               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.11.2021.
            COM(2021) 749 final
            2021/0396(NLE)

            Prijedlog
            PREPORUKE VIJEĆA
            o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke (EU) 2020/1475
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Pravo građana Unije na slobodno kretanje i boravak u Europskoj uniji jedno je od najdragocjenijih postignuća Unije i važan pokretač njezina gospodarstva. Istodobno pandemija bolesti COVID-19 i dalje predstavlja izvanrednu prijetnju javnom zdravlju u cijeloj Uniji.

                  Kao odgovor na pandemiju države članice donijele su razne mjere za ograničavanje širenja virusa, od kojih su neke, na primjer ograničenja ulaska ili zahtjevi da se prekogranični putnici podvrgnu testu na infekciju virusom SARS-CoV-2, utjecale na pravo građana Unije da se slobodno kreću i borave unutar državnog područja država članica. Pri donošenju i primjeni ograničenja slobodnog kretanja države članice obvezne su poštovati načela prava EU-a
                     1
                  , posebno načelo proporcionalnosti i nediskriminacije.

                  Jednostrane mjere u tom području uzrokovale su znatne poremećaje jer su se poduzeća i građani suočavali s nizom različitih mjera koje su se brzo mijenjale. To je posebno štetno u situaciji u kojoj je europsko gospodarstvo već pretrpjelo znatne štete uslijed pandemije. Razlike u tom smislu mogle bi narušiti i povjerenje javnosti u zdravstvene mjere, posebno cijepljenje, što bi moglo pogoršati epidemiološku situaciju.

                  Kako bi osiguralo bolju koordinaciju među državama članicama, Vijeće je 13. listopada 2020. donijelo Preporuku Vijeća (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19
                     2
                  . U njoj je utvrđen koordinirani pristup u sljedećim ključnim područjima: primjena zajedničkih kriterija i pragova pri odlučivanju o uvođenju ograničenja slobodnog kretanja, mapiranje opasnosti od prenošenja bolesti COVID-19 na temelju dogovorenog kôda u boji te koordinirani pristup u pogledu mjera, ako postoje, koje se mogu na odgovarajući način primijeniti na osobe koje se kreću između područja, ovisno o razini rizika od prijenosa u tim područjima. Ta Preporuka Vijeća naknadno je ažurirana s obzirom na razvoj epidemiološke situacije
                     3
                  .

                  Kako bi se dodatno olakšalo sigurno slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19, Europski parlament i Vijeće donijeli su 14. lipnja 2021. Uredbu (EU) 2021/953
                     4
                   o okviru EU-a za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda)
                     5
                  . Kako bi se na najbolji način iskoristio okvir za EU digitalnu COVID potvrdu, Vijeće je isti dan izmijenilo Preporuku Vijeća (EU) 2020/1475
                     6
                  . Prema izmijenjenim pravilima cijepljene osobe ili osobe koje su preboljele bolest trebalo bi izuzeti iz ograničenja koja se primjenjuju u skladu s Preporukom Vijeća.

                  Od lipnja 2021. dogodile su se dvije važne promjene koje su utjecale na epidemiološku situaciju, a stoga i na slobodno kretanje unutar Unije. Prvo, procijepljenost se znatno povećala. Do 19. studenoga 2021. potpuno je cijepljeno više od 65 % ukupnog stanovništva Unije
                     7
                  , u usporedbi s manje od 30 % u trenutku donošenja zadnje izmjene i Uredbe (EU) 2021/953
                     8
                  .

                  Ipak, i dalje postoje velike razlike u procijepljenosti među državama članicama i regijama te određenim skupinama stanovništva. Do 19. studenoga 2021. u državama članicama udio potpuno cijepljenog stanovništva varirao je između 23,9 % i 81,4 % (između 28,6 % i 92.6 % odraslih), što je povod zabrinutosti jer ostaje dovoljno prostora za daljnje širenje virusa i infekcije, posebno među necijepljenima.

                  U usporedbi s lipnjem 2021., znatno veći postotak stanovništva u manjoj je opasnosti da se teško razboli ili umre od bolesti COVID-19 zbog trenutačno dostupnih cjepiva protiv nje, koja štite od teških oblika bolesti, smrti i dugoročnih posljedica infekcije. Cijepljenje je stoga iznimno važno, iako ne i jedino, sredstvo u borbi protiv COVID-a 19 te je potrebno nastojati i dalje povećavati procijepljenost.

                  Drugo, uvođenje EU digitalne COVID potvrde napredovalo je brzim tempom. Do studenoga 2021. države članice izdale su više od 650 milijuna EU digitalnih COVID potvrda
                     9
                  . EU digitalna COVID potvrda stoga je široko dostupan i pouzdano prihvaćen alat za olakšavanje slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19. Prema istraživanju Eurobarometra objavljenom u rujnu 2021. oko dvije trećine (65 %) ispitanika složilo se da je EU digitalna COVID potvrda najsigurnije sredstvo za slobodno putovanje u Europi tijekom pandemije bolesti COVID-19
                     10
                  . Gotovo sve države članice upotrebljavaju EU digitalnu COVID potvrdu i za domaće potrebe.

                  Okvir za EU digitalnu COVID potvrdu uspješno upotrebljavaju ne samo države članice EU-a, tri zemlje Europskoga gospodarskog prostora koje nisu države članice EU-a
                     11
                   i Švicarska
                     12
                  , nego i još 20 trećih zemalja i područja
                     13
                  , a očekuje se da će se u budućnosti pridružiti još više trećih zemalja. Tako je okvir za EU digitalnu COVID potvrdu jedini sustav velikih razmjera koji djeluje na međunarodnoj razini
                     14
                  .

                  Istodobno je epidemiološka situacija u Uniji i dalje problematična, sa sve višom ukupnom stopom prijavljenih slučajeva, što opravdava zadržavanje ili ponovno uvođenje mjera za zaštitu javnog zdravlja. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC) preporučuje daljnje povećanje procijepljenosti protiv bolesti COVID-19 u svim dobnim skupinama za koje je to moguće te zadržavanje nefarmaceutskih mjera, kao što su maske za lice, bolja ventilacija u zatvorenim prostorima i mjere ograničavanja kontakata, kao glavne alate za smanjenje daljnjeg širenja virusa i njegovih varijanti
                     15
                  .

                  S obzirom na te promjene, zajednički pristup utvrđen u Preporuci Vijeća (EU) 2020/1475 trebalo bi dodatno prilagoditi, kao što je to zatražilo i Europsko vijeće u svojim zaključcima od 22. listopada 2021.
                     16
                   Konkretno, ključna odrednica trebao bi biti status osobe u pogledu bolesti COVID-19, tj. je li osoba cijepljena, testirana ili je preboljela bolest, što je vidljivo iz EU digitalne COVID potvrde. Budući da se EU digitalne COVID potvrde mogu sigurno izdavati, provjeravati i prihvaćati, osobe koje koriste svoje pravo slobodnog kretanja unutar Unije, a imaju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu, ne bi trebale podlijegati dodatnim ograničenjima slobodnog kretanja, kao što su dodatni testovi na infekciju virusom SARS-CoV-2. Te osobe pogotovo u načelu ne bi trebale imati obvezu karantene, s obzirom na to da ona predstavlja znatno ograničenje slobodnog kretanja.

               Taj je pristup potkrijepljen preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO)
                  17
                prema kojima putnici koji su potpuno cijepljeni te putnici koji su preboljeli bolest COVID-19 u razdoblju od šest mjeseci prije putovanja ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima. Osobe koje ne pripadaju tim dvjema kategorijama trebale bi moći putovati na temelju negativnog testa na infekciju virusom SARS-CoV-2.

               Kako bi se pojednostavnilo korištenje prava na slobodno kretanje unutar Unije, potrebno je utvrditi zajedničko razumijevanje uvjeta koje bi tri vrste EU digitalnih COVID potvrda (o cijepljenju, testiranju i preboljenju) trebale ispunjavati kako bi bile prihvaćene. Pritom bi trebalo uzeti u obzir najnovija kretanja, tj. epidemiološku situaciju i početak docjepljivanja.

               Kad je riječ o docjepljivanju, sve više država članica donosi pravila o tome koliko se dugo prihvaćaju potvrde o cijepljenju izdane na temelju primarne serije cijepljenja, uzimajući u obzir da se čini da zaštita cjepivom od infekcije i blažih oblika bolesti COVID-19 s vremenom slabi. Ta se pravila primjenjuju samo na domaću upotrebu ili i na upotrebu potvrda o cijepljenju u svrhu putovanja.

               ECDC je 24. studenoga 2021. objavio brzu procjenu rizika
                  18
                prema kojoj bi zemlje EU-a/EGP-a trebale hitno razmotriti docjepljivanje za osobe od 40 godina i više, prije svega najranjivije i starije osobe, a mogle bi razmotriti i docjepljivanje za sve odrasle osobe u dobi od 18 godina i više najmanje šest mjeseci nakon potpunog primarnog cijepljenja kako bi se povećala zaštita od infekcije zbog slabljenja imuniteta. To bi moglo smanjiti prijenos među stanovništvom i spriječiti dodatne hospitalizacije i smrtne slučajeve.

               Kako bi se izbjegle različite i disruptivne mjere, Komisija predlaže da se za potvrde o cijepljenju za potrebe putovanja utvrdi standardno razdoblje prihvaćanja od devet mjeseci. Time se uzimaju u obzir smjernice ECDC-a o docjepljivanju šest mjeseci nakon potpunog primarnog cijepljenja te se predviđa dodatno razdoblje od tri mjeseca kako bi se osiguralo da se nacionalne kampanje za cijepljenje mogu prilagoditi i da građani imaju pristup docjepljivanju. Kako bi se osigurao koordiniran pristup, države članice ne bi trebale prihvaćati potvrde o cijepljenju izdane na temelju potpunog primarnog cijepljenja ako je od primjene doze navedene u potvrdi prošlo više od devet mjeseci.

               Standardno razdoblje prihvaćanja od devet mjeseci trebalo bi se primjenjivati na potvrde izdane na temelju potpunog primarnog cijepljenja. Države članice trebale bi odmah poduzeti sve potrebne korake kako bi se osigurao pristup cijepljenju onim skupinama stanovništva kojima se prethodno izdane potvrde o cijepljenju približavaju isteku standardnog razdoblja prihvaćanja, uz potpuno poštovanje domaćih odluka o određivanju prioriteta za različite skupine stanovništva u provedbi cijepljenja s obzirom na nacionalnu politiku i epidemiološku situaciju.

               Kako je izvijestio ECDC, vrijeme praćenja nakon docjepljivanja u dostupnim studijama kratko je te je potrebno daljnje praćenje podataka kako bi se utvrdilo trajanje imuniteta nakon docjepljivanja protiv infekcije, blage bolesti i teške bolesti. Još ne postoje studije koje se izričito odnose na djelotvornost docjepljivanja u odnosu na prijenos virusa SARS-CoV-2 i stoga zasad nije moguće odrediti razdoblje prihvaćanja za potvrde na temelju docjepljivanja. Međutim, novi podaci o djelotvornosti docjepljivanja u ponovnom uspostavljanju visoke razine zaštite od infekcije upućuju na to da će i docjepljivanje vjerojatno imati važan učinak na ograničavanje daljnjeg prijenosa te se može razumno očekivati da će zaštita dobivena docjepljivanjem trajati dulje od zaštite dobivene primarnim cijepljenim.

               Predloženi pristup potrebno je pomno pratiti kako bi se procijenilo jesu li potrebne prilagodbe ili promjene na temelju novih znanstvenih dokaza. Na temelju takvih dokaza Komisija može, prema potrebi, iznijeti prijedlog za primjenu odgovarajućeg razdoblja prihvaćanja i za potvrde izdane na temelju docjepljivanja. Treba napomenuti da, iako su cjepiva u ovoj fazi i dalje vrlo djelotvorna u smislu zaštite od teških oblika bolesti, hospitalizacije i smrti, zaštita od infekcije i prijenosa može se s vremenom smanjiti. Zamijećeno je i blago smanjenje zaštite u starijih osoba i osoba s kliničkim čimbenicima rizika od teže bolesti.

               Kako je prethodno navedeno, mjere koje su potrebne zbog pandemije bolesti COVID-19 trebalo bi primjenjivati na osobnoj, a ne na regionalnoj razini, odnosno putnici s valjanom potvrdom u načelu ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima. Istodobno bi kartu „semafor” koja pokazuje epidemiološko stanje na regionalnoj razini trebalo zadržati u prilagođenom obliku jer je koristan i lako razumljiv alat za javnost i tijela država članica. Osim što služi za informiranje, karta bi trebala biti osnova za posebna pravila o putovanjima iz područja s posebno niskim ili posebno visokim razinama cirkulacije virusa.

               U skladu s načelom proporcionalnosti putnici koji dolaze iz područja u kojima virus vrlo slabo cirkulira ne bi trebali podlijegati ograničenjima. Stoga od takvih putnika pri slobodnom kretanju unutar Unije ne bi trebalo zahtijevati da imaju EU digitalnu COVID potvrdu ili da se testiraju na infekciju virusom SARS-CoV-2. Time se ne dovodi u pitanje uporaba tih sredstava za domaće potrebe u državama članicama (pristup događanjima, restoranima itd.). Naravno, mnogi takvi putnici ipak će imati potvrdu, najčešće na temelju cijepljenja.

               S druge strane, trebalo bi posvetiti posebnu pozornost područjima s vrlo velikom cirkulacijom virusa, s obzirom na povećanu vjerojatnost unošenja slučajeva iz tih područja, ali i na opterećenje koje duga razdoblja s velikim brojem slučajeva mogu uzrokovati za javne zdravstvene sustave tih područja. Kako bi se ublažili ti rizici za javno zdravlje, države članice trebale bi savjetovati da se otkažu sva putovanja u ta područja i iz njih koja nisu nužna. Usto bi osobe koje dolaze iz takvih područja, a nemaju potvrdu o cijepljenju ili preboljenju, trebale podlijegati obvezi testiranja i karantene/samoizolacije.

               Moguće nove varijante virusa SARS-CoV-2 i dalje su razlog za zabrinutost pa bi ih trebalo pažljivo pratiti. ECDC redovito procjenjuje nove dokaze o varijantama otkrivenima na temelju epidemioloških podataka, pregleda koji se prema utvrđenim pravilima provode radi praćenja genomskih varijanti ili na temelju drugih znanstvenih izvora
                  19
               . Kako bi se pravodobno dobivale točne informacije o pojavi i cirkuliranju varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, važno je i da države članice održe ili dosegnu dovoljno visoku stopu sekvenciranja. Nedovoljno sekvenciranje ograničava mogućnost otkrivanja varijanti koje cirkuliraju, a izazivaju zabrinutost, prije nego što počnu utjecati na opću epidemiološku situaciju. U tom bi kontekstu trebalo uzeti u obzir okvir za definiranje i procjenu kriterija koji bi mogli dovesti do pokretanja javnozdravstvenih intervencija protiv varijanti virusa koje izazivaju zabrinutost, koji trenutačno razvija europska stručna skupina za varijante virusa SARS-CoV-2
                  20
               , kad bude dostupan.

               Varijante virusa SARS-CoV-2 Alpha i Delta pokazale su kako nove varijante tog virusa mogu negativno utjecati na epidemiološku situaciju. Iako bi moglo biti vrlo teško zaustaviti širenje varijante nakon što se ona otkrije unutar Unije, zbog mogućih posljedica Komisija predlaže postupak za koordinirani pristup kako bi se odgodilo širenje novih varijanti unutar Unije. To bi se trebalo primjenjivati i na situacije u kojima države članice u skladu s pravom Unije uvode ograničenja jer se epidemiološka situacija u određenom području brzo pogoršava, pogotovo u područjima koja su već znatno pogođena.

               S obzirom na opseg promjena pristupa utvrđenog u Preporuci Vijeća (EU) 2020/1475 kako je izmijenjena, Komisija predlaže da se umjesto daljnjih izmjena ta preporuka zamijeni novom Preporukom Vijeća. Usto Komisija predlaže da se razdoblje primjene Preporuke poveže s Uredbom (EU) 2021/953 jer bi oba instrumenta trebala isteći kad pandemija bolesti COVID-19 završi i daljnja ograničenja slobodnog kretanja povezana s pandemijom ne budu potrebna.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u predmetnom području

               Ova je preporuka usmjerena na provedbu postojećih odredaba koje se odnose na ograničenja slobode kretanja zbog javnog zdravlja.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Ova je preporuka u skladu s drugim politikama Unije, uključujući politike javnog zdravlja i kontrole unutarnjih granica.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 21. stavak 2., članak 168. stavak 6. i članak 292.

               •Supsidijarnost

               Člankom 292. UFEU-a Vijeću se omogućuje donošenje preporuka. U skladu s tom odredbom Vijeće odlučuje na prijedlog Komisije u svim slučajevima kada je Ugovorima predviđeno da Vijeće donosi akte na prijedlog Komisije.

               To se primjenjuje u trenutačnoj situaciji jer je potreban dosljedan pristup kako bi se izbjegli daljnji poremećaji uzrokovani jednostranim i nedovoljno koordiniranim mjerama kojima se ograničava slobodno kretanje unutar Unije. U članku 21. stavku 1. UFEU-a propisano je da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, podložno ograničenjima i uvjetima utvrđenima u Ugovorima i u mjerama usvojenima radi njihove provedbe. Ako se pokaže da je potrebno djelovanje Unije za ostvarenje tog cilja, Europski parlament i Vijeće mogu, u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom, donijeti odredbe radi lakšeg ostvarivanja tih prava.

               Na temelju članka 168. stavka 6. Vijeće može na prijedlog Komisije donositi i preporuke u svrhu osiguravanja visoke razine zaštite zdravlja ljudi u utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije.

               •Proporcionalnost

               Donošenje jednostranih ili neusklađenih mjera može dovesti do ograničenja slobodnog kretanja koja su neusklađena i fragmentirana te stvaraju nesigurnost za građane Unije prilikom ostvarivanja njihovih prava u EU-u. Ovaj se prijedlog ograničava na mjere koje su nužne i proporcionalne za ostvarenje planiranog cilja.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

               U prijedlogu se uzimaju u obzir rasprave s državama članicama u redovitim vremenskim razmacima, dostupne informacije o razvoju epidemiološke situacije i relevantni dostupni znanstveni dokazi.

               •Procjena učinka

               Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

               Sloboda kretanja temeljno je pravo, sadržano u članku 45. Povelje Europske unije o temeljnim pravima. U skladu s načelom proporcionalnosti, ograničenja su moguća samo ako su potrebna i ako su zaista u skladu s ciljevima od općeg interesa koje priznaje Unija ili s potrebom zaštite prava i sloboda drugih osoba. Člankom 21. Povelje zabranjuje se ograničenje na temelju državljanstva u okviru područja primjene Ugovorâ.

               Sva ograničenja slobode kretanja unutar Unije uvedena radi javnog zdravlja moraju biti nužna, proporcionalna i utemeljena na objektivnim i nediskriminirajućim kriterijima. Ona moraju biti prikladna za osiguravanje ostvarenja željenog cilja i ne prelaziti ono što je potrebno za ostvarenje tog cilja.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ne postoji.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Koordinirani okvir među državama članicama trebao bi biti usmjeren na posjedovanje digitalne potvrde EU-a o COVID-u. Putnici s potvrdom koja ispunjava određene uvjete ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima slobodnog kretanja:

               –posjedovanje valjane potvrde o cijepljenju trebalo bi biti priznato ako je u potvrdi navedeno da je prošlo dovoljno vremena od potpunog cijepljenja kako je definirano u preporuci te uz uvjet da nije prošlo više od devet mjeseci od datuma cijepljenja ako je potvrda izdana na temelju potpunog primarnog cijepljenja,

               –posjedovanje valjane potvrde o testiranju trebalo bi biti priznato ako je testiranje obavljeno unutar standardnih razdoblja valjanosti utvrđenih u preporuci,

               –posjedovanje valjane potvrde o oporavku trebalo bi biti priznato ako je iz potvrde vidljivo da je prošlo manje od 180 dana od datuma prvog pozitivnog rezultata testa.

               Upućivanje na EU digitalnu COVID potvrdu trebalo bi uključivati i potvrde o COVID-u 19 koje građanima Unije i članovima njihovih obitelji izdaju treće zemlje, a obuhvaćene su takozvanim odlukama o jednakovrijednosti donesenima na temelju članka 3. stavka 10. ili članka 8. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953 radi olakšavanja slobode kretanja unutar Unije.

               Od osoba koje nemaju EU digitalnu COVID potvrdu moglo bi se zahtijevati da se prije ili nakon dolaska podvrgnu testu na infekciju virusom SARS-CoV-2.

               Karantenu bi trebalo zahtijevati samo u iznimnim okolnostima, kako je navedeno u preporuci, naime:

               –za putnike koji dolaze iz područja s vrlo velikom cirkulacijom virusa, a nemaju potvrdu o cijepljenju ili preboljenju, ili

               –kao odgovor na novu varijantu virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa.

               U ograničenom broju slučajeva od osoba koje ostvaruju pravo slobode kretanja ne bi trebalo zahtijevati EU digitalnu COVID potvrdu:

               –osobe koje putuju zbog nužne funkcije ili potrebe
                  21
                i osobe iz prekograničnih zajednica,

               –osobe koje putuju iz područja u kojima virus vrlo malo cirkulira, s obzirom na ograničenu opasnost od nošenja virusa.

               Usto bi se na djecu koja se koriste pravom slobode kretanja trebala primjenjivati posebna pravila:

               –kad putuju iz područja koja nisu ona u kojima virus cirkulira na vrlo visokim razinama, od djece mlađe od 12 godina ne bi trebalo zahtijevati EU digitalnu COVID potvrdu,

               –kad putuju iz područja u kojima virus cirkulira na vrlo visokim razinama, djeca u dobi od šest do 12 godina koja imaju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu ili negativan test na infekciju virusom SARS-CoV-2, bilo da je riječ o potvrdi o cijepljenju, testiranju ili preboljenju, ne bi trebala podlijegati karanteni/samoizolaciji,

               –kad putuju iz područja u kojima virus cirkulira na vrlo visokim razinama, djeca mlađa od šest godina trebala bi biti izuzeta od obveze karantene/samoizolacije odnosno testiranja na infekciju virusom SARS-CoV-2 zbog putovanja.

               Kako bi se odgovorilo na varijante virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, a posebno kako bi se osigurao koordiniran pristup u pogledu nastojanja da se odgodi širenje nove varijante unutar Unije, takozvani postupak hitnog kočenja trebalo bi pojednostavniti:

               –ako država članica smatra da je potrebno uvesti mjere za putovanja iz druge države članice zbog pojave nove varijante koja izaziva zabrinutost ili je od interesa ili zbog brzog pogoršanja epidemiološke situacije u određenoj državi članici ili njezinoj regiji, trebala bi o tome što prije obavijestiti Komisiju i Vijeće,

               –trebalo bi organizirati okrugli stol o aranžmanima Vijeća za integrirani politički odgovor na krizu (IPCR) kako bi dotična država članica mogla iznijeti razloge za svoje mjere. Komisija također može predložiti da se sazove okrugli stol, na temelju nadzornih aktivnosti ECDC-a,

               –tom prilikom Komisija može predložiti koordinirani pristup putovanjima iz pogođene države članice/regije, koji će prije svega biti usmjeren na odgodu širenja varijante unutar EU-a (na primjer, zahtjevi za testiranje za osobe koje su cijepljene ili su preboljele bolest COVID-19, zahtjevi za karantenu za sve putnike ili za one koji nisu cijepljeni),

               –zaključak integriranog političkog odgovora na krizu može biti preporuka da se te mjere provedu u svim državama članicama. Potom bi situaciju trebalo redovito preispitivati te Komisija ili države članice mogu predložiti ukidanje određenih mjera,

               –usto bi ECDC trebao nastaviti objavljivati karte varijanti virusa SARS-CoV-2, posebno o sekvenciranju i distribuciji varijanti.

               Kako bi se nastavilo pružati informacije javnosti i tijelima država članica o razvoju epidemiološke situacije u Uniji, trebalo bi zadržati regionalnu kartu „semafor”. Međutim, s obzirom na napredak u pogledu procijepljenosti, trebalo bi prilagoditi kriterije i pragove. Kriterij novih slučajeva trebalo bi ponderirati procijepljenošću u istoj regiji kako bi se uzelo u obzir da se cijepljenjem smanjuje rizik prijenosa virusa SARS-CoV-2. Na primjer, u području u kojem je cijepljena polovina stanovništva, ponderirana stopa trebala bi iznositi 75 % stope prijavljenih slučajeva. Dobivenu ponderiranu stopu trebalo bi povezati s određenom bojom
                  22
                prema pragovima modela procjene rizika koji je razvio ECDC
                  23
                na temelju 14-dnevne stope prijavljenih slučajeva, osim u regijama s nedovoljnom stopom testiranja. Posebnosti karte trebale bi biti uključene u prilog preporuci.

               Uz informiranje, karta „semafor” trebala bi se koristiti i za utvrđivanje, u prethodno navedene svrhe, područja u kojima virus cirkulira na vrlo niskim razinama (označena zelenom bojom) i područja u kojima virus cirkulira na vrlo visokim razinama (označena tamnocrvenom bojom)
                  24
               .

               2021/0396 (NLE)

               Prijedlog

               PREPORUKE VIJEĆA

               o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke (EU) 2020/1475

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 21. stavak 2., članak 168. stavak 6. i članak 292. prvu i drugu rečenicu,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Status građana Unije svakom građaninu Unije daje pravo na slobodno kretanje.

               (2)Na temelju članka 21. stavka 1. UFEU-a svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, podložno ograničenjima i uvjetima utvrđenima u Ugovorima i u mjerama usvojenima radi njihove provedbe. To se pravo provodi na temelju Direktive 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  25
               . Člankom 45. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”) također se predviđa sloboda kretanja i boravka. Budući da se djelovanje Unije pokazalo potrebnim za postizanje cilja utvrđenog u članku 21. Ugovora, a u Ugovorima nisu na drugi način predviđene potrebne ovlasti, Vijeće može donijeti odredbe s ciljem lakšeg ostvarivanja prava na slobodno kretanje i boravak.

               (3)Na temelju članka 168. stavka 1. Ugovora u utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije mora se osigurati visok stupanj zaštite zdravlja ljudi.

               (4)Glavni direktor Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) proglasio je 30. siječnja 2020. izvanredno stanje javnog zdravlja od međunarodnog značaja uslijed globalne epidemije novog koronavirusa koji uzrokuje koronavirusnu bolest 2019 (COVID-19). WHO je 11. ožujka 2020. ocijenio da se širenje bolesti COVID-19 može proglasiti pandemijom.

               (5)Kako bi se ograničilo širenje virusa, države članice donijele su razne mjere, od kojih su neke utjecale na pravo građana Unije da se slobodno kreću i borave unutar državnog područja država članica, poput ograničenja ulaska ili zahtjeva da se prekogranični putnici koji imaju pravo na slobodno kretanje podvrgavaju testovima na infekciju virusom SARS-CoV-2.

               (6)Budući da je pandemija bolesti COVID-19 uzrokovala dosad nezabilježenu zdravstvenu krizu, zaštita javnog zdravlja postala je najvažniji prioritet i za Uniju i za njezine države članice. Na temelju zaštite javnog zdravlja države članice mogu poduzeti mjere kojima se ograničava slobodno kretanje osoba unutar Unije. U skladu s člankom 168. stavkom 7. Ugovora države članice odgovorne su za utvrđivanje nacionalnih zdravstvenih politika, uključujući organizaciju i pružanje zdravstvenih usluga i zdravstvene zaštite, te se stoga one mogu razlikovati od jedne države članice do druge. Iako su države članice nadležne za odlučivanje o najprimjerenijim mjerama za zaštitu javnog zdravlja, primjereno je osigurati koordinaciju takvih mjera radi zaštite ostvarivanja prava na slobodno kretanje i suzbijanja ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju kao što je bolest COVID-19.

               (7)Pri donošenju i primjeni ograničenja slobodnog kretanja države članice trebale bi poštovati načela prava Unije, osobito načelo proporcionalnosti i nediskriminacije. Cilj je ove preporuke olakšati koordiniranu primjenu tih načela u izvanrednoj situaciji uzrokovanoj pandemijom bolesti COVID-19.

               (8)Jednostrane mjere u tom području mogle bi uzrokovati znatne poremećaje jer se poduzeća i građani suočavaju s nizom različitih mjera koje se brzo mijenjaju. To je osobito štetno jer je virus već znatno utjecao na gospodarstvo Unije.

               (9)Svrha koordiniranog pristupa je izbjegavanje ponovnog uvođenja graničnih kontrola unutar Unije. Zatvaranje granica, opća zabrana putovanja ili ukidanje letova te zabrana kopnenog i pomorskog prijevoza nisu opravdani, budući da su ciljane i koordinirane mjere, kao što su COVID potvrde ili testiranje, dovoljno djelotvorne i uzrokuju manje poremećaja. Sustav „zelenih traka”
                  26
                trebao bi omogućiti održavanje prometnih tokova, posebno u smislu osiguravanja slobodnog kretanja robe i usluga te izbjegavanja poremećaja u lancu opskrbe.

               (10)Kako bi se osigurala bolja koordinacija među državama članicama, Vijeće je 13. listopada 2020. donijelo Preporuku (EU) 2020/1475
                  27
               . U njoj je utvrđen koordinirani pristup u sljedećim ključnim područjima: primjena zajedničkih kriterija i pragova pri odlučivanju o uvođenju ograničenja slobodnog kretanja, mapiranje opasnosti od prenošenja bolesti COVID-19 na temelju dogovorenog kôda bojom te koordinirani pristup u pogledu mjera, ako postoje, koje se mogu na odgovarajući način primijeniti na osobe koje se kreću između područja, ovisno o razini opasnosti prijenosa u tim područjima. Vijeće je 1. veljače 2021. donijelo Preporuku (EU) 2021/119
                  28
                o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475 s obzirom na vrlo visoku stopu prijenosa unutar zajednice u cijeloj Uniji, koja bi mogla biti povezana s većom prenosivošću novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost.

               (11)Europski parlament i Vijeće donijeli su 14. lipnja 2021. Uredbu (EU) 2021/953 o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19
                  29
               . Taj je okvir uspostavljen kako bi se nositeljima EU digitalne COVID potvrde olakšalo ostvarivanje njihova prava na slobodno kretanje tijekom pandemije bolesti COVID-19. Tom se uredbom također doprinosi olakšavanju postupnog ukidanja ograničenja slobodnog kretanja koja su države članice uvele u skladu s pravom Unije kako bi se ograničilo širenje virusa SARS-CoV-2, na koordinirani način.

               (12)Uredba (EU) 2021/953 počela se primjenjivati 1. srpnja 2021. Od tog datuma cijepljene ili testirane osobe odnosno osobe koje su preboljele bolest imaju pravo dobiti EU digitalnu COVID potvrdu nakon cijepljenja, testiranja ili preboljenja u državi članici. Kako bi na najbolji način iskoristilo okvir za EU digitalnu COVID potvrdu, Vijeće je 14. lipnja 2021. donijelo Preporuku (EU) 2021/961
                  30
                o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475.

               (13)Od lipnja 2021. dogodile su se dvije važne promjene koje su utjecale na slobodno kretanje unutar Unije. Prvo, procijepljenost se znatno povećala, pri čemu je potpuno cijepljeno više od 65 % ukupnog stanovništva Unije do 19. studenoga 2021.
                  31
                u usporedbi s manje od 30 % u trenutku donošenja zadnje izmjene Preporuke (EU) 2020/1475 i Uredbe (EU) 2021/953.
                  32
                Znatno veći postotak stanovništva stoga je bolje zaštićen od teškog oblika i smrti od bolesti COVID-19 zbog trenutačno dostupnih cjepiva protiv bolesti COVID-19. Drugo, uvođenje EU digitalne COVID potvrde napredovalo je brzim tempom. Države članice EU-a izdale su više od 650 milijuna EU digitalnih COVID potvrda do studenoga 2021. EU digitalna COVID potvrda stoga je široko dostupan, pouzdan i prihvaćen alat za olakšavanje slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19. Okvir za EU digitalnu COVID potvrdu ne upotrebljavaju samo države članice EU-a, tri zemlje Europskog gospodarskog prostora koje nisu članice EU-a i Švicarska
                  33
               , nego i 20 trećih zemalja i područja, a očekuje se da će se u budućnosti pridružiti još više trećih zemalja. Epidemiološka situacija u Uniji istodobno je i dalje problematična, što opravdava zadržavanje mjera usmjerenih na zaštitu javnog zdravlja.

               (14)S obzirom na te promjene, zajednički pristup utvrđen u Preporuci Vijeća (EU) 2020/1475 trebalo bi dodatno prilagoditi, kao što je to zatražilo i Europsko vijeće u svojim zaključcima od 22. listopada 2021.
                  34
                Konkretno, ključna odrednica trebala bi biti status osobe u pogledu bolesti COVID-19, tj. je li osoba cijepljena, testirana ili je preboljela bolest, što je vidljivo iz EU digitalne COVID potvrde. Budući da se EU digitalne COVID potvrde mogu sigurno izdavati, provjeravati i prihvaćati, putnici koji imaju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima slobodnog kretanja, kao što su dodatni testovi za infekciju virusom SARS-CoV-2. Konkretno, osobe koje putuju unutar Unije u načelu ne bi trebale imati obvezu karantene, s obzirom na to da to predstavlja znatno ograničenje slobodnog kretanja.

               (15)To je potkrijepljeno preporukama WHO-a
                  35
                prema kojima putnici koji su potpuno cijepljeni te putnici koji su preboljeli bolest COVID-19 u razdoblju od šest mjeseci prije putovanja ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima. Osobe koje ne pripadaju tim dvjema kategorijama trebale bi u načelu moći putovati na temelju negativnog testa na infekciju virusom SARS-CoV-2.

               (16)Kako bi se pojednostavnilo slobodno kretanje unutar Unije, potrebno je utvrditi zajedničko razumijevanje uvjeta koje bi tri vrste EU digitalnih COVID potvrda trebale ispunjavati kako bi bile prihvaćene.

               (17)Potvrde o cijepljenju izdane za cjepivo protiv bolesti COVID-19 za koje je izdano odobrenje za stavljanje u promet u skladu s Uredbom (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća
                  36
                trebale bi se prihvaćati nakon isteka najmanje 14 dana od potpunog cijepljenja. Osobe koje su primile drugu od predviđene dvije doze za cjepivo protiv bolesti COVID-19, među ostalim onda kad su u skladu s nacionalnim strategijama cijepljenja primijenjene dvije doze različitih cjepiva protiv bolesti COVID-19, i osobe koje su primile cjepivo za koje je predviđena jedna doza trebalo bi smatrati potpuno cijepljenima. Ne dovodeći u pitanje nadležnost država članica da utvrde svoje strategije cijepljenja, prema osobi koja je nakon što je bila zaražena virusom SARS-CoV-2 primila jednu od predviđene dvije doze cjepiva protiv bolesti COVID-19 za koje je izdano odobrenje za stavljanje u promet na temelju Uredbe (EZ) br. 726/2004 trebalo bi u kontekstu putovanja postupati kao da je potpuno cijepljena ako je u potvrdi o cijepljenju navedeno da je cijepljenje dovršeno primjenom jedne doze.

               (18)Većina država članica već je najavila cijepljenje, ili počela s cijepljenjem, dozama cjepiva protiv bolesti COVID-19 dodatno na primarnu seriju cijepljenja, tj. na seriju namijenjenu da u početnoj fazi pruži dostatnu zaštitu, osobito osoba koje možda nisu dostatno reagirale na primarnu seriju cijepljenja. Mnoge države članice najavile su ili već počele docjepljivati osobe koje su primjereno reagirale na primarno cijepljenje, ali pokazuju znakove slabljenja imuniteta.

               (19)Odbor za lijekove za humanu uporabu Europske agencije za lijekove zaključio je 4. listopada 2021. da se dodatna doza cjepiva protiv bolesti COVID-19 Comirnaty i Spikevax može dati osobama sa znatno oslabljenim imunosnim sustavom, pri čemu to treba biti najranije 28 dana nakon cijepljenja drugom dozom
                  37
               . Odbor je ocijenio podatke za Comirnaty koji u starosnoj skupini od 18 do 55 godina pokazuju porast razine protutijela ako se docjepljivanje primijeni približno šest mjeseci nakon druge doze. Na temelju tih podataka Odbor je zaključio da se za osobe od 18 godina i više doze za docjepljivanje mogu uzeti u obzir najmanje šest mjeseci nakon primanja druge doze. Odbor je 25. listopada 2021. zaključio da se docjepljivanje cjepivom Spikevax može uzeti u obzir kod osoba starijih od 18 godina. To proizlazi iz podataka koji pokazuju da je primjena treće doze cjepiva Spikevax šest do osam mjeseci nakon druge doze dovela do porasta razine protutijela u odraslih osoba čija je razina protutijela slabila. Docjepljivanje se sastoji od polovine doze koja se koristi u programu primarnog cijepljenja. Kao što je Europska agencija za lijekove izjavila, tijela nadležna za javno zdravlje na nacionalnoj razini mogu izdavati službene preporuke za docjepljivanje, pri čemu uzimaju u obzir podatke o djelotvornosti kako se pojavljuju i činjenicu da su podaci o sigurnosti ograničeni. U skladu s tim preporukama ažurirani su dokumenti s informacijama o proizvodima Comirnaty
                  38
                i Spikevax
                  39
               .

               (20)Kako bi se izbjegli različiti, zbunjujući ili tehnički nekompatibilni pristupi među državama članicama, Komisija je 17. studenoga 2021. donijela Provedbenu odluku (EU) 2021/2014
                  40
                o utvrđivanju jedinstvenih pravila za popunjavanje potvrda o cijepljenju iz članka 3. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU) 2021/953 izdanih nakon primjene dodatnih doza cjepiva protiv bolesti COVID-19.

               (21)U tom je kontekstu Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti 24. studenoga 2021. objavio brzu procjenu rizika za procjenu trenutačne epidemiološke situacije virusa SARS-CoV-2, predviđanja za blagdansko razdoblje na kraju godine i strategije za odgovor u EU-u/EGP-u
                  41
               . Prema Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti, države članice EU-a/EGP-a trebale bi hitno razmotriti docjepljivanje za osobe od 40 godina i više, prije svega najranjivije i starije osobe, a mogle bi razmotriti i docjepljivanje za sve odrasle osobe u dobi od 18 godina i više najmanje šest mjeseci nakon potpunog primarnog cijepljenja kako bi se povećala zaštita od infekcije zbog slabljenja imuniteta, što bi moglo smanjiti prijenos među stanovništvom i spriječiti dodatne hospitalizacije i smrtne slučajeve.

               (22)Trenutačno dostupni dokazi o učinkovitosti cjepiva u „stvarnom svijetu” i trajanju zaštite pokazuju da su sva cjepiva odobrena u Uniji visoko učinkovita kao zaštita od hospitalizacije, teških oblika bolesti i smrti povezanih s bolešću COVID-19, iako postoje dokazi o blagom smanjenju zaštite starijih osoba i onih s kliničkim čimbenicima rizika za teži oblik bolesti.

               (23)Kad je riječ o primjeni docjepljivanja, sve više država članica donosi pravila o tome koliko dugo treba prihvaćati potvrde o cijepljenju izdane na temelju primarne serije cijepljenja, uzimajući u obzir da se čini da zaštita od infekcije bolešću COVID-19 s vremenom slabi. Ta se pravila primjenjuju samo na domaću upotrebu ili i na upotrebu potvrda o cijepljenju u svrhu putovanja. Kako bi se izbjegle različite i disruptivne mjere, za potrebe putovanja potrebno je utvrditi standardno razdoblje prihvaćanja potvrda o cijepljenju.

               (24)To standardno razdoblje prihvaćanja potvrda izdanih na temelju primarne serije cijepljenja trebalo bi trajati devet mjeseci. Time se uzimaju u obzir smjernice ECDC-a o primjeni docjepljivanja šest mjeseci nakon završetka primarne serije cijepljenja te se predviđa dodatno razdoblje od tri mjeseca kako bi se osiguralo da se nacionalne kampanje cijepljenja mogu prilagoditi i da građani imaju pristup docjepljivanju. Kako bi se osigurao koordinirani pristup, države članice ne bi trebale prihvaćati potvrde o cijepljenju izdane na temelju primarne serije cijepljenja ako je prošlo više od devet mjeseci od primjene doze navedene u tim potvrdama. U tom standardnom razdoblju prihvaćanja država članica trebala bi i dalje prihvaćati potvrde o cijepljenju koje su izdane na temelju primarne serije cijepljenja čak i ako se u toj državi članici primjenjuju dodatne doze.

               (25)Države članice trebale bi odmah poduzeti sve potrebne korake kako bi se osigurao pristup cijepljenju onim skupinama stanovništva kojima se prethodno izdane potvrde o cijepljenju približavaju isteku standardnog razdoblja prihvaćanja, uz potpuno poštovanje domaćih odluka o određivanju prioriteta za različite skupine stanovništva u provedbi cijepljenja s obzirom na nacionalnu politiku i epidemiološku situaciju.

               (26)Kako je izvijestio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti, vrijeme praćenja nakon primjene docjepljivanja u dostupnim studijama kratko je te je potrebno daljnje praćenje podataka kako bi se utvrdilo trajanje imuniteta nakon docjepljivanja protiv infekcije, blage bolesti i teške bolesti. Još ne postoje studije koje se izričito odnose na djelotvornost docjepljivanja u odnosu na prijenos virusa SARS-CoV-2 i stoga zasad nije moguće odrediti razdoblje prihvaćanja za potvrde na temelju docjepljivanja. Međutim, novi podaci o djelotvornosti docjepljivanja u ponovnom uspostavljanju visoke razine zaštite od infekcije upućuju na to da će i docjepljivanje vjerojatno imati važan učinak na ograničavanje daljnjeg prijenosa te se može razumno očekivati da će zaštita dobivena docjepljivanjem trajati dulje od zaštite dobivene primarnom serijom.

               (27)Komisija bi trebala pratiti i redovito preispitivati pristup u pogledu razdoblja prihvaćanja kako bi procijenila jesu li potrebne prilagodbe ili promjene na temelju novih znanstvenih dokaza, među ostalim u pogledu razdoblja prihvaćanja potvrda izdanih na temelju primjene docjepljivanja.

               (28)Kako bi se pojednostavnilo slobodno kretanje unutar Unije, trebalo bi zadržati standardna razdoblja valjanosti za potvrde o testiranju. Uzorak za molekularni test koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT) trebao bi se uzeti najviše 72 sata prije dolaska. Kraće razdoblje valjanosti od najviše 48 sati opravdano je za brze antigenske testove navedene u Prilogu I. EU-ovu zajedničkom popisu brzih antigenskih testova na COVID-19, koji je dogovorio Odbor za zdravstvenu sigurnost
                  42
               .

               (29)Tijekom posljednjih nekoliko mjeseci poboljšala se klinička učinkovitost brzih antigenskih testova. U svibnju 2021. tehnička radna skupina za dijagnostičke testove na COVID-19, koju je osnovao Odbor za zdravstvenu sigurnost
                  43
                i koja je odgovorna za sastavljanje EU-ova zajedničkog popisa brzih antigenskih testova, uspostavila je strukturiraniji, dosljedniji i brži postupak za ažuriranje tog popisa. Nadalje, tehnička radna skupina odlučila je 21. rujna 2021. koje bi dodatne definicije i kriterije trebalo uzeti u obzir u neovisnim validacijskim studijama kojima se ocjenjuje klinička učinkovitost brzih antigenskih testova za dijagnozu bolesti COVID-19. Samo bi rezultati brzih antigenskih testova na temelju nosnih, orofaringealnih i/ili nazofaringealnih uzoraka trebali biti valjani za izdavanje potvrda o testiranju u formatu EU digitalne COVID potvrde. Tehnička radna skupina složila se da se na popis ne uvrste brzi antigenski testovi koji se temelje isključivo na alternativnim vrstama uzoraka kao što je slina. Nadalje, ni skupni brzi kućni antigenski testovi ni brzi antigenski testovi ne uvrštavaju se na popis, čime se dodatno povećava vjerojatna konzistentnost provedbe uključenih testova. Odbor za zdravstvenu sigurnost 10. studenoga 2021. postigao je dogovor o sedmom, posljednjem ažuriranju zajedničkog popisa. S obzirom na ta poboljšanja, sve države članice trebale bi, u svrhu putovanja, prihvatiti potvrde o testiranju izdane na temelju NAAT-a i potvrde o testiranju izdane na temelju brzog antigenskog testa s EU-ova zajedničkog popisa.

               (30)S obzirom na dokaze u prilog preporuci da osobe koje su preboljele laboratorijski potvrđen slučaj bolesti COVID-19 ne trebaju dodatno testiranje na infekciju virusom SARS-CoV-2 povezano s putovanjima ni samoizolaciju ili karantenu povezane s putovanjima barem 180 dana od prvog pozitivnog NAAT testa, nositelji takvih potvrda o preboljenju trebali bi biti oslobođeni i dodatnih ograničenja putovanja za to razdoblje.

               (31)Sustav EU digitalne COVID potvrde omogućuje automatsku primjenu pravila za validaciju na skupove podataka u potvrdama, čime se osigurava da se pravila o putovanjima primjenjuju brzo, pouzdano i predvidljivo. Kako bi se olakšala primjena pravila za validaciju EU digitalne COVID potvrde, države članice trebale bi upotrebljavati standardiziranu funkciju obrade poslovnih pravila koja se nudi u okviru sustava EU digitalne COVID potvrde
                  44
               .

               (32)Od donošenja Uredbe (EU) 2021/953 Komisija je donijela nekoliko provedbenih akata kojima se utvrđuje da se COVID potvrde koje određena treća zemlja izdaje građanima Unije i članovima njihovih obitelji smatraju istovrijednima potvrdama koje države članice izdaju u skladu s tom uredbom kako bi se olakšalo slobodno kretanje nositelja tih potvrda. Kad se u ovoj preporuci upućuje na EU digitalne COVID potvrde izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953, to bi trebalo tumačiti tako da uključuje i potvrde izdane građanima Unije i članovima njihovih obitelji obuhvaćene tim provedbenim aktima. Kako bi se olakšalo slobodno kretanje, države članice trebalo bi poticati i da izdaju EU digitalne COVID potvrde u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/953 osobama obuhvaćenima tom odredbom koje su cijepljene u trećim zemljama, posebno trećim zemljama čije potvrde nisu obuhvaćene takvim provedbenim aktima.

               (33)Kako je navedeno u članku 3. stavku 6. Uredbe (EU) 2021/953, posjed EU digitalne COVID potvrde nije preduvjet za ostvarivanje prava na slobodno kretanje. Stoga osobe koje ne posjeduju EU digitalnu COVID potvrdu ne bi trebalo sprečavati da putuju, ali bi se od njih, prema potrebi, moglo zahtijevati da se prije ili nakon dolaska testiraju na infekciju virusom SARS-CoV-2 kako bi se smanjio rizik od slučajeva uvoza infekcije.

               (34)Ovom se preporukom obuhvaća upotreba EU digitalne COVID potvrde kako bi se olakšalo slobodno kretanje unutar Unije tijekom pandemije bolesti COVID-19. Njome se ne propisuje niti zabranjuje upotreba COVID-19 potvrda u domaće svrhe, kao što je pristup događanjima, mjestima okupljanja ili radnom mjestu. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 48. Uredbe (EU) 2021/953, ako država članica odluči upotrebljavati EU digitalne COVID potvrde u druge svrhe, pravna osnova za takve domaće upotrebe mora biti propisana nacionalnim pravom, koje, među ostalim, mora biti u skladu sa zahtjevima u pogledu zaštite podataka. Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 49. Uredbe (EU) 2021/953, ako država članica uspostavi sustav COVID-19 potvrda za domaće potrebe, trebala bi osigurati i mogućnost upotrebe EU digitalnih COVID potvrda i njihovo potpuno prihvaćanje. Time se osigurava da nositelji takvih potvrda koji odlaze u drugu državu članicu za ostvarivanje svojeg prava na slobodno kretanje ne moraju dobiti dodatnu nacionalnu potvrdu.

               (35)S obzirom na njihovu specifičnu situaciju ili nužnu funkciju, od određenih kategorija putnika koji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje ne bi se trebalo zahtijevati da posjeduju EU digitalnu COVID potvrdu. Istodobno bi taj popis mogao biti ograničeniji u usporedbi s Preporukom (EU) 2020/1475 s obzirom na to da su mnoge osobe koje putuju zbog nužne funkcije ili potrebe već cijepljene. Njime bi trebali biti obuhvaćeni radnici u prometu ili pružatelji usluga prijevoza, pacijenti koji putuju iz neophodnih zdravstvenih razloga, pomorci, osobe koje svakodnevno ili često prelaze granicu zbog rada ili školovanja, posjeta bliskoj rodbini, usluga zdravstvene zaštite ili skrbi o svojim bližnjima te djeci mlađoj od 12 godina.

               (36)S obzirom na napredak postignut u pogledu procijepljenosti i uspješnog uvođenja EU digitalne COVID potvrde, mjere za putovanja uslijed pandemije bolesti COVID-19 trebale bi se primjenjivati na osobnoj, a ne regionalnoj razini, što znači da putnici koji ostvaruju svoje pravo na slobodno kretanje s valjanom potvrdom u načelu ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima. Istodobno bi trebalo kartu „semafor” koja pokazuje epidemiološko stanje na regionalnoj razini zadržati jer je koristan i lako razumljiv alat za javnost i tijela država članica. Ipak, kriterije i pragove karte utvrđene u Preporuci Vijeća (EU) 2020/1475 trebalo bi prilagoditi kako bi se više naglasili novoprijavljeni slučajevi bolesti COVID-19 kao ključni kriterij za približno određivanje rizika uvoza infekcije virusom SARS-CoV-2. Taj kriterij trebalo bi ponderirati procijepljenošću u istoj regiji kako bi se uzelo u obzir da se cijepljenjem smanjuje rizik prijenosa virusa SARS-CoV-2. Dobivenoj ponderiranoj stopi trebao bi se dodijeliti kôd u boji upotrebom pragova modela procjene rizika koji je razvio ECDC, osim za regije s nedovoljnom stopom testiranja. Posebnosti karte trebale bi biti uključene u prilog Preporuci. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi tjedno objavljivati kartu na temelju podataka koje dostavljaju države članice.

               (37)S obzirom na ograničen rizik da su putnici koji dolaze iz područja u kojima virus cirkulira na vrlo niskim razinama nositelji virusa, u skladu s načelima nužnosti i proporcionalnosti oni ne bi trebali podlijegati ograničenjima te se od njih ne bi trebalo zahtijevati posjedovanje EU digitalne COVID potvrde ili testiranje na infekciju virusom SARS-CoV-2.

               (38)Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti područjima s vrlo visokom razinom cirkuliranja virusa zbog koje se povećava vjerojatnost uvezenih slučajeva iz tih područja, a dugotrajna razdoblja velikog broja slučajeva mogu uzrokovati pritisak na njihove sustave javnog zdravstva. Kako bi se ublažili ti rizici za javno zdravlje, države članice trebale bi savjetovati da se otkažu sva putovanja u ta područja i iz njih koja nisu nužna. Osim toga, od osoba koje dolaze iz takvih područja, a ne posjeduju potvrdu o cijepljenju ili preboljenju trebalo bi zahtijevati da se prije odlaska testiraju na infekciju virusom SARS-CoV-2 te da se nakon dolaska podvrgnu karanteni/samoizolaciji. Za osobe koje putuju iz nužnih razloga, posebno za radnike u prometnom sektoru i pružatelje usluga prijevoza, trebale bi se primjenjivati iznimke kako bi se ograničili poremećaji na unutarnjem tržištu i očuvalo funkcioniranje „zelenih traka”.

               (39)Kako bi se osiguralo jedinstvo obitelji koje putuju zajedno, od djece mlađe od 12 godina koja posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu, bilo da je riječ o potvrdi o cijepljenju, potvrdi o testiranju, potvrdi o preboljenju ili negativnom rezultatu testa na infekciju virusom SARS-CoV-2, ne bi trebalo zahtijevati karantenu/samoizolaciju povezanu s putovanjem. Uz to, djecu mlađu od šest godina trebalo bi izuzeti od zahtjeva za karantenu/samoizolaciju ili testiranje na virus SARS-CoV-2 povezanog s putovanjima.

               (40)Pojava novih varijanti virusa SARS-CoV-2 i dalje je razlog za zabrinutost te bi je države članice trebale uzeti u obzir u kontekstu ograničenja slobodnog kretanja kao odgovora na pandemiju bolesti COVID-19. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti redovito procjenjuje nove dokaze o varijantama otkrivenima na temelju epidemioloških podataka, pregleda koji se prema utvrđenim pravilima provode radi praćenja genomskih varijanti ili na temelju drugih znanstvenih izvora
                  45
               . To se posebno odnosi na varijante koje izazivaju zabrinutost za koje postoje jasni dokazi o znatnom utjecaju na prenosivost, težinu oblika bolesti i/ili imunitet koje bi mogle utjecati na epidemiološku situaciju u EU-u/EGP-u, te na varijante od interesa za koje su dostupni dokazi o genomskim svojstvima, epidemiološki dokazi ili in vitro dokazi koji bi mogli upućivati na znatan utjecaj na prenosivost, ozbiljnost ili imunitet, a koje bi realno mogle utjecati na epidemiološku situaciju u EU-u/EGP-u. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti tjedno objavljuje pregled udjela varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost i varijanti od interesa u EU-u/EGP-u, zajedno s opsegom sekvenciranja te karte i druge vrste podataka
                  46
               . Važno je da države članice održavaju ili postignu dovoljno velik opseg sekvenciranja kako bi se dobile pravodobne i točne informacije o pojavi i cirkuliranju varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa. Nedovoljno sekvenciranje uvelike otežava otkrivanje varijanti koje cirkuliraju, a izazivaju zabrinutost, prije nego što počnu utjecati na opću epidemiološku situaciju. Usto je važno da države članice vode računa o razlikama u opsegu sekvenciranja kako se ne bi obeshrabrivalo postizanje visoke razine sekvenciranja.

               (41)Varijante virusa SARS-CoV-2 Alpha i Delta, od kojih je Delta postala dominantna varijanta u Uniji, pokazale su negativan učinak novih varijanti virusa SARS-CoV-2 na epidemiološku situaciju. Iako je teško zaustaviti širenje varijante nakon što se otkrije unutar Unije, s obzirom na moguće posljedice ipak je primjereno uspostaviti postupak za koordinirani pristup čiji je cilj odgoditi širenje novih varijanti unutar Unije. Kako bi se osigurala koordinacija među državama članicama to bi se trebalo primjenjivati i na situacije u kojima države članice u skladu s pravom Unije uvedu ograničenja jer se epidemiološka situacija na njihovu području pogoršava, posebno u područjima koja su već znatno pogođena.

               (42)Kako je navedeno u Uredbi (EU) 2021/953, ako država članica, u skladu s pravom Unije, od nositelja EU digitalne COVID potvrde zahtijeva karantenu, samoizolaciju ili testiranje na infekciju virusom SARS-CoV-2 nakon njegova ulaska na njezino državno područje, ili ako nositeljima takvih potvrda nametne druga ograničenja, na primjer zbog ubrzanog pogoršanja epidemiološke situacije u državi članici ili regiji države članice, a posebno zbog varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, ona o tome mora obavijestiti Komisiju i ostale države članice ako je moguće 48 sati prije uvođenja takvih novih ograničenja. U tu svrhu država članica mora navesti razloge za takva ograničenja i njihov opseg, navodeći koji nositelji potvrde podliježu takvim ograničenjima ili su od njih izuzeti te datum uvođenja i trajanje takvih ograničenja, uključujući opis njihove usklađenosti s načelima proporcionalnosti i nediskriminacije.

               (43)Postupak hitnog kočenja mogla bi pokrenuti država članica na temelju informacija koje se dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) 2021/953, ili Komisija na temelju redovite procjene novih dokaza o varijantama Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti. Na taj se način može postići dogovor da se na temelju prijedloga Komisije tijekom ograničenog razdoblja primjenjuju dodatna ograničenja u pogledu putovanja iz pogođenih područja, kao što su zahtjevi testiranja i/ili karantene/samoizolacije za putnike. Okvir za definiranje i procjenu kriterija koji bi mogli dovesti do pokretanja javnozdravstvenih intervencija protiv zabrinjavajućih varijanti koji trenutačno izrađuje europska stručna skupina za varijante virusa SARS-CoV-2
                  47
                trebao bi se uzeti u obzir kad bude dostupan.

               (44)Kako bi se očuvalo funkcioniranje „zelenih traka”, zahtjevi za testiranje za radnike u prometnom sektoru i pružatelje usluga prijevoza koje je aktivirao mehanizam hitnog kočenja trebali bi se ograničiti na brze antigenske testove te ne bi trebalo zahtijevati karantenu/samoizolaciju. Ti zahtjevi za testiranje ne bi trebali dovesti do poremećaja u prijevozu. Ako dođe do poremećaja u prijevozu ili lancu opskrbe, takve zahtjeve za testiranje trebalo bi odmah ukinuti ili staviti izvan snage.

               (45)Praćenje kontakata i dalje je jedan od glavnih alata za borbu protiv širenja virusa, posebno za suzbijanje pojave novih varijanti. Usto je djelotvorno i pravovremeno praćenje kontakata teže u prekograničnim situacijama s velikim brojem putnika koji se nalaze blizu jedni drugima. Kako bi se to omogućilo izrađen je digitalni obrazac za lociranje putnika („PLF”)
                  48
                te bi trebalo poticati države članice da se koriste tim zajedničkim formatom za olakšavanje putovanja. Države članice trebalo bi poticati i da se uključe u platformu za razmjenu PLF-ova utvrđenu na temelju Provedbene odluke Komisije (EU) 2021/858
                  49
                kako bi mogle bolje pratiti kontakte u prekograničnim situacijama u svim prometnim sredstvima. Platforma za razmjenu PLF-ova omogućuje sigurnu, pravovremenu i djelotvornu razmjenu podataka među nadležnim tijelima država članica tako što će im omogućiti da šalju informacije iz svojih postojećih nacionalnih digitalnih sustava PLF-ova i relevantne epidemiološke informacije ostalim nadležnim tijelima automatski i na interoperabilan način.

               (46)Kad se PLF-ovi upotrebljavaju i u druge svrhe osim praćenja kontakata kao što je utvrđivanje potrebe testiranja na infekciju virusom SARS-CoV-2 za putnika koji dolazi, nepodnošenje PLF-a na vrijeme prije dolaska ne bi trebalo dovesti do uskraćivanja njegova ulaska u dotičnu zemlju jer bi to predstavljalo ozbiljno ograničavanje slobodnog kretanja. Od putnika bi se po potrebi moglo zahtijevati da se podvrgnu drugim mjerama kao što je testiranje na infekciju virusom SARS-CoV-2 nakon dolaska.

               (47)Jasno, pravodobno i potpuno informiranje javnosti i dalje je ključno za ograničavanje učinaka svih uvedenih ograničenja slobodnog kretanja te se njime osigurava predvidivost, pravna sigurnost i to da građani poštuju mjere. Države članice trebale bi pravodobno dostaviti te informacije, među ostalim putem internetske platforme „Re-open EU”
                  50
               . Države članice trebalo bi poticati i da putem te platforme pružaju informacije o domaćoj upotrebi EU digitalnih COVID potvrda s obzirom na važnost takvih informacija za putnike iz drugih država članica.

               (48)S obzirom na razvoj epidemiološke situacije i novih znanstvenih dokaza Komisija bi uz pomoć Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebala redovito preispitivati ovu preporuku i nalaze proslijediti Vijeću na razmatranje te prema potrebi priložiti prijedlog za izmjenu preporuke.

               (49)S obzirom na to da se ovom preporukom prilagođava i dalje razvija zajednički pristup za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19, Preporuku Vijeća (EU) 2020/1475 trebalo bi zamijeniti.

               (50)Kako bi se osiguralo dovoljno vremena za provedbu koordiniranog pristupa utvrđenog u ovoj preporuci, ona bi se trebala primjenjivati od 10. siječnja 2022.

               (51)U skladu s načelom proporcionalnosti mehanizmi uspostavljeni ovom preporukom trebali bi se u pogledu područja primjene i vremena odnositi samo na ograničenja donesena kao odgovor na ovu pandemiju. Ova bi se preporuka trebala prestati primjenjivati najkasnije kad se Uredba (EU) 2021/953 prestane primjenjivati,

               DONIJELO JE OVU PREPORUKU:

               Opća načela

               Pri donošenju i primjeni mjera za zaštitu javnog zdravlja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 države članice trebale bi koordinirati svoje djelovanje, u mjeri u kojoj je to moguće, na temelju sljedećih načela:

               1.Sva ograničenja slobodnog kretanja osoba unutar Unije koja se uvode radi ograničavanja širenja bolesti COVID-19 trebala bi se temeljiti na konkretnim i ograničenim razlozima od javnog interesa, odnosno zaštiti javnog zdravlja. Pri primjeni tih ograničenja neophodno je poštovati opća načela prava EU-a, osobito načela proporcionalnosti i nediskriminacije. Sve poduzete mjere stoga ne bi trebale nadilaziti ono što je nužno za očuvanje javnog zdravlja.

               2.Sva takva ograničenja trebala bi se što prije ukinuti čim epidemiološka situacija to dopusti.

               3.Države članice trebale bi osigurati da svi zahtjevi prema građanima i poduzećima budu od konkretne koristi za javnozdravstvena nastojanja za suzbijanje pandemije te da ne predstavljaju nepotrebno i neopravdano administrativno opterećenje.

               4.Među državama članicama ne smije biti diskriminacije, primjerice, primjenom povoljnijih pravila za putovanje u susjednu državu članicu ili iz nje u usporedbi s putovanjem u druge države članice koje se nalaze u istoj epidemiološkoj situaciji i iz njih.

               5.Ograničenja ne smiju biti diskriminirajuća, tj. trebaju se jednako primjenjivati i na državljane koji se vraćaju u svoju zemlju. Ograničenja se ne mogu temeljiti na državljanstvu dotične osobe.

               6.Države članice trebale bi uvijek prihvatiti svoje državljane i građane Unije te članove njihovih obitelji koji borave na njihovu državnom području. Države članice u načelu ne bi trebale odbiti ulazak osobama koje putuju iz drugih država članica i trebale bi omogućiti brz tranzit preko svojih državnih područja.

               7.Posebnu bi pažnju trebale posvetiti posebnostima prekograničnih regija, najudaljenijih regija, eksklava i zemljopisno izoliranih područja te potrebi za suradnjom na lokalnoj i regionalnoj razini.

               8.Države članice trebale bi izbjegavati poremećaje u lancima opskrbe i nužnim putovanjima te održavati prometne tokove u skladu sa sustavom „zelenih traka”.

               9.Države članice trebale bi redovito razmjenjivati informacije o svim pitanjima obuhvaćenima područjem primjene ove preporuke.

               10.Ograničenja ne bi trebala biti u obliku zabrana obavljanja određenih usluga prijevoza.

               Koordinirani okvir za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19

               11.Putnici koji posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu izdanu u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 i ispunjavaju uvjete iz točke 12. ne bi trebali podlijegati dodatnim ograničenjima slobodnog kretanja. Konkretno, od osoba koje putuju unutar Unije ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni.

               U tom bi se kontekstu na prvi podstavak trebala primjenjivati sljedeća odstupanja:

               (a)izuzeća utvrđena u točki 16.;

               (b)izuzeća utvrđena u točki 19. podtočki (a) za dolaske iz područja na kojima virus cirkulira na vrlo niskim razinama i stoga nije vjerojatno da će dovesti do velikog broja uvezenih slučajeva;

               (c)dodatne mjere utvrđene u točki 19. podtočki (c) za dolaske iz područja na kojima virus cirkulira na vrlo visokim razinama i stoga je vjerojatno da će dovesti do velikog broja uvezenih slučajeva;

               (d)dodatne mjere dogovorene u skladu s točkom 25. kako bi se odgodilo širenje novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa.

               12.Trebalo bi prihvatiti EU digitalnu COVID potvrdu ako se može provjeriti njezina vjerodostojnost, valjanost i cjelovitost te ako ispunjava sljedeće uvjete:

               (a)potvrde o cijepljenju izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 za cjepivo protiv bolesti COVID-19 koje je obuhvaćeno člankom 5. stavkom 5. prvim podstavkom te uredbe i iz kojih je vidljivo da je prošlo najmanje 14 dana od potpunog cijepljenja. Potpuno cijepljenje znači:

               –primljena druga doza cjepiva za koje su predviđene dvije doze;

               –primljena jedna doza cjepiva za koje je predviđena samo jedna doza;

               –ako je osoba bila zaražena virusom SARS-CoV-2, primljena jedna doza cjepiva za koje su predviđene dvije doze, u skladu sa strategijom cijepljenja države članice u kojoj je obavljeno cijepljenje;

               –primljena dodatna doza nakon dovršene primarne serije cijepljenja;

               uz uvjet da je prošlo manje od devet mjeseci od datuma cijepljenja navedenog u potvrdi ako je potvrda izdana nakon završetka primarne serije cijepljenja.

               U roku od devet mjeseci potvrde o cijepljenju izdane nakon dovršene primarne serije cijepljenja trebale bi se i dalje prihvaćati za potrebe putovanja u okviru ostvarivanja prava na slobodno kretanje čak i ako se u predmetnim državama članicama primjenjuju dodatne doze.

               Države članice trebale bi osigurati pristup cijepljenju dozama za docjepljivanje za skupine stanovništva čije se potvrde o cijepljenju približavaju isteku standardnog razdoblja prihvaćanja.

               Države članice mogle bi prihvatiti i potvrde o cijepljenju izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 za cjepiva protiv bolesti COVID-19 obuhvaćena člankom 5. stavkom 5. drugim podstavkom Uredbe o EU digitalnoj COVID potvrdi.

               Komisija bi trebala na temelju dodatnih znanstvenih dokaza redovito preispitivati pristup utvrđen u točki (a).

               (b)Potvrde o testiranju u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 u kojima se navodi negativan rezultat:

               –najviše 72 sata prije dolaska, u slučaju molekularnog testa koji se temelji na umnažanju nukleinske kiseline (NAAT); ili

               –najviše 48 sati prije dolaska, u slučaju brzog antigenskog testa (RAT) koji je naveden na zajedničkom ažuriranom popisu brzih testova na antigene
                  51
                za COVID-19 utvrđen na temelju Preporuke Vijeća od 21. siječnja 2021
                  52
               .

               Za potrebe putovanja u okviru ostvarivanja prava na slobodno kretanje, države članice trebale bi prihvatiti obje vrste testova.

               Države članice trebale bi nastojati osigurati da se potvrde o testiranju izdaju što je prije moguće nakon prikupljanja ispitnog uzorka.

               (c)Potvrde o preboljenju izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 u kojima se navodi da je prošlo manje od 180 dana od datuma prvog pozitivnog rezultata NAAT-a.

               13.Države članice trebale bi upotrebljavati standardiziranu funkciju obrade poslovnih pravila koja se nudi u okviru sustava EU digitalne COVID potvrde.

               14.Ako se u ovoj Preporuci upućuje na EU digitalne COVID potvrde izdane u skladu s Uredbom (EU) 2021/953, to bi trebalo tumačiti tako da se time obuhvaćaju i potvrde iz provedbenog akta donesenog u skladu s člankom 10. stavkom 3. ili člankom 8. stavkom 2. te uredbe koje su treće zemlje izdale građanima Unije i članovima njihovih obitelji. Države članice potiče se i da izdaju potvrde o cijepljenju u skladu s člankom 8. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/953.

               15.Od osoba koje ne posjeduju EU digitalnu COVID potvrdu izdanu u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 moglo bi se zahtijevati da se prije ili nakon dolaska podvrgnu NAAT-u ili RAT-u navedenom na zajedničkom ažuriranom popisu.

               Izuzeća

               16.Od sljedećih kategorija putnika ne bi se trebalo zahtijevati da posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu izdanu u skladu s Uredbom (EU) 2021/953:

               (a)sljedeće vrste putnika koji putuju zbog nužne funkcije ili potrebe:

               –radnici u prometnom sektoru ili pružatelji usluga prijevoza, uključujući vozače i posade teretnih vozila koji prevoze robu za uporabu na državnom području i one koji su samo u tranzitu;

               –pacijenti koji putuju iz neophodnih zdravstvenih razloga;

               –pomorci;

               (b)osobe koje žive u pograničnim područjima i svakodnevno ili često putuju preko granice radi posla, poslovanja, obrazovanja, obitelji, zdravstvene zaštite ili skrbi;

               (c)djeca mlađa od 12 godina.

               EU-ova karta „semafor” te izuzeća i dodatne mjere koje se temelje na njoj

               17.Na temelju podataka koje su dostavile države članice, Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi objaviti kartu država članica na kojoj se na razini pojedinačnih regija korištenjem boja semafora označava potencijalni stupanj rizika zaraženosti putnika iz tih regija virusom SARS-CoV-2. Karta bi trebala uključivati i skupove podataka iz Islanda, Lihtenštajna, Norveške i, čim to bude moguće
                  53
               , Švicarske Konfederacije.

               Karta „semafor” trebala bi se temeljiti na kriterijima, pragovima i kodovima boja utvrđenima u Prilogu. Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi također nastaviti objavljivati zasebne karte s epidemiološkim pokazateljima.

               18.Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi svaki tjedan objavljivati ažurirane verzije karata i podataka na kojima se one temelje.

               19.Karta „semafor” trebala bi služiti za informiranje javnosti i tijela država članica o razvoju epidemiološke situacije u Uniji. Osim toga, na temelju karte „semafor” države članice trebale bi primijeniti sljedeće mjere:

               (a)od osoba koje putuju iz „zelenih” područja ne bi se trebalo zahtijevati da posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu izdanu u skladu s Uredbom (EU) 2021/953;

               (b)države članice trebale bi odvraćati građane od svih neobveznih putovanja u područja koja su klasificirana kao „tamnocrvena” i iz njih;

               (c)od osoba koje nemaju potvrdu o cijepljenju ili preboljenju i dolaze iz područja koja su klasificirana kao „tamnocrvena” trebalo bi zahtijevati da se prije odlaska podvrgnu NAAT-u ili RAT-u koji su navedeni na zajedničkom i ažuriranom popisu te da se podvrgnu karanteni/samoizolaciji u trajanju od deset dana nakon dolaska. Karantena/samoizolacija trebala bi završiti ranije ako se dotična osoba testira na infekciju virusom SARS-CoV-2 najranije petog dana nakon dolaska, te ako je rezultat negativan.

               Od osoba obuhvaćenih točkom 16. podtočkom (a) ili (b) ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu samoizolaciji/karanteni, ali se od njih može zahtijevati da posjeduju potvrdu o negativnom rezultatu testiranja. Odstupajući od toga, od radnika u prometnom sektoru ili pružatelja usluga prijevoza ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu samoizolaciji/karanteni ili da posjeduju potvrdu o negativnom rezultatu testiranja dok izvršavaju svoju nužnu funkciju.

               Od djece mlađe od 12 godina koja posjeduju valjanu EU digitalnu COVID potvrdu ili negativan test na infekciju virusom SARS-CoV-2 te koja dolaze iz područja klasificiranih kao „tamnocrvena” ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni/samoizolaciji. Uz to, od djece mlađe od šest godina ne bi trebalo zahtijevati da se podvrgnu karanteni/samoizolaciji ili testiranju na virus SARS-CoV-2 povezanim s putovanjima.

               Postupanje u slučaju varijanti koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa i mehanizam hitnog kočenja

               20.Države članice trebale bi obratiti posebnu pozornost na širenje novih varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, posebno varijanti kod kojih je prenosivost veća, koje uzrokuju teži oblik bolesti ili utječu na djelotvornost cjepiva. U tu bi se svrhu države članice trebale koristiti podacima i procjenama rizika koje je o varijantama koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa u EU-u/EGP-u objavio Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti.

               Kao potporu državama članicama Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti trebao bi nastaviti objavljivati informacije i karte o varijantama virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, posebno o opsegu sekvenciranja i distribucije varijanti.

               21.Kako bi se pravodobno dobivale točne informacije o pojavi i cirkuliranju varijanti virusa SARS-CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa, države članice trebale bi postići ili održati visoku razinu sekvenciranja, po mogućnosti razinu kojom se omogućuje otkrivanje varijanti koje čine 1 % ili manje virusa koji cirkuliraju.

               Države članice trebale bi tjedno dostavljati podatke o rezultatima sekvenciranja slučajeva pozitivnih na virus SARS-CoV-2- i obujma sekvenciranja, među ostalim na regionalnoj razini, kako bi se osiguralo da se eventualne mjere mogu usmjeriti na regije za koje su strogo neophodne.

               22.Ako u odgovoru na pojavu nove varijante virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa država članica od putnika, uključujući nositelje digitalnih potvrda, zahtijeva da se nakon ulaska na njezino državno područje podvrgnu karanteni/samoizolaciji ili testiranju na infekciju virusom SARS-CoV-2 ili ako nametne druga ograničenja nositeljima takvih potvrda, o tome bi trebala obavijestiti Komisiju i druge države članice te dostaviti informacije iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) 2021/953. Ako je moguće, te bi informacije trebalo dostaviti 48 sati prije uvođenja takvih novih ograničenja. Kad god je to moguće, takve bi mjere trebale biti ograničene na regionalnu razinu.

               To bi se trebalo primjenjivati i na situacije u kojima država članica u skladu s pravom Unije uvede dodatne zahtjeve u pogledu karantene/samoizolacije ili testiranja jer se epidemiološka situacija u području unutar države članice koje je klasificirano kao „tamno crveno” naglo pogoršava. U tom bi slučaju u dostavljenim informacijama trebalo jasno navesti zašto su dodatne mjere nužne i proporcionalne.

               23.Ako država članica aktivira mehanizam hitnog kočenja i kao rezultat toga zahtijeva da se radnici u prometnom sektoru i pružatelji usluga prijevoza testiraju na infekciju virusom bolesti COVID-19, trebalo bi upotrijebiti brze antigenske testove i ne zahtijevati karantenu te time ne bi trebalo uzrokovati poremećaje u prijevozu. Ako se pojavi poremećaj u prijevozu ili lancu opskrbe, države članice trebale bi, kako bi se održalo funkcioniranje „zelenih traka”, odmah ukinuti ili staviti izvan snage takve zahtjeve za sustavno testiranje.

               24.Vijeće bi na temelju informacija dostavljenih u skladu s točkom 22. u bliskoj suradnji s Komisijom i uz potporu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebalo preispitati situaciju na koordiniran način. Tijekom takvog koordinacijskog sastanka dotična bi država članica trebala iznijeti obrazloženje svojih mjera.

               Komisija može na temelju redovite procjene novih dokaza Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti o varijantama i, kad bude dostupan, okvira koji je izradila Europska stručna skupina za varijante virusa SARS-CoV-2, predložiti i raspravu u Vijeću o novoj varijanti virusa SARS-CoV-2 koja izaziva zabrinutost ili je od interesa, ili o epidemiološkoj situaciji koja se brzo pogoršava u državi članici ili u regiji unutar države članice.

               25.Tijekom rasprave u skladu s točkom 24. Komisija bi mogla, ako je potrebno i primjereno, predložiti da Vijeće postigne dogovor o koordiniranom pristupu u pogledu putovanja iz predmetnih područja kojim se nastoji odgoditi širenje varijante unutar Unije, kao što su zahtjevi za putnike u pogledu testiranja i/ili karantene/samoizolacije.

               26.Svaku situaciju koja je dovela do donošenja mjera u skladu s ovom točkom trebalo bi redovito preispitivati. Komisija ili države članice mogu predložiti ukidanje mjera uspostavljenih u skladu s koordiniranim pristupom novim varijantama virusa SARS- CoV-2 koje izazivaju zabrinutost ili su od interesa.

               Obrazac za lociranje putnika i praćenje kontakata

               27.Države članice mogle bi razmotriti mogućnost da od osoba koje na njihovo državno područje ulaze prometnim sredstvima za kolektivni prijevoz u kojima su rezervirana sjedala ili kabine zahtijevaju da podnesu obrasce za lociranje putnika („PLF”) u skladu s propisima o zaštiti podataka. U tu svrhu države članice trebale bi upotrebljavati zajednički digitalni obrazac za lociranje putnika koji je izradio EU Healthy Gateways
                  54
                zajedno s platformom za razmjenu PLF-ova kako bi pojačale svoje kapacitete za prekogranično praćenje kontakata za sve vrste prijevoza.

               28.Ako osoba pri dolasku na odredište razvije simptome, trebalo bi provesti testiranje, dijagnozu, izolaciju i praćenje kontakata u skladu s lokalnom praksom i ne bi joj trebalo uskratiti ulazak. Informacije o slučajevima otkrivenima po dolasku treba bez odgode proslijediti tijelima nadležnima za javno zdravlje u zemljama u kojima je dotična osoba boravila tijekom prethodnih 14 dana, u svrhu otkrivanja kontakata, i to putem, ako je to primjenjivo, platforme za razmjenu PLF-ova, a ako nije, putem sustava ranog upozoravanja i odgovora.

               Komunikacija i informiranje javnosti

               29.U skladu s člankom 11. Uredbe (EU) 2021/953 države članice trebale bi relevantnim dionicima i općoj javnosti pružati jasne, potpune i pravodobne informacije o svim mjerama koje utječu na pravo na slobodno kretanje te svim popratnim zahtjevima kao što je zahtjev za podnošenjem PLF-a, što je moguće prije nego što nove mjere stupe na snagu. U pravilu bi te informacije trebalo objaviti najmanje 24 sata prije nego što mjere stupe na snagu, uzimajući u obzir da je potrebna određena fleksibilnost za epidemiološke krize. Te bi informacije trebalo objavljivati i u strojno čitljivom formatu.

               30.Države članice trebale bi ih redovito ažurirati i trebale bi biti dostupne i na internetskoj platformi „Re-open EU”, na kojoj bi se trebala nalaziti karta koju redovito objavljuje Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti u skladu s točkom 17. Ako je primjenjivo, države članice trebale bi na stranici „Re-open EU” dostaviti informacije o domaćoj upotrebi EU digitalnih COVID potvrda.

               31.Sadržaj mjera, njihovo zemljopisno područje primjene i kategorije osoba na koje se primjenjuju trebaju biti jasno opisani.

               Završne odredbe

               32.Komisija bi uz potporu Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti trebala redovito preispitivati ovu preporuku. Komisija bi o tome trebala redovito izvješćivati Vijeće.

               33.Preporuka (EU) 2020/1475 zamjenjuje se ovom preporukom.

               34.Ova bi se preporuka trebala primjenjivati od 10. siječnja 2022.

               35.Ova će se preporuka prestati primjenjivati najkasnije istodobno kad i Uredba (EU) 2021/953.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Pogotovo članak 21. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljanju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

                     (2)

                        SL L 337, 14.10.2020., str. 3.

                     (3)

                        Preporuka Vijeća (EU) 2021/119 od 1. veljače 2021. o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 36I, 2.2.2021., str. 1.).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 211, 15.6.2021., str. 1.).

                     (5)

                        Uz Uredbu (EU) 2021/954 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. lipnja 2021. o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) u pogledu državljana trećih zemalja koji se zakonito nalaze ili borave na državnom području država članica tijekom pandemije bolesti COVID-19 (SL L 211, 15.6.2021., str. 24.).

                     (6)

                        Preporuka Vijeća (EU) 2021/961 od 14. lipnja 2021. o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 213I, 16.6.2021., str. 1.).

                     (7)

                  https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID-19/vaccine-tracker.html#summary-tab

                     (8)

                        Podaci za 24. tjedan 2021., dostupni na:
                  https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID-19/vaccine-tracker.html#uptake-tab

                     (9)

                        Za detaljne podatke vidjeti Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću u skladu s člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća o okviru za izdavanje, provjeru i prihvaćanje interoperabilnih potvrda o cijepljenju, testiranju i preboljenju bolesti COVID-19 (EU digitalna COVID potvrda) radi olakšavanja slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 (COM(2021) 649 final).

                     (10)

                        Dostupno na:
                  https://www.europarl.europa.eu/at-your-service/files/be-heard/eurobarometer/2021/soteu-flash-survey/soteu-2021-report-en.pdf

                     (11)

                        Island, Lihtenštajn i Norveška.

                     (12)

                        Građani Unije i švicarski državljani uživaju recipročna prava na ulazak i boravak na temelju Sporazuma između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Švicarske Konfederacije, s druge strane, o slobodnom kretanju osoba (SL L 114, 30.4.2002., str. 6.).

                     (13)

                  https://ec.europa.eu/info/live-work-travel-eu/coronavirus-response/safe-covid-19-vaccines-europeans/eu-digital-covid-certificate_hr

                     (14)

                        COM(2021) 649 final.

                     (15)

                  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/covid-19-rapid-risk-assessment-16th-update-september-2021.pdf

                     (16)

                        EUCO 17/21.

                     (17)

                        WHO-2019-nCoV-Policy-Brief-Risk-based-international-travel-2021.1, dostupno na:
                  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-2019-nCoV-Policy-Brief-Risk-based-international-travel-2021.1

                     (18)

                  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-november-2021

                     (19)

                  https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/variants-concern

                     (20)

                  https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?lang=hr&groupId=3791&fromMeetings=true&meetingId=27935

                     (21)

                        Broj tih putnika manji je nego prije jer su mnogi koji putuju iz nužnih razloga u međuvremenu imali priliku cijepiti se.

                     (22)

                        Zelena, narančasta, crvena, tamnocrvena, tamnosiva ako stopa testiranja nije dovoljna ili siva ako nema dovoljno podataka.

                     (23)

                        Opisan u Prilogu 2. 15. ažuriranoj ECDC-ovoj procjeni rizika za COVID-19, dostupnoj na:
                  https://www.ecdc.europa.eu/sites/default/files/documents/RRA-15th-update-June%202021.pdf

                     (24)

                        Standardna pravila stoga bi se trebala primjenjivati na osobe koje putuju iz „narančastih”, „crvenih”, „tamnosivih” ili „sivih” područja.

                     (25)

                        Direktiva 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica, o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 1612/68 i stavljanju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (SL L 158, 30.4.2004., str. 77.).

                     (26)

                        Komunikacija Komisije o poboljšanju zelenih prometnih traka radi održavanja gospodarske aktivnosti tijekom ponovnog širenja zaraze bolešću COVID-19 (COM(2020) 685 final).

                     (27)

                        Preporuka Vijeća (EU) 2020/1475 od 13. listopada 2020. o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 337, 14.10.2020., str. 3.).

                     (28)

                        Preporuka Vijeća (EU) 2021/119 od 1. veljače 2021. o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 36I, 2.2.2021., str. 1.).

                     (29)

                        SL L 211, 15.6.2021., str. 1.

                     (30)

                        Preporuka Vijeća (EU) 2021/961 od 14. lipnja 2021. o izmjeni Preporuke (EU) 2020/1475 o koordiniranom pristupu ograničavanju slobodnog kretanja kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 (SL L 213I , 16.6.2021., str. 1.).

                     (31)

                  https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID-19/vaccine-tracker.html#summary-tab

                     (32)

                  https://vaccinetracker.ecdc.europa.eu/public/extensions/COVID-19/vaccine-tracker.html#uptake-tab

                     (33)

                        Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1126 od 8. srpnja 2021. o utvrđivanju istovrijednosti COVID-19 potvrda koje je izdala Švicarska s potvrdama izdanima u skladu s Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 243, 9.7.2021., str. 49.).

                     (34)

                        EUCO 17/21.

                     (35)

                        WHO-2019-nCoV-Policy-Brief-Risk-based-international-travel-2021.1, dostupno na:
                  https://www.who.int/publications/i/item/WHO-2019-nCoV-Policy-Brief-Risk-based-international-travel-2021.1

                     (36)

                        Uredba (EZ) br. 726/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 31. ožujka 2004. o utvrđivanju postupaka odobravanja primjene i postupaka nadzora nad primjenom lijekova koji se rabe u humanoj i veterinarskoj medicini, te uspostavi Europske agencije za lijekove (SL L 136, 30.4.2004., str. 1.).

                     (37)

                  https://www.ema.europa.eu/en/news/comirnaty-spikevax-ema-recommendations-extra-doses-boosters

                     (38)

                  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/comirnaty-epar-product-information_hr.pdf

                     (39)

                  https://www.ema.europa.eu/en/documents/product-information/spikevax-previously-covid-19-vaccine-moderna-epar-product-information_hr.pdf

                     (40)

                        Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/2014 od 17. studenoga 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2021/1073 o utvrđivanju tehničkih specifikacija i pravila za uspostavljanje okvira povjerenja za EU digitalnu COVID potvrdu, uspostavljenu Uredbom (EU) 2021/953 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 410, 18.11.2021., str. 180).

                     (41)

                  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-november-2021

                     (42)

                        Dostupno na:
                  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/preparedness_response/docs/covid-19_rat_common-list_en.pdf

                     (43)

                  https://ec.europa.eu/health/security/crisis-management/twg_covid-19_diagnostic_tests_hr

                     (44)

                  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/ehealth/docs/eu-dcc_validation-rules_en.pdf

                     (45)

                  https://www.ecdc.europa.eu/en/covid-19/variants-concern

                     (46)

                  https://covid19-country-overviews.ecdc.europa.eu/#4_EUEEA:_variants_of_concern

                     (47)

                  https://ec.europa.eu/transparency/expert-groups-register/screen/expert-groups/consult?lang=hr&groupId=3791&fromMeetings=true&meetingId=27935

                     (48)

                  https://www.euplf.eu/hr/eu-dplf-3/index.html

                     (49)

                        Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/858 оd 27. svibnja 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2017/253 u pogledu uzbuna uzrokovanih ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i u svrhu otkrivanja kontakata putnika identificiranih s pomoću obrazaca za lociranje putnika (SL L 188, 28.5.2021., str. 106.).

                     (50)

                  https://reopen.europa.eu/hr

                     (51)

                        Dostupno na:
                  https://ec.europa.eu/health/sites/default/files/preparedness_response/docs/covid-19_rat_common-list_en.pdf

                     (52)

                        Preporuka Vijeća od 21. siječnja 2021. o zajedničkom okviru za upotrebu i validaciju brzih antigenskih testova i uzajamno priznavanje rezultata testova na COVID-19 u EU-u (SL C 24, 22.1.2021., str. 1.).

                     (53)

                        Podložno sporazumu sklopljenom između EU-a i Švicarske Konfederacije o suradnji u području javnog zdravlja, među ostalim o sudjelovanju Švicarske Konfederacije u Europskom centru za sprečavanje i kontrolu bolesti u skladu s Uredbom (EZ) br. 851/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. travnja 2004. o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (SL L 142, 30.4.2004., str. 1.).

                     (54)

                  https://www.euplf.eu/hr/eu-dplf-3/index.html

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.11.2021.
            COM(2021) 749 final

            PRILOG

            Prijedlogu preporuke Vijeća
            o koordiniranom pristupu za olakšavanje sigurnog slobodnog kretanja tijekom pandemije bolesti COVID-19 i o zamjeni Preporuke (EU) 2020/1475

               PRILOG
                  EU-ova karta „semafor”

               1.Karta „semafor” trebala bi se temeljiti na sljedećim kriterijima:

               (a)„14-dnevna stopa prijavljenih slučajeva”, odnosno ukupan broj novoprijavljenih slučajeva bolesti COVID-19 na 100 000 stanovnika na regionalnoj razini u posljednjih 14 dana;

               (b)„procijepljenost”, odnosno kumulativna potpuna procijepljenost primarnim ciklusom u ukupnom stanovništvu na regionalnoj razini;

               (c)„stopa testiranja”, odnosno broj testova na infekciju bolešću COVID-19 na 100 000 stanovnika provedenih tijekom proteklog tjedna.

               2.Kako bi se dobila ukupna ocjena, 14-dnevnu stopu prijavljenih slučajeva (C) trebalo bi ponderirati procijepljenošću (V) u određenoj regiji. Ako vrijednost bilo kojeg od dvaju kriterija nije dostupna na regionalnoj razini, trebalo bi upotrijebiti vrijednost na nacionalnoj razini.

               U tu svrhu trebalo bi koristiti sljedeću formulu:

               (C + C * (100 – V) / 100) / 2 = ponderirana stopa

               3.Na karti „semafor” područja bi se trebala označavati sljedećim bojama:

               (a)zelenom, ako je ponderirana stopa manja od 40;

               (b)narančastom, ako je ponderirana stopa manja od 100, ali je jednaka 40 ili veća;

               (c)crvenom, ako je ponderirana stopa manja od 300, ali je jednaka 100 ili veća;

               (d)tamnocrvenom, ako je ponderirana stopa 300 ili veća;

               (e)tamnosivom, ako je ponderirana stopa 600 ili manja;

               (f)sivom, ako nema dovoljno podataka za ocjene iz točaka od (a) do (e).