjene Uredbe.

               2015/0306 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o europskoj putnoj ispravi za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 79. stavak 2. točku (c),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Vraćanje državljana trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u državu članicu Unije ili privremeni ili trajni boravak u toj državi članici, uz potpuno poštovanje temeljnih prava, posebno načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja, te u skladu s odredbama Direktive 2008/115/EZ
                  9
               , ključan je aspekt sveobuhvatnih nastojanja da se osiguraju kredibilitet i uspješnost migracijskih politika EU-a te suzbije nezakonita migracija.

               (2)Nadležna tijela država članica suočavaju se s poteškoćama u vraćanju državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom koji ne posjeduju valjane putne isprave.

               (3)Poboljšanje suradnje u pogledu vraćanja i ponovnog prihvata s najvažnijim državama iz kojih potječu ili kroz koje prolaze državljani trećih zemalja s nezakonitim boravkom presudno je za povećanje stopa vraćanja, koje nisu zadovoljavajuće.

               (4)Trenutačnu standardnu putnu ispravu za protjerivanje državljana trećih zemalja, uspostavljenu Preporukom Vijeća od 30. studenoga 1994.
                  10
               , ne prihvaćaju sva nadležna tijela trećih zemalja, među ostalim zato što nema zadovoljavajuće sigurnosne značajke.

               (5)Stoga je potrebno promicati priznavanje poboljšane europske propusnice za vraćanje u trećim zemljama kao referentnog dokumenta za potrebe vraćanja.

               (6)Trebalo bi uspostaviti sigurniju europsku putnu ispravu za vraćanje državljana trećih zemalja radi olakšavanja vraćanja i ponovnog prihvata državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom. Zahvaljujući poboljšanim sigurnosnim značajkama tu bi ispravu treće zemlje trebale lakše prihvaćati. Ta bi isprava trebala pridonijeti provedbi vraćanja u kontekstu sporazuma o ponovnom prihvatu ili drugih dogovora s trećim zemljama te u kontekstu suradnje s trećim zemljama u pogledu vraćanja koja nije obuhvaćena službenim sporazumima.

               (7)U sporazumima o ponovnom prihvatu koje je Unija sklopila s trećim zemljama trebalo bi se zahtijevati priznavanje europske putne isprave za vraćanje. Države članice trebale bi tražiti priznavanje europske putne isprave za vraćanje u okviru bilateralnih sporazuma i drugih dogovora te u kontekstu suradnje s trećim zemljama u pogledu vraćanja koja nije obuhvaćena službenim sporazumima.

               (8)Uvođenjem europske putne isprave za vraćanje trebalo bi se smanjiti administrativno i birokratsko opterećenje administracija država članica i trećih zemalja, uključujući konzularne službe, te pridonijeti skraćivanju administrativnih postupaka potrebnih za osiguravanje vraćanja i ponovnog prihvata državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom.

               (9)Ovom Uredbom uskladili bi se samo obrazac i tehničke specifikacije europske putne isprave za vraćanje, a ne i pravila za izdavanje te isprave.

               (10)Okolnosti u kojima bi države članice trebale razmotriti izdavanje europske putne isprave za vraćanje uključuju slučajeve u kojima postoji putna isprava koja nije valjana ili više nije valjana, potvrda matičnog ureda, druga službena isprava ili preslika takvih isprava kojom se dokazuje državljanstvo državljanina treće zemlje s nezakonitim boravkom za kojeg se donosi odluka o vraćanju. Primjeri su takvih isprava istekla putovnica, osobna iskaznica ili propusnica koju je izdala treća zemlja; vojna ili pomorska iskaznica, vozačka dozvola; domovnica, rodni list, vjenčani list; izvadak iz Viznog informacijskog sustava. Države članice mogle bi razmotriti izdavanje europske putne isprave i u slučajevima kad državljani trećih zemalja čije je državljanstvo potvrdilo nadležno tijelo treće zemlje ne prime valjanu putnu ispravu u razumnom roku.

               (11)Sadržaj i tehničke specifikacije europske putne isprave za vraćanje trebali bi se uskladiti radi osiguranja viših tehničkih i sigurnosnih standarda, posebno u pogledu zaštite od krivotvorenja i falsificiranja. Na ispravi bi trebale biti prepoznatljive usklađene sigurnosne značajke. Visoki tehnički i sigurnosni standardi već postoje i utvrđeni su u skladu s člankom 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 333/2002
                  11
                te bi se trebali primjenjivati na europsku putnu ispravu za vraćanje.

               (12)Kako bi se mogli izmijeniti ili dopuniti određeni sporedni elementi predloška za europsku putnu ispravu za vraćanje, trebalo bi Komisiji delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući i ona na stručnoj razini.

               (13)Pri pripremi i sastavljanju delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati da se relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na vrijeme i na primjeren način.

               (14)U pogledu obrade osobnih podataka u okviru ove Uredbe nadležna tijela obavljaju svoje zadaće za potrebe ove Uredbe u skladu s nacionalnim zakonima i drugim propisima kojima se prenosi Direktiva 95/46/EZ
                  12
               .

               (15)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Budući da se Uredba temelji na schengenskoj pravnoj stečevini u mjeri u kojoj se primjenjuje na državljane trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća
                  13
               , Danska mora u skladu s člankom 4. tog Protokola u roku od šest mjeseci od odluke Vijeća o ovoj Uredbi odlučiti hoće li je prenijeti u nacionalno zakonodavstvo.

               (16)U mjeri u kojoj se primjenjuje na državljane trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006 ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ
                  14
               ; Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Uz to, u skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21. o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članke 3. i 4. tog Protokola, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (17)U mjeri u kojoj se primjenjuje na državljane trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006 ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ
                  15
               ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje. Uz to, u skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 21. o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, i ne dovodeći u pitanje članke 3. i 4. tog Protokola, Irska ne sudjeluje u donošenju ove Uredbe te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (18)U pogledu Islanda i Norveške, u mjeri u kojoj se ova Uredba primjenjuje na državljane trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006, ona predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Vijeća Europske unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o pridruživanju tih država provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  16
               , koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. Odluke Vijeća 1999/437/EZ
                  17
               .

               (19)U pogledu Švicarske, u mjeri u kojoj se ova Uredba primjenjuje na državljane trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006, ona predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  18
               , koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. Odluke 1999/437/EZ, a koje se tumače zajedno s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ
                  19
               .

               (20)U pogledu Lihtenštajna, u mjeri u kojoj se ova Uredba primjenjuje na državljane trećih zemalja koji ne ispunjavaju ili više ne ispunjavaju uvjete za ulazak u skladu s Uredbom (EZ) br. 562/2006, ona predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Protokola između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske Konfederacije i Kneževine Lihtenštajna o pristupanju Kneževine Lihtenštajna Sporazumu Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o pristupanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine
                  20
               , koje su obuhvaćene područjem iz članka 1. Odluke 1999/437/EZ, a koje se tumače zajedno s člankom 3. Odluke Vijeća 2011/350/EU
                  21
               .

               (21)Budući da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog učinaka predviđenih mjera oni mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (22)Kako bi se utvrdili i uskladili ujednačeni uvjeti i osigurala jasnoća koncepata, primjereno je donijeti ovaj akt u obliku Uredbe.

               (23)Ovom Uredbom poštuju se temeljna prava i načela priznata u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, posebno u pogledu zaštite u slučaju udaljavanja, protjerivanja ili izručenja iz članka 19. Povelje.

               (24)Ovom Uredbom trebala bi se staviti izvan snage i zamijeniti Preporuka Vijeća od 30. studenoga 1994.,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Predmet

               Ovom Uredbom uspostavljaju se obrazac i tehničke specifikacije europske putne isprave za vraćanje državljana trećih zemalja.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:

               (1)„državljanin treće zemlje” znači državljanin treće zemlje kako je definiran u članku 3. točki 1. Direktive 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  22
               ;

               (2)„vraćanje” znači vraćanje kako je definirano u članku 3. točki 3. Direktive 2008/115/EZ;

               (3)„odluka o vraćanju” znači odluka o vraćanju kako je definirana u članku 3. točki 4. Direktive 2008/115/EZ.

               Članak 3.

               Europska putna isprava za vraćanje

               1.Obrazac europske putne isprave za vraćanje odgovara predlošku utvrđenom u Prilogu. Taj obrazac sadržava sljedeće informacije o državljaninu treće zemlje:

               (a)ime, prezime, datum rođenja, spol, državljanstvo, posebna obilježja i, ako je poznata, adresu u trećoj zemlji povratka;

               (b)fotografiju;

               (c)tijelo koje je izdalo ispravu, datum izdavanja i razdoblje valjanosti.

               2.Europska putna isprava za vraćanje izdaje se na službenom jeziku ili jezicima države članice koja donosi odluku o vraćanju i, prema potrebi, prevodi se na engleski i francuski jezik.

               3.Ta isprava valjana je za jedno putovanje u treću zemlju povratka.

               4.Prema potrebi, europskoj putnoj ispravi za vraćanje može se priložiti dodatna dokumentacija potrebna za vraćanje državljana trećih zemalja.

               5.Komisija ima ovlast za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 6. radi izmjene obrasca europske putne isprave za vraćanje.

               Članak 4.

               Tehničke specifikacije

               1.Sigurnosne značajke i tehničke specifikacije europske putne isprave za vraćanje iste su one utvrđene u primjeni članka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 333/2002.

               2.Države članice moraju Komisiji i drugim državama članicama proslijediti ogledni primjerak europske putne isprave za vraćanje sastavljen u skladu s ovom Uredbom.

               Članak 5.

               Pristojbe za izdavanje

               Europska putna isprava za vraćanje državljanima trećih zemalja izdaje se besplatno.

               Članak 6.

               Izvršavanje delegiranja ovlasti

               1.Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               2.Komisiji se ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 3. stavka 5. dodjeljuje na neograničeno razdoblje od [umetnuti datum stupanja na snagu].

               3.Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 3. stavka 5. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv proizvodi učinke dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

               4.Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

               5.Delegirani akt donesen na temelju članka 3. stavka 5. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne ulože nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

               Članak 7.

               Stavljanje izvan snage i zamjena Preporuke Vijeća od 30. studenoga 1994.

               Preporuka Vijeća od 30. studenoga 1994. o usvajanju standardne putne isprave za protjerivanje državljana trećih zemalja stavlja se izvan snage i zamjenjuje.

               Članak 8.

               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu […] dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Strasbourgu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  COM(2015) 240 završna verzija.

                     (2)
                  COM(2015) 453 završna verzija.

                     (3)
                  SL C 274, 19.9.1996., str. 18.

                     (4)
                  Potrebno je napomenuti da se za zamjensku putnu ispravu za potrebe vraćanja često upotrebljava naziv „propusnica”; međutim, preporučuje se da se taj naziv ne upotrebljava u tom kontekstu radi izbjegavanja zamjene s propusnicom koju izdaje Europska unija na temelju Uredbe Vijeća (EU) br. 1417/2013 od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju obrasca za propusnicu koju izdaje Europska unija (SL L 353, 28.12.2013., str. 26.).

                     (5)
                  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.)

                     (6)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 333/2002 od 18. veljače 2002. o jedinstvenom obliku obrazaca za unošenje vize koju države članice izdaju nositeljima putnih isprava koje država članica koja sastavlja obrazac ne priznaje (SL L 53, 23.2.2002., str. 4.)

                     (7)
                  Odluka Komisije C(2010) 319 od 27. siječnja 2010. kojom se zamjenjuje Odluka Komisije C(1996) 352 od 7. veljače 1996. o daljnjim tehničkim specifikacijama za jedinstveni oblik viza (konsolidirana verzija Odluke C(1996) 352 i odluka C(2000) 4332 od 28. prosinca 2000., C(2002) 2002 od 3. lipnja 2002. i C(2009) 3769 od 20. svibnja 2009. kojima je izmijenjena) (Prilog toj Odluci ima stupanj povjerljivosti SECRET UE)

                     (8)
                  Rezultati tog ad hoc istraživanja dostupni su na sljedećoj adresi:

                     http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/networks/european_migration_network/reports/docs/ad-hoc-queries/return/254_emn_ad-hoc_query_eu_laissez-passer_24august2010_wider_dissemination_en.pdf

                  .

                     (9)
                  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.)

                     (10)
                  Preporuka Vijeća od 30. studenoga 1994. o usvajanju standardne putne isprave za protjerivanje državljana trećih zemalja (SL C 274, 19.6.1996., str. 18.)

                     (11)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 333/2002 od 18. veljače 2002. o jedinstvenom obliku obrazaca za unošenje vize koju države članice izdaju nositeljima putnih isprava koje država članica koja sastavlja obrazac ne priznaje (SL L 53, 23.2.2002., str. 4.)

                     (12)
                  Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.)

                     (13)
                  Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama) (SL L 105, 13.4.2006., str. 1.)

                     (14)
                  Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131, 1.6.2000., str. 43.)

                     (15)
                  Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.)

                     (16)
                  SL L 176, 10.7.1999., str. 36.

                     (17)
                  SL L 176, 10.7.1999., str. 31.

                     (18)
                  SL L 53, 27.2.2008., str. 52.

                     (19)
                  SL L 53, 27.2.2008., str. 1.

                     (20)
                  SL L 160, 18.6.2011., str. 21.

                     (21)
                  SL L 160, 18.6.2011., str. 19.

                     (22)
                  Direktiva 2008/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o zajedničkim standardima i postupcima država članica za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom (SL L 348, 24.12.2008., str. 98.)

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 15.12.2015.
            COM(2015) 668 final
            PRILOG
            Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća
            o europskoj putnoj ispravi za vraćanje državljana trećih zemalja s nezakonitim boravkom


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.7.2015.
            COM(2015) 344 final
            2015/0151(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o otvaranju i utvrđivanju upravljanja autonomnim carinskim kvotama Zajednice za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Opskrba Unije određenim proizvodima ribarstva u velikoj mjeri ovisi o uvozu. U posljednjih 15 godina EU je postao ovisniji o uvozu da bi zadovoljio potrošnju proizvoda ribarstva: proizvodnja u EU-u pokriva svega 44 % potreba EU-a u pogledu proizvoda ribarstva i akvakulture. Glavna svrha autonomnih trgovinskih mjera za proizvode ribarstva i akvakulture jest omogućiti EU-ovoj ribarstvenoj prerađivačkoj industriji uvoz sirovina iz trećih zemalja za daljnju preradu uz snižene ili potpuno obustavljene carinske pristojbe.

               2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA

               Prerađivači u EU-u i niz država članica EU-a zatražili su nastavak autonomnih carinskih kvota za proizvode ribarstva kako bi se zajamčila opskrba EU-ove ribarstvene prerađivačke industrije.

               Savjetovanja s EU-ovim proizvođačima, prerađivačima i državama članicama provedena su u prosincu 2014. i siječnju 2015. putem upitnika koji je poslala Komisija.

               U kolovozu 2014. naručena je vanjska studija s ciljem procjene rezultata Uredbe (EZ) br. 1220/2012 za razdoblje od 2013. do 2015. i provjere postignutih ciljeva, uzimajući u obzir globalni kontekst opskrbe prerađivačke industrije EU-a. Izvješće uključuje retrospektivnu i prospektivnu evaluaciju određivanjem mogućih daljnjih koraka za pripremu buduće uredbe o autonomnim carinskim kvotama za razdoblje od 2016. do 2018.

               Rezultati studije općenito potvrđuju da je program autonomnih carinskih kvota relevantan za potporu prerađivačke industrije EU-a, na način da se sektoru pruža mogućnost opskrbe po povoljnijim cijenama. Ujedno je i dosljedan. Nema nikakvih utvrdivih negativnih učinaka na sektor proizvodnje EU-a jer se većina vrsta obuhvaćenih Uredbom ne proizvodi u dostatnim količinama u EU-u ili se ne proizvodi uopće. Općenito
                  1
               , program autonomnih carinskih kvota smatra se učinkovitim i djelotvornim. Osigurana je konkurentnost EU-ove industrije prerade ribe bez ugrožavanja proizvođača iz EU-a. Uredbom o autonomnim carinskim kvotama podržava se i rast i održava zaposlenost u sektoru te potrošačima osigurava stabilna ponuda po razumnim cijenama. Na temelju svakog nenaplaćenog 1 EUR carinskih pristojbi stvara se od 2,5 EUR do 3 EUR dodane vrijednosti u području industrije.

               Istraživanje nije utvrdilo neki posebni problem u tri godine trajanja propisane Uredbom. Riječ je o kompromisu između sigurnosti i potrebe za revizijom Uredbe radi prilagodbe promjenjivim uvjetima opskrbe.

               Najvažniji je učinak sadašnje Uredbe gubitak prihoda za proračun EU-a, što se odražava u vidu carinskih povlastica i konkurentnih sirovina za EU-ove prerađivače proizvoda ribarstva. Autonomne carinske kvote za proizvode ribarstva i akvakulture čine najveći gubitak prihoda za proračun EU-a od oko 185,5 milijuna EUR godišnje (prosjek za razdoblje od tri godine).

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Pravna osnova

               Članak 31. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               Načelo supsidijarnosti

               Carine Zajedničke carinske tarife u isključivoj su nadležnosti Unije. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje na te odredbe.

               Načelo proporcionalnosti

               Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti zbog sljedećeg razloga: carinska unija zajednička je politika te bi je stoga trebalo provoditi Uredbom koju donosi Vijeće.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Vidi financijski izvještaj u nastavku.

               2015/0151 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o otvaranju i utvrđivanju upravljanja autonomnim carinskim kvotama Zajednice za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 31.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Opskrba Unije određenim proizvodima ribarstva trenutačno ovisi o uvozu iz trećih zemalja. U posljednjih 15 godina Unija je postala ovisnija o uvozu da bi zadovoljila potrošnju proizvoda ribarstva. Kako se ne bi ugrozila proizvodnja proizvoda ribarstva u Uniji i kako bi se osigurala odgovarajuća opskrba prerađivačke industrije u Uniji, carinske pristojbe za niz proizvoda trebalo bi djelomično ili potpuno obustaviti u okviru carinskih kvota odgovarajućeg opsega. Kako bi se osigurali podjednaki konkurentski uvjeti za proizvođače Unije, treba također uzeti u obzir osjetljivost pojedinačnih proizvoda ribarstva na tržištu Unije.

               (2) Uredbom (EU) br. 1220/2012
                  2
                Vijeće je otvorilo i utvrdilo upravljanje autonomnim carinskim kvotama Zajednice za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2013. do 2015. Kako bi se zajamčili primjereni uvjeti opskrbe za industriju Unije za razdoblje od 2016. do 2018., tu Uredbu trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti novom Uredbom.

               (3)Svim uvoznicima unutar Unije trebalo bi zajamčiti jednak i neprekidan pristup carinskim kvotama predviđenima ovom Uredbom, dok bi stope utvrđene za kvote trebalo bez prekida primjenjivati na sve uvoze predmetnih proizvoda u svim državama članicama do iskorištenja carinskih kvota.

               (4)Stupanjem na snagu Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma između Europske unije i Kanade izmijenit će se sadašnji povlašteni pristup tržištu Unije za kozice i škampe vrste Pandalus borealis obuhvaćene carinskom kvotom ove Uredbe. Predmetnu bi kvotu stoga trebalo prilagoditi kako bi se osigurala ista razina povlaštene opskrbe tržišta Unije kao i prije stupanja na snagu ili privremene primjene Sporazuma.

               (5)Kako bi se osiguralo učinkovito zajedničko upravljanje carinskim kvotama, državama članicama trebalo bi dopustiti da iz kvotnog iznosa povuku potrebne količine koje odgovaraju njihovim stvarnim uvozima. Budući da takva metoda upravljanja zahtijeva blisku suradnju između država članica i Komisije, Komisija bi trebala biti sposobna pratiti stopu po kojoj se kvote iskorištavaju i u skladu s tim trebala bi obavijestiti države članice.

               (6)Uredbom Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice
                  3
                predviđa se sustav za upravljanje carinskim kvotama koji slijedi kronološki redoslijed po datumu prihvaćanja deklaracija o puštanju u slobodni promet. Carinskim kvotama otvorenima ovom Uredbom trebale bi upravljati Komisija i države članice u skladu s navedenim sustavom,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uvozne carinske pristojbe za proizvode navedene u Prilogu smanjuju se ili obustavljaju u okviru carinskih kvota, u skladu sa stopama za određena razdoblja i do iznosa koji su tamo navedeni.

               Članak 2.

               Carinska kvota koja se primjenjuje pod rednim brojem 09.2794 za kozice i škampe vrste Pandalus borealis kuhani i oguljeni, za preradu, utvrđena u Prilogu na 30 000 tona godišnje, automatski se smanjuje na 7 000 tona godišnje počevši od 1. siječnja godine nakon godine stupanja na snagu ili privremene primjene Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma između EU-a i Kanade, ovisno o tome što nastupi prvo.

               Članak 3.

               Carinskim kvotama iz članka 1. upravlja se u skladu s člancima 308.a, 308.b i 308.c stavkom 1. Uredbe (EEZ) br. 2454/93.

               Članak 4.

               Komisija i carinske službe država članica usko surađuju kako bi osigurali ispravno upravljanje i nadzor nad primjenom ove Uredbe.

               Članak 5.

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2016. do 31. prosinca 2018.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Djelotvornost i učinkovitost razlikuju se ovisno o proizvodu obuhvaćenom Uredbom.

                     (2)
                  Uredba Vijeća (EU) br. 1220/2012 od 3. prosinca 2012. o trgovinskim mjerama za jamčenje opskrbe prerađivača Unije određenim proizvodima ribarstva od 2013. do 2015., te o izmjeni Uredbe (EZ) br. 104/2000 i Uredbe (EU) br. 1344/2011 (SL L 349, 19.12.2012., str. 4.).

                     (3)
                  Uredba Komisije (EEZ) br. 2454/93 od 2. srpnja 1993. o utvrđivanju odredaba za provedbu Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2913/92 o Carinskom zakoniku Zajednice (SL L 253, 11.10.1993., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.7.2015.
            COM(2015) 344 final
            PRILOG
            Prijedlogu UREDBE VIJEĆAo otvaranju i utvrđivanju upravljanja autonomnim carinskim kvotama Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018.

               PRILOG

               Prijedlogu
                  UREDBE VIJEĆA
                  o otvaranju i utvrđivanju upravljanja autonomnim carinskim kvotama Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018.

                        Redni br.

                        Oznaka KN

                        Oznaka TARIC

                        Naziv

                        Godišnja količina kvote (u tonama) (*)

                        Carina unutar kvote

                        Kvotno razdoblje

                        09.2759

                        ex 0302 51 10

                        ex 0302 51 90

                        ex 0302 59 10

                        ex 0303 63 10

                        ex 0303 63 30

                        ex 0303 63 90

                        ex 0303 69 10

                        20

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Bakalar (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) i riba vrste Boreogadus saida, osim jetre i ikre, svježi, rashlađeni ili smrznuti, namijenjeni za preradu (1) (2)

                        70 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2765

                        ex 0305 62 00

                        ex 0305 69 10

                        20

                        25

                        29

                        10

                        Bakalar (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) i riba vrste Boreogadus saida, soljeni ili u salamuri, ali nesušeni niti dimljeni, za preradu (1) (2)

                        3 200

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2776

                        ex 0304 71 10

                        ex 0304 71 90

                        ex 0304 95 21

                        ex 0304 95 25

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Bakalar (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), smrznuti fileti i smrznuto meso, za preradu (1) (2)

                        30 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2761

                        ex 0304 79 50

                        ex 0304 95 90

                        10

                        11

                        Plavi oslić (Macruronus Novaezelandiae), smrznuti fileti i drugo smrznuto meso, za preradu (1) (2)

                        17 500

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2798

                        ex 0306 16 99

                        ex 0306 26 90

                        20

                        12

                        92

                        Kozice i škampi vrste Pandalus borealis, u ljusci, svježi, rashlađeni ili smrznuti za preradu (1) ( 2)

                        9 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2794

                        ex 1605 21 90

                        ex 1605 29 00

                        45

                        50

                        Kozice i škampi vrste Pandalus borealis kuhani i oguljeni, za preradu (1) ( 2) (3) (4)

                        30 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2800

                        ex 1605 21 90

                        ex 1605 29 00

                        55

                        60

                        Kozice i škampi vrste Pandalus jordani, kuhani i oguljeni, za preradu (1) ( 2) (3)

                        2 500

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2802

                        ex 0306 17 92
                        ex 0306 27 99

                        10

                        10

                        Kozice i škampi vrste Penaeus Vannamei, neovisno jesu li u ljusci ili ne, svježi, rashlađeni ili smrznuti, za preradu (1) (2)

                        20 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2760

                        ex 0303 66 11

                        ex 0303 66 12

                        ex 0303 66 13

                        ex 0303 66 19

                        ex 0303 89 70

                        10

                        10

                        10

                        11

                        91

                        10

                        Oslić (Merluccius spp. isključujući Merluccius merluccius, Urophycis spp.) i rožnati huj (Genypterus blacodes), smrznuti, za preradu (1) (2)

                        12 500

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2774

                        ex 0304 74 19

                        ex 0304 95 50

                        10

                        10

                        Sjevernopacifički oslić (Merluccius productus), smrznuti fileti i drugo meso za preradu (1) (2)

                        12 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2770

                        ex 0305 63 00

                        10

                        Inćuni (Engraulis anchoita), soljeni ili u salamuri, ali nesušeni niti dimljeni, za preradu (1) (2)

                        2 500

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2788

                        ex 0302 41 00

                        ex 0303 51 00

                        ex 0304 59 50

                        ex 0304 99 23

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Haringe (Clupea harengus, Clupea pallasii), težine veće od 100 g po komadu ili komadi težine veće od 80 g po komadu, isključujući jetra i ikru, za preradu (1)(2)

                        12 000

                        0 %

                        1.10.2016. – 31.12.2016.

                        1.10.2017. – 31.12.2017.

                        1.10.2018. – 31.12.2018.

                        09.2792

                        ex 1604 12 99

                        11

                        Haringe, začinjene ili zakiseljene octom, u salamuri, konzervirane u kacama neto ocijeđene težine najmanje 70 kg, za preradu (1) (2)

                        7 500(5)

                        6 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2790

                        ex 1604 14 26
                           ex 1604 14 36
                        ex 1604 14 46

                        10

                        10

                        11
                        21

                        91

                        Fileti, poznati kao „loins”, tune i trupca prugavca, za preradu (1) (2)

                        22 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2785

                        ex 0307 49 59

                        ex 0307 99 11
                        ex 0307 99 17

                        10

                        10
                        21

                        Trup (6) lignje [Ommastrephes spp., Todarodes spp. - isključujući Todarodes sagittatus (sinonim Ommastrephes sagittatus) -, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.] i Illex spp., smrznuti, s kožom i perajama, za preradu (1) (2)

                        40 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2786

                        ex 0307 49 59

                        ex 0307 99 11
                        ex 0307 99 17

                        20

                        20
                        29

                        Lignja [Ommastrephes spp., Todarodes spp. - isključujući Todarodes sagittatus (sinonim Ommastrephes sagittatus) -, Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.] i Illex spp., smrznuta, cijela ili krakovi i peraje, za preradu (1) (2)

                        1 500

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2777

                        ex 0303 67 00

                        ex 0304 75 00

                        ex 0304 94 90

                        10

                        10

                        10

                        Aljaška kolja (Theragra chalcogramma), smrznuta, smrznuti fileti i drugo smrznuto meso, za preradu (1) (2)

                        280 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2772

                        ex 0304 93 10

                        ex 0304 94 10

                        ex 0304 95 10

                        ex 0304 99 10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Surimi, smrznuti, za preradu (1) (2)

                        46 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2746

                        ex 0302 89 90

                        30

                        Riba vrste Lutjanus purpureus, svježa, rashlađena, za preradu (1) (2)

                        1 250

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2748

                        ex 0302 90 00

                        ex 0303 90 90

                        ex 0305 20 00

                        95

                        91

                        30

                        Tvrda riblja ikra, svježa, rashlađena ili smrznuta, soljena ili u salamuri, za preradu(1) (2)

                        5 700

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2750

                        ex 1604 32 00

                        20

                        Tvrda riblja ikra, oprana, očišćena od drugih organa i samo soljena ili u salamuri, za preradu zamjenskih proizvoda za kavijar(1) (2)

                        2 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2778

                        ex 0304 83 90
                        ex 0304 99 99

                        21
                        65

                        Riba iz reda plosnatica, smrznuti fileti i drugo riblje meso (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), za preradu (1) (2)

                        5 000

                        0 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2824

                        0302 52 00
                        0303 64 00

                        Koljak (Melanogrammus aeglefinus) svjež, rashlađen ili smrznut bez glave, škrga i utrobe, za preradu (1) ( 2)

                        5 000

                        2,6 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

                        09.2826

                        ex 0306 17 92

                        ex 0306 27 99

                        Kozice i škampi vrste Pleoticus Muelleri, neovisno jesu li u ljusci ili ne, svježi, rashlađeni ili smrznuti, za preradu (1) (2)

                        10 000

                        4,2 %

                        1.1.2016. – 31.12.2018.

               (*) Izraženo u neto težini ako nije drukčije navedeno.

               (1) Na kvotu se primjenjuju uvjeti utvrđeni u člancima 291. – 300. Uredbe (EEZ) br. 2454/93.

               (2) Kvota nije primjenjiva za proizvode namijenjene isključivo za jedan ili više sljedećih postupaka:

               čišćenje, odstranjivanje utrobe, repova, glava,

               rezanje,

               uzorkovanje, sortiranje,

               označivanje,

               pakiranje,

               hlađenje,

               smrzavanje,

               duboko smrzavanje,

               glaziranje,

               odmrzavanje,

               odvajanje.

               Kvota nije primjenjiva za proizvode namijenjene za tretiranje ili postupke na temelju kojih se daje pravo na kvotu kad se takvo tretiranje ili postupci obavljaju na razini maloprodaje ili ugostiteljskih usluga. Smanjenje carinskih pristojbi primjenjivo je samo za proizvode namijenjene ljudskoj potrošnji.

               Kvota je međutim primjenjiva za materijale namijenjene za jedan ili više sljedećih postupaka:

               rezanje na kockice,

               rezanje na prstenove, rezanje na trake za materijale razvrstane u oznake KN 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17, 0307 49 59, 0307 99 11, 0307 99 17,

               filetiranje,

               proizvodnja komada,

               rezanje smrznutih blokova,

               razdvajanje fileta smrznutih u blokove.

                (3) Proizvodi razvrstani u oznake KN 1605 21 90 (oznake TARIC 45 i 55) i 1605 29 00 (oznake TARIC 50 i 60), ne dovodeći u pitanje napomenu 2., ispunjavaju uvjete za kvotu ako se podvrgnu postupku kojim se škampi i kozice podvrgavaju postupku prerade s plinovima za pakiranje, kako je određeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).

               (4) Carinska kvota 09.2794 automatski se smanjuje na 7 000 tona godišnje počevši od 1. siječnja godine nakon godine stupanja na snagu ili privremene primjene Sveobuhvatnog gospodarskog i trgovinskog sporazuma između EU-a i Kanade, ovisno o tome što nastupi prvo.

               (5) Izraženo u neto ocijeđenoj težini.

                  (6) Trup glavonošca ili lignja bez glave i krakova, s kožom i perajama.

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ZA PRIJEDLOGE S PRORAČUNSKIM IMPLIKACIJAMA OGRANIČENIMA ISKLJUČIVO NA PRIHODOVNU STRANU

               1.
                     NAZIV PRIJEDLOGA:

               Prijedlog Uredbe Vijeća o otvaranju i utvrđivanju upravljanja autonomnim carinskim kvotama Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018. te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1220/2012

               2.
                     PRORAČUNSKE LINIJE:

               Poglavlje i članak: glava 1. poglavlje 2. članak 0.

               Iznos predviđen u proračunu za 2015.: 16 701 200 000 EUR

               3.
                     FINANCIJSKI UČINAK

               ◻
                     Prijedlog nema financijski učinak

               x
                     Prijedlog nema financijski učinak na rashode, ali ima sljedeći financijski učinak na prihode:

               (u milijunima EUR, do 1 decimalnog mjesta)

                        Proračunska linija

                        Prihod
                           1

                        Godina 2016.

                        Članak 1.2.0

                        Učinak na vlastita sredstva

                        - 180 godišnje

               4.
                     MJERE ZA SPRJEČAVANJE PRIJEVARA

               Provjere krajnje uporabe pojedinih proizvoda obuhvaćenih ovom Uredbom Vijeća provest će se u skladu s člancima 291. – 300. Uredbe Komisije (EEZ) br. 2454/93 o utvrđivanju provedbenih odredaba za Carinski zakonik Zajednice.

               5.
                     OSTALE NAPOMENE

               Najvažniji je učinak Uredbe gubitak prihoda za Europsku uniju. Uzimajući kao osnovu najnovije potpune statističke podatke iz 2013., učinak gubitka prihoda koji je posljedica ove Uredbe procjenjuje se na 180 milijuna EUR za prvu godinu trogodišnjeg razdoblja koje započinje u 2016.

               Navedeni je iznos izračunan na osnovi nediskriminacijskih carinskih stopa, potpune iskorištenosti kvota i prosječne cijene u EUR po toni. Predstavlja, dakle, najvišu razinu gubitka prihoda s obzirom na to da Zajednica dodjeljuje povoljnije trgovinske povlastice različitim skupinama trećih zemalja (GSP, GSP + i Sporazum o slobodnoj trgovini).

               Stoga će tendencija stvarnog gubitka prihoda biti niža (procjenjuje se na 159,5 milijuna EUR) jer se nediskriminacijske carinske stope ne primjenjuju na svim razinama.

                     (1)
                  Kada je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (poljoprivredne pristojbe, pristojbe na šećer, carine), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, odnosno bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.