               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.5.2018.
            COM(2018) 277 final
            2018/0138(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže
            {SEC(2018) 228 final}{SWD(2018) 178 final}{SWD(2018) 179 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Tehnološke promjene utječu na svaki segment društva i gospodarstva te mijenjaju način života svih građana EU-a. Prometni sektor nije iznimka kad je riječ o tom trendu. Zbog novih tehnologija mobilnost se korjenito mijenja. EU i njezini industrijski sektori moraju se suočiti s tim izazovom kako bi postali svjetski predvodnici u području inovacija, digitalizacije i dekarbonizacije. Komisija je stoga primijenila sveobuhvatan pristup kako bi te političke prioritete prenijela u politike mobilnosti EU-u u obliku triju paketa mjera za mobilnost „Europa u pokretu”.

                  Na temelju strategije za mobilnost s niskom razinom emisije Komisija je u svibnju i studenome 2017. donijela dva paketa mjera za mobilnost. U tim se paketima utvrđuje pozitivni program za provedbu strategije za mobilnost s niskom razinom emisije i osiguravanje neometanog prelaska na čistu, konkurentnu i povezanu mobilnost za sve. Europski parlament i Vijeće trebali bi osigurati brzo donošenje tih prijedloga.

                  Ova je inicijativa dio trećeg paketa mjera „Europa u pokretu”, kojim se ostvaruje nova strategija industrijske politike iz rujna 2017., a svrha joj je nadopuniti postupak kojim se Europi omogućuje da u potpunosti iskoristi prednosti modernizacije mobilnosti. Ključno je da budući sustav mobilnosti bude siguran, čist i učinkovit za sve građane EU-a. Cilj je da mobilnost u Europi bude sigurnija i pristupačnija te čišća i prilagođenija nužnosti borbe protiv klimatskih promjena, da europska industrija postane konkurentnija, a europska radna mjesta sigurnija. Za to će biti nužna potpuna predanost EU-a, država članica i dionika, ponajprije kad je riječ o jačanju ulaganja u prometnu infrastrukturu.

                  Poticanje gospodarskog rasta i jačanje ulaganja u realno gospodarstvo u središtu je prioriteta Komisije. Plan ulaganja za Europu
                     1
                  , kojim se taj glavni cilj pretvara u operativne okvire, ima tri cilja: mobilizirati financijska sredstva za realno gospodarstvo, osigurati vidljivost i tehničku pomoć za projekte ulaganja te poboljšati regulatorni okvir za ulaganja.

                  Ulaganja u prometnu infrastrukturu znatno pridonose ostvarivanju tih ciljeva. Konkretno, očekuje se da će se završetkom osnovne transeuropske prometne mreže (TEN-T) i njezinih koridora stvoriti dodatnih 4 500 milijardi EUR ili 1,8 % BDP-a EU-a, što će činiti 13 milijuna godina radnog staža do 2030.
                     2
                   Procjenjuje se da ulaganja koja su potrebna za završetak osnovne mreže TEN-T iznose približno 500 milijardi EUR u razdoblju od 2021. do 2030. i približno 1 500 milijardi EUR ako se uključe sveobuhvatna mreža TEN-T i ostala prometna ulaganja
                     3
                  .

                  Iskustvo pokazuje da na provedbu projekata u okviru osnovne mreže TEN-T utječu složeni administrativni postupci i regulatorna neizvjesnost, koji mogu dovesti do povećanja troškova i kašnjenja
                     4
                  .

                  U nedavno ažuriranom akcijskom planu
                     5
                   – Kako najbolje iskoristiti nove financijske programe za europske prometne infrastrukturne projekte (2015.) – pojednostavnjivanje administrativnih odobrenja, pravila za izdavanje dozvola i drugih regulatornih postupaka utvrđeno je kao jedna od preporuka kojima se nastoji olakšati završetak mreže TEN-T. Plan su iznijeli europski koordinatori za mrežu TEN-T Bodewig i Secchi te bivši potpredsjednik H. Christophersen.

                  Uspješan završetak mreže TEN-T od ključne je važnosti za funkcioniranje jedinstvenog tržišta, digitalizaciju prometa i prelazak na mobilnost s niskom emisijom ugljika
                     6
                  . Komisija je u nedavnim komunikacijama naglasila potrebu mobiliziranja privatnih ulaganja u sektore koji su ključni za budućnost EU-a
                     7
                   i u kojima još postoji mogućnost tržišnih neuspjeha
                     8
                  . Ponovila je i da su prekogranični i održivi promet te infrastruktura mreže TEN-T od ključne važnosti za prelazak EU-a na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika u kojem se učinkovito gospodari resursima
                     9
                  .

                  Stvaranje regulatornog okruženja kojim se pruža potpora i uvođenje učinkovitih postupaka nisu problem samo na europskoj razini. I skupina G7 priznala je da složenost regulative utječe na učinkovitost postupaka izdavanja dozvola, konkretno u Izjavi ministara donesenoj u lipnju 2017. na sastanku ministara prometa skupine G7 u Cagliariju. U Izjavi je naglašena važnost povećanja prihvaćenosti infrastrukturnih projekata u javnosti, učinkovitih administrativnih postupaka i pojednostavnjenja regulatornog okruženja
                     10
                  . I države članice EU-a poduzele su napore radi pojednostavnjenja postupaka na nacionalnoj razini
                     11
                  .

                  Ovom se inicijativom nastoje smanjiti kašnjenja u provedbi infrastrukturnih projekata za mrežu TEN-T. Njome se uvodi maksimalno ograničenje od tri godine za cijeli proces izdavanja dozvola. Nastoje i bolje pojasniti procesi kojih se nositelji projekata moraju pridržavati, osobito u pogledu izdavanja dozvola, javne nabave i ostalih postupaka.

                  Ovom se inicijativom štiti pristup pravosuđu u pogledu provedbe infrastrukturnih projekata u okviru mreže TEN-T. Njome se ne utječe na upravne žalbene postupke i pravna sredstva pred sudom. Međutim, države članice mogu utvrditi posebna postupovna pravila, kao što su pravila o nedopuštenosti argumenta iznesenog uz zlouporabu prava ili u zloj vjeri, koja čine mehanizme prikladne za osiguranje učinkovitosti sudskog postupka. Prekogranični projekti suočeni su s posebnim poteškoćama u provođenju javne nabave, koje osobito proizlaze iz potrebe za primjenom različitih zakonodavstava, kako su istaknuli dionici. Time se povećava složenost projekata i stvaraju troškovi. Ovom se inicijativom nastoji omogućiti sustavna primjena jednog jedinstvenog okvira u slučaju prekograničnih projekata koje provodi zajednički subjekt, osim ako države članice sudionice odluče drukčije. To je u skladu s ciljevima utvrđenima u nedavnoj Komunikaciji o poticanju rasta i kohezije u graničnima regijama EU-a
                     12
                  .

                  Uz to što će se povećati ulaganja i privući privatni kapital u infrastrukturu s visokom dodanom vrijednošću EU-a, smatra se da će se ovom inicijativom postići veća jasnoća za građane i civilno društvo jačanjem okvira za transparentnost za njihovo uključivanje u planiranje projekata u okviru mreže TEN-T.

                  Procjenjuje se da će konkretne očekivane koristi biti sljedeće:

               ·uštede na vremenu: očekuje se da će postupci izdavanja dozvola trajati najviše tri godine, što je znatno poboljšanje u usporedbi s trenutačnim stanjem,

               ·uštede na troškovima za korisnike: više od 5 milijardi EUR u uštedama na troškovima za korisnike,

               ·ulaganja: ubrzat će se ulaganja pa će 84 % ukupnog iznosa ulaganja u osnovnu mrežu TEN-T biti uloženo prije 2025.,

               ·smanjenje vanjskih učinaka prometa: ušteda od 700 milijuna EUR s obzirom na emisije CO2, ublažavanje buke, onečišćenje zraka, zagušenja prometa i manji broj nesreća. Smanjenje emisija CO2 procjenjuje se na 2 686 tisuća tona koje će se uštedjeti u razdoblju 2018.–2030.,

               ·administrativni troškovi: neto uštede od 150 milijuna EUR za nositelje projekata i javna tijela.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Trenutačno ne postoje posebne odredbe povezane s postupcima izdavanja dozvola i regulatornim postupcima u području mreže TEN-T. Međutim, postoje slične odredbe koje su primjenjive u području transeuropske energetske mreže (TEN-E)
                     13
                  .

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Ciljevi ove inicijative u skladu su s odgovarajućim politikama Unije u području prometa, jedinstvenog tržišta i ostalim područjima. Inicijativom se pridonosi poticanju ulaganja i otvaranju novih radnih mjesta pojednostavnjenjem ulaganja u realno gospodarstvo.

                  Završetak mreže TEN-T dovest će do stvaranja povezanijeg i pravednijeg unutarnjeg tržišta jer se mrežom TEN-T nastoji fizički povezati države članice i zbog toga što ona ima jasnu dodanu vrijednost Unije zahvaljujući njezinoj usmjerenosti na prekogranične veze.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna je osnova ovog prijedloga članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Za koordinirani razvoj mreže TEN-T radi potpore tokovima prometa unutar jedinstvenog europskog tržišta te gospodarsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju u Uniji zahtijeva se djelovanje koje treba poduzeti na razini Unije. Postupci izdavanja dozvola uvelike se razlikuju među državama članicama s obzirom na broj potrebnih dozvola i odluka koje treba dobiti; to otežava sinkronizaciju razvoja mreže. Mreža TEN-T ne može ispravno funkcionirati kao cjelina, niti može pružati svoje koristi na razini Unije dok se ne završe svi njezini elementi.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti. Obuhvaćen je područjem primjene za djelovanje u području transeuropske prometne mreže, kako je utvrđeno člankom 170. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

                  Djelovanje predviđeno ovim prijedlogom posebno je ograničeno na europsku dimenziju prometne infrastrukture.

                  Uredba bi bila djelotvoran instrument jer bi nakon donošenja bila izravno primjenjiva u pravnom poretku država članica i ne bi zahtijevala razdoblje za prenošenje prije nego što bi počela proizvoditi puni pravni učinak. To je u skladu s ciljem uklanjanja odstupanja koja proizlaze iz prenošenja direktiva te ubrzavanja pripreme projekata i postupaka odobravanja.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINAKA

               •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje

                  Politika za mrežu TEN-T znatno je ojačana 2013. donošenjem nove uredbe u kojoj se utvrđuje cjelovita strategija koja se temelji na uspostavljanju osnovne mreže do 2030. i sveobuhvatne mreže do 2050. Međutim, politika za mrežu TEN-T postoji već 25 godina i u trenutku pripreme postojećeg okvira za mrežu TEN-T već su postojali dokazi o postojanju i učincima kašnjenja u postupcima izdavanja dozvola i drugim regulatornim postupcima. Mjere za pojednostavnjenje prvo su planirane za okvir za mrežu TEN-T, no na kraju se smatralo da su one preuranjene zbog nekoliko čimbenika. Konkretno, preoblikovani okvir za mrežu TEN-T već je uključivao ambiciozan skup inovacija, osobito u vezi sa stvaranjem novog instrumenta za financiranje, Instrumenta za povezivanje Europe.

                  Kao posljedica toga, u postojećoj Uredbi (EU) br. 1315/2013 nisu predviđena posebna rješenja s obzirom na postupke izdavanja dozvola, za razliku od Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
                     14
                  . Stoga se postojeća inicijativa nije mogla razviti u okviru programa REFIT; međutim, ona je nadahnuta iskustvom u području mreže TEN-E.

               •Savjetovanje, prikupljanje podataka i primjena stručnih znanja

                  Aktivnosti savjetovanja uključivale su sljedeće:

               (1)otvoreno javno savjetovanje na internetu provodilo se tijekom 13 tjedana od 1. kolovoza 2017. do 9. studenoga 2017. Zaprimljeno je ukupno 99 odgovora, u kojima su zastupljene 23 različite države članice što je jednako 94 % svih doprinosa. Regionalna, lokalna ili općinska tijela (20 %), nositelji projekata (19 %) i industrijska, poslovna ili sektorska udruženja (20 %) bile su kategorije organizacija koje su bile najviše zastupljene, a odmah iza njih slijedile su nacionalne vlade (16 %);

               (2)održan je niz radionica koje su zajednički organizirale službe Komisije odgovorne za područja inicijative: za javnu nabavu (15. lipnja 2017.), za financiranje i državnu potporu (21. rujna 2017.) te za procjene utjecaja na okoliš i izdavanje dozvola (17. listopada 2017.);

               (3)u kontekstu procjene učinka održani su razgovori s dionicima u razdoblju od 6. prosinca 2017. do 17. siječnja 2018.;

               (4)aktivnosti savjetovanja provedene su u okviru prethodne razmatračke studije zajedno s otvorenim javnim savjetovanjem koje je trajalo 12 tjedana i namjenskim radionicama;

               (5)mehanizam za pružanje povratnih informacija uključen je u početnu procjenu učinka koja je objavljena u lipnju 2017. na web-mjestu Komisije.

                  O inicijativi se dva puta raspravljalo i na ministarskoj razini, zajedno s ostalim pitanjima povezanima s razvojem i financiranjem mreže TEN-T: na Regionalnoj konferenciji o ulaganjima u području prometa 23. ožujka 2017. u Sofiji i na neformalnom Vijeću ministara prometa 21. rujna 2017. u Tallinnu.

               Sažetak dobivenih primjedbi i primjena rezultata

                  Savjetovalo se sa svim relevantnim skupinama dionika koje zastupaju sve države članice i većina njih iznijela je svoja stajališta, zajedno s određenim kvantitativnim informacijama, ako su one bile dostupne, koja se odnose na postojeća pitanja i mjere politike koje se razmatraju. U okviru savjetovanja pokazalo se da se glavni problemi koji su utvrđeni s obzirom na postupke izdavanja dozvola za projekte u okviru mreže TEN-T odnose na korake na strateškoj razini pripreme projekta, uključujući dobivanje dozvola za prostorno planiranje, lokacijskih dozvola i procjena utjecaja na okoliš.

                  Podršku objedinjavanju postupaka u okviru jedinstvenog nacionalnog subjekta po načelu „sve na jednom mjestu” osobito su izrazili nositelji projekata, pojedinci i industrijske interesne skupine. Nacionalne i regionalne vlade izrazile su više mišljenja sa zadrškama, koja su potvrđena i u bilateralnim razgovorima.

                  Znatan broj nacionalnih i regionalnih vlada izrazio je određene zabrinutosti u pogledu primjene načela „sve na jednom mjestu”. Međutim, u pojedinačnoj kvalitativnoj analizi njihovih primjedbi pokazalo se da to očito neslaganje, u nekim slučajevima, proizlazi iz činjenice da su neke zemlje već objedinile postupke u okviru jedinstvenog tijela (uključujući ubrzane postupke). Ti jedinstveni nacionalni subjekti koji već postoje mogu se smatrati primjerom najbolje prakse za provedbu načela „sve na jednom mjestu”.

                  Prema nositeljima projekata i pojedincima, u svakom slučaju primjene načela „sve na jednom mjestu” trebala bi postojati proširena sposobnost odlučivanja u okviru koje bi se upravljalo svim procjenama utjecaja na okoliš na razini projekta, dozvolama za prostorno planiranje i građevinskim dozvolama. S druge strane, mišljenja nacionalnih i regionalnih vlada razlikovala su se u pogledu razmjera objedinjavanja postupaka i razine vlasti. Znatan broj nacionalnih predstavnika naveo je da bi subjekti koji primjenjuju načelo „sve na jednom mjestu” trebali imati samo ovlasti za koordiniranje.

                  Ispitanici, prvenstveno nositelji projekata, pojedinci i industrijske interesne skupine, složili su se da proces izdavanja dozvola ne bi trebao trajati dulje od dvije godine te da bi utvrđivanje tog vremenskog ograničenja moglo pomoći u smanjenju prekomjernih kašnjenja. Lokalna i regionalna tijela te neke nacionalne vlade bili su suzdržaniji po tom pitanju.

                  Zajednički skup pravila na razini Unije koja se primjenjuju na prekogranične projekte utvrđen je kao najdjelotvornije rješenje za poboljšanje problema javne nabave, osobito od strane nositelja projekata i industrijskih skupina. Nacionalna tijela navela su da bi taj skup pravila bio djelotvorniji ako bi ga se primjenjivalo na prekogranične projekte koji ostvaruju koristi od financiranja sredstvima Unije.

                  Među dostupnim instrumentima za donošenje mjera za olakšavanje pripreme projekata u okviru mreže TEN-T i izdavanje dozvola, u okviru savjetovanja pokazalo se da ispitanici općenito daju prednost uredbi o postupcima izdavanja dozvola i ostalim elementima pripreme projekata u okviru mreže TEN-T koja bi se izravno primjenjivala u državama članicama.

               •Prikupljanje podataka i primjena stručnih znanja

                  Inicijativa se temelji na dugotrajnom procesu razmatranja i njome se odgovara na politički poziv na djelovanje. Definicija problema temeljila se uglavnom na iskustvu Komisije u upravljanju završetkom mreže TEN-T
                     15
                  , aktivnostima savjetovanja i vanjskim studijama:

               –Studiji o izdavanju dozvola za projekte u okviru osnovne mreže TEN-T i olakšavanju njihove pripreme, Milieu i dr., prosinac 2016.
                  16
               ,

               –Popratnoj studiji za procjenu učinka mjera za pojednostavnjenje realizacije mreže TEN-T, Panteia, PwC, M-FIVE, veljača 2018.
                  17

               •Procjena učinka

                  Prijedlog je potkrijepljen procjenom učinka. Prijedlog je od Odbora za regulatorni nadzor dobio pozitivno mišljenje sa zadrškama. Odbor je donio preporuke u kojima se zahtijevaju prilagodbe i pojašnjenja u pogledu sljedećeg:

               –pružanja više dokaza o tome kako postupci javne nabave i izdavanja dozvola utječu na kašnjenja u izgradnji. Pružanja dodatnih informacija o razlikama u stanju među sektorima i državama članicama te opisa iskustva stečenog u okviru mreže TEN-E, Europskog fonda za strateška ulaganja i mjera poduzetih u državama članicama radi pojednostavnjenja procesâ,

               –pružanja dodatnih informacija o stajalištima dionika s obzirom na opcije, osobito o stajalištima država članica i građana,

               –analize osjetljivosti koju treba dodati zajedno s objašnjenjem pretpostavki koje su donesene u vezi s izračunom rezultata, osobito s obzirom na stupanj u kojem bi se predmetnim mjerama stvarno pomoglo u izbjegavanju kašnjenja.

                  Te su primjedbe uzete u obzir u revidiranoj procjeni učinka, kako je navedeno u Prilogu I. Izvješću o procjeni učinka. Napravljene su sljedeće izmjene za rješavanje prethodno navedenih pitanja:

               –jasnije su predstavljeni primjeri kojima se prikazuju učinci kašnjenja u postupcima izdavanja dozvola i nabavi na pojedinačne projekte i kako to utječe na završetak mreže TEN-T te ostali učinci na mrežu. Navedeno je više upućivanja na rezultate završetka mreže TEN-E i prioritetno postupanje u području kontrole državne potpore
                  18
               . Dodani su posebni stavci kako bi se opisala iskustva država članica, uključujući mjere koje su one poduzele radi pojednostavnjenja svojih procesâ. Svim tim elementima pojačala se granularnost analize,

               –mnogo su detaljnije prikazani rezultati otvorenih javnih savjetovanja i ostalih savjetovanja s dionicima. U poglavlju 7. dodan je poseban odjeljak o usporedbi opcija politike,

               –provedena je analiza osjetljivosti i prikazana u cijeloj procjeni učinka u odgovarajućim odjeljcima.

                  Procijenjene opcije politike sastoje se od paketa mjera politike kojima se nastoje postići određeni ciljevi, a posebno glavni utvrđeni uzroci problema:

               –brojne faze i tijela uključena u postupke izdavanja dozvola,

               –nepostojanje ili neprovođenje rokova,

               –različiti postupci javne nabave u prekograničnim projektima u okviru mreže TEN-T,

               –problemi u koordinaciji pri provođenju prekograničnih projekata i

               –percipirane neizvjesnosti povezane s postupcima kontrole državne potpore.

               Na temelju analize donesen je jasan zaključak da nije potrebno imati istu razinu ambicije u svakom području i da bi primjereniji bio postupni pristup.

               Kad je riječ o postupcima izdavanja dozvola, stanje među državama članicama razlikuje se i do sada na razini Unije nije primijenjen nikakav usklađeni pristup. Potrebna je viša razina intervencije kako bi se sinkronizirali postupci preko granica i omogućila usklađenija, djelotvornija i učinkovitija provedba projekata.

               Kad je riječ o javnoj nabavi, tijekom posljednjih nekoliko godina počeo se primjenjivati osuvremenjeni okvir
                  19
               . Međutim, i dalje postoji nedostatak u području prekogranične nabave i projektima koje su zajednički razvile dvije države članice ili više njih. U tom je području intervencija usmjerena samo na taj konkretan nedostatak.

               Kad je riječ o kontroli državne potpore, novodonesenim pojašnjenjima već je u svakom slučaju uklonjena glavnina neizvjesnosti koja je navodno možda otežavala razvoj projekata u prošlosti. U slučaju složenog projekta sa sofisticiranom financijskom strukturom, ipak se čini potrebnim poboljšati kvalitetu obavijesti i boljom suradnjom između službi Komisije, tijela država članica te pravne i poslovne zajednice. U skladu s kodeksom najbolje prakse za provođenje postupaka kontrole državne potpore, može se dati prednost u postupanju projektima od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T nakon uzajamno dogovorenog vremenskog rasporeda između država članica i Komisije, u kojem se jasno utvrđuju ključne točke i informacije koje države članice moraju dostaviti. Time će se omogućiti neometano odvijanje postupaka na razini Komisije radi omogućivanja bržeg donošenja odluke.

               Opcije politike utemeljene su na povećanju razine intervencije, ambicije i očekivanog „kumulativnog” učinka:

               –opcija politike 1 (OP1) Minimalna izmjena postojećih instrumenata i razvoj neobvezujućeg („mekog”) zakonodavstva te pratećih mjera,

               –opcija politike 2 (OP2) Ograničeno obvezujuće djelovanje koje treba decentralizirati i provesti na nacionalnoj razini,

               –opcija politike 3 (OP3) Okvir EU-a za odobravanje projekata u okviru osnovne mreže TEN-T koji treba primijeniti na nacionalnoj razini (OP3a) ili na razini EU-a (OP3b).

               U procjeni učinka preporučena je opcija politike 2 i u predmetnoj se inicijativi slijedi ta preporuka.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog ne uključuje dodatne troškove za proračun Unije.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               U izvješću o procjeni učinka navodi se skup pokazatelja koji bi se trebali primjenjivati za praćenje djelotvornosti i učinkovitosti mjera koje su poduzete za ostvarivanje glavnih ciljeva politike:

               –smanjivanje na najmanju moguću mjeru rizika od kašnjenja s kojima su suočeni pojedinačni projekti u okviru mreže TEN-T:

               –napredak u provedbi mreže TEN-T u smislu usklađenosti sa standardima i zahtjevima,

               –napredak u ulaganjima koje podupire EU u području prometne infrastrukture mreže TEN-T koji se mjeri brojem projekata u okviru Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) (ili projekata u okviru njegova sljednika) koji su provedeni na vrijeme i/ili u kojima nije bilo kašnjenja zbog problema povezanih s izdavanjem dozvola/nabavom,

               –povećanje pravne sigurnosti za nositelje projekata čime se privlače novi privatni ulagači u prometnu infrastrukturu:

               –povećanje broja infrastrukturnih projekata u okviru mreže TEN-T koji se financiraju upotrebom financijskih instrumenata koje podupire EU (npr. Europski fond za strateška ulaganja i njegovi sljednici).

               Praćenje će se temeljiti na postojećim mjerama za praćenje provedbe mreže TEN-T kao takve. Stoga će se postojeći okvir primjenjivati u najvećoj mogućoj mjeri i na jednostavan i transparentan način kako bi ga se učinilo lako dostupnim zainteresiranim dionicima. Nije namjera stvoriti složen sustav novih pokazatelja uspješnosti.

               •
                     Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Naslov Uredbe upućuje na područje primjene i ciljeve akta, kojim se nastoji olakšati završetak transeuropske prometne mreže.

               Članak 1. – Predmet i područje primjene

               U tom se članku uvode predmet i ciljevi Uredbe, a to je omogućivanje djelotvornog i pravodobnog završetka mreže TEN-T na cijelom području Unije smanjivanjem rizika od kašnjenja i povećanjem sigurnosti za nositelje projekata i ulagače u pogledu trajanja primjenjivih postupaka. Drugi je cilj olakšati uključivanje privatnih ulagača i pružiti više jasnoće s obzirom na javna savjetovanja.

               Članak 3. – „Prioritetni status” projekata od zajedničkog interesa

               Određene države članice u svojim odgovarajućim nacionalnim pravnim okvirima odobravaju ubrzane postupke i posebno pojednostavnjeno postupanje za kategorije projekata na temelju njihove važnosti za razvoj zemlje ili drugih razloga. Kako bi se ostvarili ciljevi završetka mreže TEN-T, na koje su se države članice obvezale donošenjem uredbe u Vijeću u kojoj se utvrđuju ta mreža i obvezujući rokovi za njezin završetak, slično povlašteno postupanje trebalo bi se primjenjivati na projekte Unije od zajedničkog interesa.

               Članci 4.–6. – Objedinjavanje postupaka izdavanja dozvola

               Cilj je ovog članka objediniti razne procese izdavanja dozvola za projekte od zajedničkog interesa u okviru mreže TEN-T. U članku 4. zahtijeva se da odobravanje projekata u okviru mreže TEN-T rješava jedno jedinstveno tijelo koje upravlja cjelokupnim procesom i preuzima odgovornost za njega te djeluje kao jedinstvena ulazna točka za nositelje projekata i ostale ulagače. U članku 5. utvrđuju se određivanje i uloga tog tijela. U članku 6. utvrđuju se postupovni koraci koji dovode do sveobuhvatne odluke kojom se ulagaču odobrava da nastavi s projektom.

               Članak 7. – Koordiniranje prekograničnih postupaka izdavanja dozvola

               U tom se članku navodi važnost koordiniranja postupaka izdavanja dozvola preko granica i jača se uloga europskih koordinatora u praćenju postupka izdavanja dozvola.

               Članak 8. – Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa

               Tim se člankom predviđa primjena samo jednog pravnog okvira na javnu nabavu u prekograničnim projektima. Zajednički subjekti koji razvijaju te projekte primjenjivat će samo jedno nacionalno zakonodavstvo na nabavu radova i usluga pri provedbi projekta, osim ako je u međuvladinom sporazumu drukčije navedeno.

               Članak 9. – Tehnička pomoć

               Postojeći sustavi za tehničku pomoć koji se temelje na zakonodavstvu Unije bit će otvoreni za projekte od zajedničkog interesa na koje se odnosi ova inicijativa, pod uvjetom dostupnosti sredstava kojima upravljaju odgovarajuće službe.

               2018/0138 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mjerama pojednostavnjenja radi ubrzanja realizacije transeuropske prometne mreže

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  20
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  21
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Uredbom (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  22
                utvrđuje se zajednički okvir za stvaranje najsuvremenijih, interoperabilnih mreža za razvoj unutarnjeg tržišta. Transeuropske prometne mreže (TEN-T) imaju dvoslojnu strukturu: sveobuhvatnom mrežom osigurava se povezanost svih regija Unije, dok se osnovna mreža sastoji od onih elemenata mreže koji imaju najveću stratešku važnost za Uniju. U Uredbi (EU) br. 1315/2013 utvrđuju se obvezujući rokovi za provedbu, pri čemu osnovna mreža treba biti završena do 2030., a sveobuhvatna mreža do 2050.

               (2)Unatoč nužnosti i obvezujućim rokovima, iskustvo je pokazalo da su mnoga ulaganja kojima se nastoji završiti mreža TEN-T suočena sa složenim postupcima izdavanja dozvola, postupcima za prekograničnu nabavu i drugim postupcima. To stanje ugrožava pravodobnu provedbu projekata i u mnogim slučajevima dovodi do znatnih kašnjenja i povećanja troškova. Kako bi se riješili ti problemi i omogućio sinkronizirani završetak mreže TEN-T, potrebno je usklađeno djelovanje na razini Unije.

               (3)U pravnim okvirima mnogih država članica za određene se kategorije projekata odobrava prioritetno postupanje na temelju njihove strateške važnosti za gospodarstvo. Prioritetno postupanje obilježavaju kraći rokovi, istodobni postupci ili ograničeni rokovi za žalbe pri čemu se osigurava da se ostvare i ciljevi drugih horizontalnih politika. Ako takav okvir postoji u nacionalnom pravnom okviru, on bi se trebao automatski primjenjivati na projekte Unije koji su priznati kao projekti od zajedničkog interesa na temelju Uredbe (EU) br. 1315/2013.

               (4)Kako bi se poboljšala djelotvornost procjena utjecaja na okoliš i racionalizirao proces odlučivanja, ako obveza provođenja procjena povezanih s pitanjima zaštite okoliša u slučaju projekata u okviru osnovne mreže istodobno proizlazi iz Direktive 2011/92/EU, kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU, i iz ostalog zakonodavstva Unije kao što su Direktiva 92/43/EEZ, Direktiva 2009/147/EZ, Direktiva 2000/60/EZ, Direktiva 2008/98/EZ, Direktiva 2010/75/EU, Direktiva 2012/18/EU i Direktiva 2011/42/EZ, države članice trebale bi osigurati pružanje zajedničkog postupka kojim se ispunjavaju zahtjevi iz tih direktiva.

               (5)Projekte u osnovnoj mreži trebalo bi podupirati objedinjenim postupcima izdavanja dozvola kako bi se omogućilo jasno upravljanje cjelokupnim postupkom, a ulagači dobili jedinstvenu ulaznu točku. Države članice trebale bi imenovati nadležno tijelo u skladu sa svojim nacionalnim pravnim okvirima i administrativnim ustrojem.

               (6)Uspostavom jednog nadležnog tijela na nacionalnoj razini u kojem su objedinjeni svi postupci izdavanja dozvola („sve na jednom mjestu”) trebala bi se smanjiti složenost, poboljšati učinkovitost i povećati transparentnost tih postupaka. Time bi se trebala poboljšati i suradnja među državama članicama, prema potrebi. Tim postupcima trebala bi se promicati stvarna suradnja između ulagača i jedinstvenog nadležnog tijela i stoga bi u njima trebalo omogućiti utvrđivanje opsega u fazi prije podnošenja zahtjeva u postupku izdavanja dozvola. To utvrđivanje opsega trebalo bi se integrirati u detaljan nacrt prijave i slijediti postupak utvrđen u članku 5. stavku 2. Direktive 2011/92/EU kako je izmijenjena Direktivom 2014/52/EU.

               (7)Postupkom utvrđenim ovom Uredbom ne bi se trebalo dovoditi u pitanje ispunjavanje zahtjeva utvrđenih u međunarodnom pravu i pravu Unije, uključujući odredbe za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja.

               (8)S obzirom na hitnost završetka osnovne mreže TEN-T, pojednostavnjenje postupaka izdavanja dozvola trebalo bi biti popraćeno rokom u kojem bi odgovorna nadležna tijela trebala donijeti sveobuhvatnu odluku o izgradnji projekta. Taj bi rok trebao potaknuti učinkovitiju obradu postupaka i ni u kojem slučaju ne bi smio ugroziti visoke standarde Unije u području zaštite okoliša i sudjelovanja javnosti.

               (9)Države članice trebale bi nastojati osigurati najučinkovitiju moguću obradu žalbi u kojima se osporava materijalna ili postupovna zakonitost sveobuhvatne odluke.

               (10)Prekogranični infrastrukturni projekti u okviru mreže TEN-T suočeni su s posebnim problemima u pogledu koordiniranja postupaka izdavanja dozvola. Europski koordinatori trebali bi imati ovlasti za praćenje tih postupaka i olakšavanja njihove sinkronizacije i završetka.

               (11)Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa trebala bi se provoditi u skladu s Ugovorom i Direktivom 2014/25/EU i/ili Direktivom 2014/24/EU. Kako bi se osigurao učinkovit završetak prekograničnih projekata od zajedničkog interesa u okviru osnovne mreže, javna nabava koju provodi zajednički subjekt trebala bi podlijegati samo jednom nacionalnom zakonodavstvu. Odstupajući od zakonodavstva Unije o javnoj nabavi, primjenjiva nacionalna pravila trebala bi u načelu biti pravila one države članice u kojoj zajedničko tijelo ima registrirano sjedište. Trebalo bi ostati moguće da se primjenjivo zakonodavstvo utvrdi međuvladinim sporazumom.

               (12)Komisija nije sustavno uključena u odobravanje pojedinačnih projekata. Međutim, u nekim slučajevima, određeni aspekti pripreme projekta podložni su odobrenju na razini Unije. Ako je Komisija uključena u te postupke, prednost u postupanju dat će projektima Unije od zajedničkog interesa i osigurati sigurnost za nositelje projekata. U nekim će slučajevima možda biti potrebno odobrenje državne potpore. U skladu s kodeksom najbolje prakse za provođenje postupaka kontrole državne potpore, države članice mogu zatražiti od Komisije da s projektima od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T koje one smatraju prioritetnima postupa s predvidljivijim rokovima u okviru pristupa vođenja spisa predmeta ili obostrano dogovorenog planiranja.

               (13)Provedba infrastrukturnih projekata u osnovnoj mreži TEN-T trebala bi biti popraćena i smjernicama Komisije kako bi se povećala jasnoća u pogledu provedbe određenih vrsta projekata uz poštovanje pravne stečevine Unije. Primjerice, u akcijskom planu za prirodu, ljude i gospodarstvo
                  23
                predviđene su takve smjernice radi povećanja jasnoće s obzirom na poštovanje direktiva o pticama i staništima. Izravna potpora povezana s javnom nabavom trebala bi biti dostupna za projekte od zajedničkog interesa kako bi se osigurala najbolja vrijednost za javni novac
                  24
               . Usto, odgovarajuća tehnička pomoć trebala bi biti dostupna u okviru mehanizama razvijenih za višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. radi pružanja financijske potpore za projekte od zajedničkog interesa u okviru mreže TEN-T.

               (14)S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, već se zbog potrebe za koordiniranjem tih ciljeva oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

               (15)Radi pravne sigurnosti, administrativni postupci koji su započeti prije stupanja na snagu ove Uredbe ne bi trebali podlijegati odredbama iz ove Uredbe.

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               POGLAVLJE I. OPĆE ODREDBE

               Članak 1.

               Predmet i područje primjene

               U ovoj se Uredbi utvrđuju zahtjevi primjenjivi na administrativne postupke kojih se pridržavaju nadležna tijela država članica u odnosu na odobravanje i provedbu svih projekata od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži transeuropske prometne mreže.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije utvrđene u Uredbi (EU) br. 1315/2013. Primjenjuju se i sljedeće definicije:

               (a)„sveobuhvatna odluka” znači odluka, ili skup odluka, koju donosi tijelo ili tijela države članice, ne uključujući sudove, o tome može li nositelj projekta dobiti odobrenje za izgradnju prometne infrastrukture potrebne za završetak projekta ne dovodeći u pitanje ni jednu odluku donesenu u kontekstu upravnog žalbenog postupka;

               (b)„postupci izdavanja dozvola” znači svaki postupak kojeg se treba pridržavati ili korak koji se mora poduzeti pred tijelima države članice, na temelju prava Unije ili nacionalnog prava, prije nego što nositelj projekta može provesti projekt;

               (c)„nositelj projekta” znači podnositelj zahtjeva za odobrenje privatnog projekta ili javno tijelo koje pokreće projekt;

               (d)„jedinstveno nadležno tijelo” znači tijelo koje država članica odredi kao odgovorno za izvršavanje dužnosti koje proizlaze iz ove Uredbe;

               (e)„prekogranični projekt od zajedničkog interesa” znači projekt od zajedničkog interesa u skladu s člankom 7. Uredbe (EU) br. 1315/2013 koji obuhvaća prekograničnu dionicu kako je ona definirana u članku 3. točki (m) te uredbe i koji provodi zajednički subjekt.

               POGLAVLJE II. – IZDAVANJE DOZVOLA

               Članak 3.

               „Prioritetni status” projekata od zajedničkog interesa

               1.Svaki projekt od zajedničkog interesa u osnovnoj mreži TEN-T podliježe objedinjenom postupku izdavanja dozvola kojim upravlja jedinstveno nadležno tijelo koje imenuje svaka država članica u skladu s člancima 5. i 6.

               2.Ako na temelju nacionalnog prava postoji prioritetni status, projektima od zajedničkog interesa dodjeljuje se status od najvećeg mogućeg nacionalnog značaja i kao takvi se obrađuju u postupcima izdavanja dozvola, ako je, i na način na koji je, takva obrada predviđena nacionalnim zakonodavstvom primjenjivim na odgovarajuće vrste prometne infrastrukture.

               3.Kako bi se osigurali učinkoviti administrativni postupci koji se odnose na projekte od zajedničkog interesa, nositelji projekata i sva predmetna tijela osiguravaju takvim projektima najbržu pravno moguću obradu, među ostalim u pogledu dodijeljenih sredstava.

               Članak 4.

               Objedinjavanje postupaka izdavanja dozvola

               1.Kako bi se ispunili rokovi utvrđeni u članku 6. i smanjilo administrativno opterećenje povezano sa završetkom projekata od zajedničkog interesa, svi administrativni postupci koji proizlaze iz primjenjivog prava, i nacionalnog prava i prava Unije, objedinjuju se i na temelju njih se donosi samo jedna sveobuhvatna odluka.

               2.U slučaju projekata od zajedničkog interesa za koje obveza provedbe procjena utjecaja na okoliš istodobno proizlazi iz Direktive 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća i drugog prava Unije, države članice osiguravaju da su predviđeni zajednički postupci u smislu članka 2. stavka 3. Direktive 2011/92/EU.

               Članak 5.

               Jedinstveno nadležno tijelo za izdavanje dozvola

               1.Do … (OP: umetnuti datum: godina dana nakon stupanja na snagu ove Uredbe) svaka država članica dužna je imenovati jedno jedinstveno nadležno tijelo koje je odgovorno za olakšavanje procesa izdavanja dozvola, uključujući i donošenje sveobuhvatne odluke.

               2.Odgovornost jedinstvenog nadležnog tijela iz stavka 1. i/ili zadaće povezane s time može se dodijeliti drugom tijelu na odgovarajućoj administrativnoj razini po pojedinom projektu od zajedničkog interesa ili određenoj kategoriji projekata od zajedničkog interesa, pod sljedećim uvjetima:

               (a) samo je jedno tijelo odgovorno za pojedini projekt od zajedničkog interesa;

               (b) to tijelo jedina je kontaktna točka za nositelja projekta u postupku donošenja sveobuhvatne odluke za određeni projekt od zajedničkog interesa; i

               (c) to tijelo koordinira dostavu svih relevantnih dokumenata i informacija.

               Jedinstveno nadležno tijelo može zadržati odgovornost utvrđivanja rokova, ne dovodeći u pitanje rokove utvrđene u skladu s člankom 6.

               3.Jedinstveno nadležno tijelo donosi sveobuhvatnu odluku unutar rokova utvrđenih u članku 6. To čini pridržavajući se zajedničkih postupaka.

               Sveobuhvatna odluka koju je donijelo jedinstveno nadležno tijelo jedina je pravno obvezujuća odluka koja proizlazi iz zakonskog postupka izdavanja dozvola. Ako se projekt odnosi na druga tijela, ta tijela mogu dati svoje mišljenje kao doprinos tom postupku, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom. Jedinstveno nadležno tijelo uzima to mišljenje u obzir.

               4.Pri donošenju sveobuhvatne odluke jedinstveno nadležno tijelo mora se pobrinuti da se poštuju svi mjerodavni zahtjevi na temelju međunarodnog prava i prava Unije te obrazložiti svoju odluku.

               5.Ako projekt od zajedničkog interesa zahtijeva donošenje odluka u dvije države članice ili više njih, relevantna nadležna tijela poduzimaju sve potrebne korake za učinkovitu i djelotvornu međusobnu suradnju i koordinaciju. Ne dovodeći u pitanje obveze koje proizlaze na temelju primjenjivog prava Unije i nacionalnog prava, države članice nastoje osigurati zajedničke postupke, posebno u vezi s procjenom utjecaja na okoliš.

               Članak 6.

               Trajanje i provedba postupka izdavanja dozvola

               1.Postupak izdavanja dozvola sastoji se od faze prije podnošenja zahtjeva i faze u kojoj jedinstveno nadležno tijelo procjenjuje zahtjev i donosi odluku.

               2.Faza prije podnošenja zahtjeva, koja obuhvaća razdoblje od početka postupka izdavanja dozvola do podnošenja potpunog spisa zahtjeva jedinstvenom nadležnom tijelu, u načelu ne smije trajati više od dvije godine.

               3.
                     Kako bi se pokrenuo postupak izdavanja dozvola, nositelj projekta u pisanom obliku o projektu obavješćuje jedinstveno nadležno tijelo relevantnih država članica i tome prilaže detaljan opis projekta. Najkasnije dva mjeseca od primitka te obavijesti jedinstveno nadležno tijelo potvrđuje ili, ako smatra da projekt još nije dovoljno spreman da uđe u postupak izdavanja dozvola, odbija obavijest u pisanom obliku. Ako jedinstveno nadležno tijelo odluči odbiti obavijest, dužno je obrazložiti svoju odluku. Kao početak postupka izdavanja dozvola smatra se datum na koji je nadležno tijelo potpisalo primitak obavijesti. Ako su uključene dvije države članice ili više njih, datum kad zadnje relevantno nadležno tijelo primi obavijest obavijest smatra se datumom početka postupka izdavanja dozvola.

               4.U roku od tri mjeseca od početka postupka izdavanja dozvola jedinstveno nadležno tijelo, u bliskoj suradnji s nositeljem projekta i ostalim relevantnim tijelima te uzimajući u obzir informacije koje je dostavio nositelj projekta na temelju obavijesti iz stavka 3., utvrđuje detaljan nacrt zahtjeva i o njemu obavješćuje nositelja projekta, pri čemu taj nacrt sadržava sljedeće:

               (a)opseg i podrobnost informacija koje nositelj projekta mora dostaviti u okviru spisa zahtjeva za sveobuhvatnu odluku;

               (b)plan za proces izdavanja dozvola, u kojem se utvrđuje najmanje sljedeće:

               i.odluke i mišljenja koja treba dobiti;

               ii.tijela, dionici i javnost na koje se postupak vjerojatno odnosi;

               iii.pojedine faze postupka i njihovo trajanje;

               iv.glavne etape i njihovi rokovi s obzirom na sveobuhvatnu odluku koju treba donijeti;

               v.sredstva koja planiraju tijela i moguće dodatne potrebe za sredstvima.

               5.Kako bi osigurao potpunost i odgovarajuću kvalitetu spisa zahtjeva, nositelj projekta traži mišljenje jedinstvenog nadležnog tijela o svojem zahtjevu što prije tijekom faze prije podnošenja zahtjeva. Nositelj projekta u potpunosti surađuje s jedinstvenim nadležnim tijelom kako bi se ispunili rokovi i poštovao detaljan nacrt zahtjeva kako je utvrđeno u stavku 4.

               6.Nositelj projekta podnosi spis zahtjeva koji se temelji na detaljnom nacrtu zahtjeva u roku od 21 mjeseca od dana primitka tog detaljnog nacrta zahtjeva. Nakon isteka tog roka detaljni nacrt zahtjeva više se ne smatra primjenjivim, osim ako jedinstveno nadležno tijelo odluči produljiti taj rok na temelju obrazloženog zahtjeva nositelja projekta.

               7.Najkasnije u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja potpunog spisa zahtjeva nadležno tijelo u pisanom obliku potvrđuje da je spis zahtjeva potpun i o tome obavješćuje nositelja projekta. Spis zahtjeva koji je podnio nositelj projekta smatra se potpunim, osim ako u roku od dva mjeseca od datuma podnošenja nadležno tijelo nositelju projekta uputi zahtjev za dostavu informacija koje nedostaju. Taj zahtjev mora biti ograničen, u pogledu opsega i podrobnosti, na elemente koji su utvrđeni u detaljnom nacrtu zahtjeva. Svaki dodatni zahtjev za informacije smije se uputiti samo ako nastupe izvanredne i nepredviđene nove okolnosti i jedinstveno nadležno tijelo mora ga valjano obrazložiti.

               8.Jedinstveno nadležno tijelo procjenjuje zahtjev i donosi sveobuhvatnu odluku u roku od jedne godine od datuma podnošenja potpunog spisa zahtjeva u skladu sa stavkom 7. Države članice mogu, prema potrebi, utvrditi raniji rok.

               9.Rokovima iz prethodno navedenih odredbi ne dovode se u pitanje obveze koje proizlaze iz pravnih akata Unije i međunarodnih pravnih akata kao ni upravni žalbeni postupci i pravna sredstva pred sudom.

               Članak 7.

               Koordiniranje prekograničnog postupka izdavanja dozvola

               1.Za projekte koji obuhvaćaju dvije države članice ili više njih nadležna tijela relevantnih država članica usklađuju svoje rasporede i dogovaraju se o zajedničkom planu.

               2.Europski koordinator iz članka 45. Uredbe (EU)² br. 1315/2013 ovlašten je blisko pratiti postupak izdavanja dozvola za prekogranične projekte od zajedničkog interesa i olakšavati kontakte među uključenim nadležnim tijelima.

               3.Ne dovodeći u pitanje obvezu poštovanja rokova na temelju ove Uredbe, u slučaju nepridržavanja rokova za donošenje sveobuhvatne odluke, nadležno tijelo mora odmah obavijestiti relevantnog europskog koordinatora o mjerama koje su poduzete ili će se poduzeti da postupak izdavanja dozvola završi s najmanjim mogućim zakašnjenjem. Europski koordinator može zatražiti od nadležnog tijela da ga redovito izvješćuje o ostvarenom napretku.

               POGLAVLJE III. JAVNA NABAVA

               Članak 8.
               Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa

               1.Javna nabava u prekograničnim projektima od zajedničkog interesa provodi se u skladu s Ugovorom i Direktivom 2014/25/EU i/ili Direktivom 2014/24/EU.

               2.Ako postupke nabave provodi zajednički subjekt koji su uspostavile države članice sudionice, taj subjekt primjenjuje nacionalne odredbe jedne od tih država članica i, odstupajući od tih direktiva, te odredbe moraju biti utvrđene u skladu s člankom 57. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća ili člankom 39. stavkom 5. točkom (a) Direktive 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća, ovisno što je primjenjivo, osim ako je sporazumom među državama članicama sudionicama predviđeno drukčije. U takvom se sporazumu u svakom slučaju mora predvidjeti primjena samo jednog nacionalnog zakonodavstva ako postupke nabave provodi zajednički subjekt.

               POGLAVLJE IV. TEHNIČKA POMOĆ

               Članak 9.
               Tehnička pomoć

               Na zahtjev nositelja projekta ili države članice, u skladu s relevantnim programima financiranja Unije i ne dovodeći u pitanje višegodišnji financijski okvir, Unija pruža tehničku pomoć za provedbu ove Uredbe i olakšavanje provedbe projekata od zajedničkog interesa.

               POGLAVLJE V. ZAVRŠNE ODREDBE

               Članak 10.
               Prijelazne odredbe

               Ova se Uredba ne primjenjuje na administrativne postupke koji su počeli prije datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               Članak 11.
               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        COM(2014) 903 final.

                     (2)

                        Izgradnja mreže TEN-T, Činjenice i brojčani podaci,
                  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/delivering_ten_t.pdf
                  , rujan 2017.

                     (3)

                        Na temelju povratnih informacija koje su države članice dostavile u svibnju 2017. Planovi rada za koridore osnovne mreže i njihove prateće studije dostupni su na adresi:
                  https://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/downloads_hr
                  .

                     (4)

                        To se odnosi i na 30 prethodno utvrđenih prioritetnih projekata u okviru mreže TEN-T. Nekoliko je njih završeno, no neki su i dalje u tijeku, a iskustvo s prioritetnim projektima pokazuje i da postoje problemi povezani s postupcima izdavanja dozvola koji su utjecali na završetak nekoliko projekata (npr. PP17, PP18/30, PP24), Provedba prioritetnih projekata, studeni 2012.; GU MOVE na temelju podataka država članica,
                  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/themes/infrastructure/ten-t-policy/priority-projects/doc/pp_report_nov2012.pdf

                     (5)

                        Bivši potpredsjednik Komisije H. Christophersen, profesor K. Bodewig, europski koordinator, profesor C. Secchi, europski koordinator, u „Akcijskom planu – Kako najbolje iskoristiti nove financijske programe za europske prometne infrastrukturne projekte” („Izvješće CBS”), lipanj 2015., dostupnom na adresi:
                  http://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/ten-t-guidelines/doc/2015_06_03_cbs_action_plan_final.pdf
                  , Izvješće o napretku Akcijskog plana – Kako najbolje iskoristiti nove financijske programe za europske prometne infrastrukturne projekte, siječanj 2018.,
                  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/cbs2_report_final.pdf
                  , (dalje u tekstu: „Izvješće o napretku CBS”).

                     (6)

                        Vijeće je u zaključcima koje je donijelo 5. prosinca 2017. opet naglasilo čvrstu predanost uvođenju mreže TEN-T i potrebu nastavljanja te politike radi poticanja ulaganja u promet i doprinosa globalnim ciljevima, osobito u pogledu borbe protiv klimatskih promjena. 15425/17 TRANS 541.

                     (7)

                        COM(2016) 359 final.

                     (8)

                        Rezultati i učinkovitost financiranja željezničke infrastrukture u Europskoj uniji, Studija za Europski parlament, listopad 2015.

                     (9)

                        COM(2016) 501 final.

                     (10)

                  http://www.g7italy.it/sites/default/files/documents/Final%20Declaration_0.pdf

                     (11)

                        Njemačka strategija za ubrzavanje procesa planiranja:
                  https://www.bmvi.de/SharedDocs/DE/Publikationen/G/innovationsforum-planungsbeschleunigung-abschlussbericht.pdf?_ _blob=publicationFile

                     (12)

                        COM(2017) 534 final.

                     (13)

                        Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 25.4.2013., str. 39.).

                     (14)

                        Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009 (SL L 115, 25.4.2013., str. 39.–75.).

                     (15)

                        Izvješće o napretku u provedbi mreže TEN-T u razdoblju 2014.–2015., veljača 2017.

                     (16)

                  https://ec.europa.eu/transport/sites/transport/files/permitting_ten-t_final_report.pdf

                     (17)

                        Unijeti poveznicu nakon objave studije.

                     (18)

                        Projekti koji se podupiru sredstvima Europskog fonda za strateška ulaganja u skladu s Uredbom (EU) 2017/2396 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2017. o izmjeni uredaba (EU) br. 1316/2013 i (EU) 2015/1017 u pogledu produljenja trajanja Europskog fonda za strateška ulaganja i uvođenja tehničkih poboljšanja za taj fond i Europski savjetodavni centar za ulaganja, SL L 345, 27.12.2017., str. 34.–52.

                     (19)

                        Posebno, Direktiva 2014/25/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o nabavi subjekata koji djeluju u sektoru vodnog gospodarstva, energetskom i prometnom sektoru te sektoru poštanskih usluga i stavljanju izvan snage Direktive 2004/17/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 243.) i Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

                     (20)

                        SL C , , str. .

                     (21)

                        SL C , , str. .

                     (22)

                        Uredba (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (SL L 348, 20.12.2013., str. 1.).

                     (23)

                        COM(2017) 198 final.

                     (24)

                        COM(2017) 573 final.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.9.2018.
            COM(2018) 625 final
            2018/0326(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2019. do 2020. i upravljanju njima

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Opskrba EU-a određenim proizvodima ribarstva u velikoj mjeri ovisi o uvozu. U posljednju 21 godinu Unija je postala sve ovisnija o uvozu da bi zadovoljila potražnju za proizvodima ribarstva. Proizvodnja ribarstva i akvakulture u EU-a trenutačno pokriva samo 46 % njegovih potreba. Glavna svrha autonomnih trgovinskih mjera za proizvode ribarstva i akvakulture jest omogućiti riboprerađivačkoj industriji EU-a uvoz sirovina iz trećih zemalja za daljnju preradu uz snižene pristojbe ili bez carinskih pristojbi. U obzir bi trebalo uzeti i osjetljivost pojedinačnih proizvoda ribarstva na tržištu EU-a kako bi se osigurali jednaki uvjeti za proizvođače EU-a.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Ova je inicijativa u skladu s politikama EU-a i slijedi politike EU-a u posljednjih 18 godina u pogledu osiguranja primjerene opskrbe proizvodima ribarstva za prerađivačku industriju EU-a.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna je osnova ovog prijedloga članak 31. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Europska unija ima isključivu odgovornost za carine Zajedničke carinske tarife. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje na ovaj prijedlog.

               •Proporcionalnost

                  Odabir je politike proporcionalan jer je za svaki proizvod dopuštena samo ograničena količina, imajući u vidu stopu iskorištenosti, potrebu za jednakim uvjetima za proizvođače EU-a i proizvođače iz trećih zemalja, dodanu vrijednost i druge trgovinske povlastice.

                  Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer je carinska unija zajednička politika te bi je stoga trebalo provoditi uredbom koju donosi Vijeće.

               •Odabir instrumenta

                  Nije primjenjivo.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Savjetovanja s EU-ovim proizvođačima, prerađivačima i nacionalnim nadležnim tijelima država članica provedena su od siječnja do ožujka 2018. putem upitnika koji je poslala Komisija. Komisija je 24. siječnja predstavila postupak Savjetodavnom odboru za tržišta, u kojem su zastupljeni svi dionici (industrija i nevladine organizacije). Nijedan od dionika nije se protivio zadržavanju autonomnih carinskih kvota za proizvode ribarstva.

                  Kao i obično, EU-ovi proizvođači predložili su minimalistički pristup (manje količine i manji broj proizvoda), a prerađivačka industrija EU-a predložila je maksimalistički pristup (veće količine i više proizvoda). Devet država članica koje su izrazile svoja mišljenja slijedilo je savjet svojih industrija. Komisijin je prijedlog uravnotežen i temeljen na činjeničnoj i nepristranoj analizi prikupljenih podataka i informacija. Njime se jamči dovoljno konkurentna opskrba za prerađivačku industriju EU-a, pritom uzimajući u obzir interese proizvođača ribe u EU-u.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Od vanjskog savjetnika (EUMOFA) naručena je ocjena dodane vrijednosti svakog proizvoda koji podliježe autonomnim carinskim kvotama. Taj se rad temelji na dubinskoj studiji iz 2015. kojom se potvrdila važnost, dosljednost i učinkovitost autonomnih carinskih kvota. Za svaku od predloženih kvota upotrijebljeni su podaci iz baza Eurostat i QUOTA.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije provedena. Prijedlog zamjenjuje postojeći pravni akt koji istječe krajem 2018. Stoga procjena učinka nije potrebna. Međutim, prije rasprave o prijedlogu u Radnoj skupini Vijeća, koja prethodi donošenju prijedloga od strane Vijeća, provedeno je temeljito savjetovanje s dionicima EU-a.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog ne utječe na proračun Komisije.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Nije primjenjivo.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Nije primjenjivo.

               2018/0326 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2019. do 2020. i upravljanju njima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 31.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Opskrba Unije određenim proizvodima ribarstva trenutačno ovisi o uvozu iz trećih zemalja. U posljednju 21 godinu Unija je postala ovisnija o uvozu da bi zadovoljila potrošnju proizvoda ribarstva. Uvozne carinske pristojbe za niz proizvoda ribarstva trebalo bi suspendirati ili smanjiti u okviru carinskih kvota odgovarajućeg opsega kako se ne bi ugrozila proizvodnja proizvoda ribarstva u Uniji i kako bi se osigurala odgovarajuća opskrba prerađivačke industrije u Uniji.  U tom bi pogledu trebalo uzeti u obzir osjetljivost pojedinačnih proizvoda ribarstva na tržištu Unije kako bi se osigurali jednaki uvjeti za proizvođače Unije.

               (2)Uredbom (EU) 2015/2265 od prosinca 2015., koja je izmijenjena Uredbom Vijeća (EU) 2016/1184 od 18. srpnja 2016.
                  1
               , otvorene su autonomne carinske kvote Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018. i predviđeno je upravljanje njima. S obzirom na to da razdoblje primjene te uredbe istječe 31. prosinca 2018., trebalo bi donijeti novu uredbu o carinskim kvotama za razdoblje od 2019. do 2020.

               (3)Svi uvoznici Unije trebali bi imati koristi od jednakog i neprekinutog pristupa carinskim kvotama predviđenima ovom Uredbom, dok bi stope utvrđene za carinske kvote trebalo bez prekida primjenjivati na sve uvezene predmetne proizvode ribarstva u svim državama članicama do iskorištenja carinskih kvota.

               (4)Autonomne carinske kvote Unije određene su u odnosu na potrebe industrije za razdoblje 2019. – 2020. u svim državama članicama Unije, uključujući Ujedinjenu Kraljevinu. Međutim, ovom bi se Uredbom trebala osigurati mogućnost prilagodbe sadašnjeg povlaštenog pristupa tržištu Unije za proizvode obuhvaćene carinskim kvotama iz ove Uredbe ako na snagu ne stupe prijelazne odredbe koje su dio sporazuma o povlačenju o kojem se trenutačno pregovara između Europske unije i Ujedinjene Kraljevine u skladu s člankom 50. Ugovora o Europskoj uniji.

               (5)Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2015/2447
                  2
                predviđa se sustav upravljanja carinskim kvotama prema kronološkom redoslijedu datuma prihvaćanja deklaracija o puštanju u slobodni promet. Carinskim kvotama koje su otvorene ovom Uredbom trebale bi upravljati Komisija i države članice u skladu s navedenim sustavom.

               (6)Važno je osigurati transparentnost, predvidljivost i pravnu sigurnost za sve dionike. Budući da je svrha carinskih kvota osiguravanje odgovarajuće opskrbe prerađivačke industrije Unije, dobivanje prava na kvotu trebalo bi biti podložno minimalnoj obradi ili postupanju.

               (7)Kako bi se osiguralo učinkovito zajedničko upravljanje carinskim kvotama, državama članicama trebalo bi dopustiti da iz iznosa carinskih kvota povuku potrebne količine koje odgovaraju njihovim stvarnim uvozima. Budući da se takvom metodom upravljanja zahtijeva bliska suradnja između država članica i Komisije, Komisija bi trebala moći pratiti stopu po kojoj se carinske kvote iskorištavaju i u skladu s time obavještavati države članice,

               DONIJELA JE OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uvozne carinske pristojbe za proizvode navedene u Prilogu suspendiraju se ili smanjuju u okviru carinskih kvota, prema stopama, tijekom razdoblja i do iznosa koji su tamo navedeni.

               Članak 2.

               Carinskim kvotama iz članka 1. ove Uredbe upravlja se u skladu s člancima od 49. do 54. Provedbene uredbe (EU) 2015/2447.

               Članak 3.

               Carinske kvote podliježu carinskom nadzoru uporabe u posebne svrhe u skladu s člankom 254. Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               .

               Članak 4.

               1.Suspenzija ili smanjenje uvoznih carinskih pristojbi primjenjuje se samo za proizvode namijenjene ljudskoj prehrani.

               2.Carinske kvote nisu primjenjive za proizvode koji se prerađuju na razini maloprodaje ili ugostiteljskih usluga.

               3.Carinske kvote nisu primjenjive za proizvode namijenjene isključivo za jedan ili više sljedećih postupaka:

               — čišćenje, odstranjivanje utrobe, repova, glava,

               —rasjecanje,

               — prepakiranje zamrznutih fileta IQF,

               — uzorkovanje, sortiranje,

               — označivanje,

               —pakiranje,

               —rashlađivanje,

               — smrzavanje;

               —duboko smrzavanje,

               —glaziranje,

               —odmrzavanje,

               — odvajanje.

               4. Neovisno o stavku 3., carinske kvote primjenjive su za proizvode namijenjene za jedan ili više sljedećih postupaka:

               — rezanje na kockice,

               — rezanje na prstenove, rezanje na trake, za materijale razvrstane u oznake KN 0307 43 91, 0307 43 92, 0307 43 99,

               — filetiranje,

               — proizvodnja komada s kožom i bez leđne kosti,

               — rezanje smrznutih blokova,

               — razdvajanje fileta smrznutih u blokove,

               — rezanje na komade za materijale iz oznaka KN ex 0303 66 11, 0303 66 12, 0303 66 13, 0303 66 19, 0303 89 70, 0303 89 90,

               — podvrgavanje proizvoda pod oznakama KN 0306 16 99 (potpodjele TARIC 20 i 30), 0306 17 92 (potpodjela TARIC 20), 0306 17 99 (potpodjela TARIC 10), 0306 35 90 (potpodjele TARIC 12, 14, 92 i 93), 0306 36 90 (potpodjele TARIC 20 i 30), 1605 21 90 (potpodjele TARIC 45, 55 i 62) i 1605 29 00 (potpodjele TARIC 50, 55 i 60) tretmanu prerade s plinovima za pakiranje, kako je utvrđeno u Prilogu I. Uredbi (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354, 31.12.2008., str. 16.).

               Članak 5.

               Komisija i carinske službe država članica usko surađuju kako bi osigurale ispravno upravljanje i nadzor nad primjenom ove Uredbe.

               Članak 6.

               1.Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata za smanjenje ukupnih kvota kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi. Smanjenje odražava udio kvote koji je koristila Ujedinjena Kraljevina u godinama prije njezina povlačenja iz Europske unije.

               2.Komisija može upotrijebiti ovlasti iz stavka 1. samo u slučaju nepostojanja dogovora između Unije i Ujedinjene Kraljevine o njezinu urednom povlačenju iz Unije.

               3.Delegirani akti iz stavka 1. donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2.

               Članak 7.

               1.Komisiji pomaže Odbor. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.

               2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.

               Članak 8.

               Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2020.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba Vijeća (EU) 2015/2265 od 7. prosinca 2015. o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018. i upravljanju njima (SL L 322, 8.12.2015., str. 4.) i Uredba Vijeća (EU) 2016/1184 od 18. srpnja 2016. o izmjeni Uredbe (EU) 2015/2265 o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za određene proizvode ribarstva za razdoblje od 2016. do 2018. i upravljanju njima (SL L 196, 21.7.2016., str. 1.).

                     (2)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 оd 24. studenoga 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredbi Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju Carinskog zakonika Unije (SL L 343, 29.12.2015., str. 558.).

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (

                     SL L 269, 10.10.2013., str. 1.

                  ).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.9.2018.
            COM(2018) 625 final
            PRILOG

            Prijedlogu UREDBE VIJEĆA
            o otvaranju autonomnih carinskih kvota Unije za odredene proizvode ribarstva za razdoblje od 2019. do 2020. i upravljanju njima

               Razine autonomne carinske kvote

               PRILOG

                        Redni broj

                        Oznaka KN

                        Oznaka TARIC

                        Opis

                        Godišnja količina kvote (u tonama)
                           1

                        Carina unutar kvote

                        Kvotno razdoblje

                        09.2746

                        ex 0302 89 90

                        30

                        Riba vrste Lutjanus purpureus, svježa, rashlađena, za preradu

                        1 500

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2748

                        ex 0302 91 00

                        ex 0303 91 90

                        ex 0305 20 00

                        95

                        91

                        30

                        Tvrda riblja ikra, svježa, rashlađena ili smrznuta, soljena ili u salamuri, za preradu

                        5 700

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2750

                        ex 1604 32 00

                        20

                        Tvrda riblja ikra, oprana, očišćena od drugih organa i samo soljena ili u salamuri, za preradu nadomjestaka kavijara

                        1 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2759

                        ex 0302 51 10

                        ex 0302 51 90

                        ex 0302 59 10

                        ex 0303 63 10

                        ex 0303 63 30

                        ex 0303 63 90

                        ex 0303 69 10

                        20

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Bakalar (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) i riba vrste Boreogadus saida, osim jetara i ikre, svježi, rashlađeni ili smrznuti, za preradu

                        80 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2760

                        ex 0303 66 11

                        ex 0303 66 12

                        ex 0303 66 13

                        ex 0303 66 19

                        ex 0303 89 70

                        ex 0303 89 90

                        10

                        10

                        10

                        11

                        91

                        10

                        30

                        Oslić (Merluccius spp. osim Merluccius merluccius, Urophycis spp.) i rožnati huj (Genypterus blacodes i Genypterus capensis), smrznuti, za preradu

                        12 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2761

                        ex 0304 79 50

                        ex 0304 79 90

                        ex 0304 95 90

                        10

                        11

                        17

                        11
                        17

                        Plavi oslić (Macruronus spp.), smrznuti fileti i drugo smrznuto meso, za preradu

                        17 500

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2765

                        ex 0305 62 00

                        ex 0305 69 10

                        20

                        25

                        29

                        10

                        Bakalar (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) i riba vrste Boreogadus saida, soljeni ili u salamuri, ali ne sušeni ni dimljeni, za preradu

                        3 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2770

                        ex 0303 59 10
                        ex 0305 63 00

                        10
                        10

                        Inćuni (Engraulis anchoita i Engraulis capensis), smrznuti, za preradu i inćuni (Engraulis anchoita), soljeni ili u salamuri, ali ne sušeni ni dimljeni, za preradu

                        2 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2772

                        ex 0304 93 10

                        ex 0304 94 10

                        ex 0304 95 10

                        ex 0304 99 10

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Surimi, smrznuti, za preradu

                        60 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2774

                        ex 0304 74 19

                        ex 0304 95 50

                        10

                        10

                        Sjevernopacifički oslić (Merluccius productus), smrznuti fileti i drugo meso, za preradu

                        20 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2776

                        ex 0304 71 10

                        ex 0304 71 90

                        ex 0304 95 21

                        ex 0304 95 25

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Bakalar (Gadus morhua, Gadus macrocephalus), smrznuti fileti i smrznuto meso, za preradu

                        38 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2777

                        ex 0303 67 00

                        ex 0304 75 00

                        ex 0304 94 90

                        10

                        10

                        10

                        Aljaška kolja (Theragra chalcogramma), smrznuta, smrznuti fileti i drugo smrznuto meso, za preradu

                        250 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2778

                        ex 0304 83 90
                        ex 0304 99 99

                        21
                        65

                        Riba iz reda plosnatica, smrznuti fileti i drugo riblje meso (Limanda aspera, Lepidopsetta bilineata, Pleuronectes quadrituberculatus, Limanda ferruginea, Lepidopsetta polyxystra), za preradu

                        10 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2785

                        ex 0307 43 91

                        ex 0307 43 92
                        ex 0307 43 99

                        10

                        10

                        21

                        Trup
                           2
                         lignje (Ommastrephes spp., osim Todarodes sagittatus (sinonim Ommastrephes sagittatus), Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) i Illex spp., zamrznuti, s kožom i perajama, za preradu

                        20 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2786

                        ex 0307 43 91

                        ex 0307 43 92
                        ex 0307 43 99

                        20

                        20
                        29

                        Lignja (Ommastrephes spp., osim Todarodes sagittatus (sinonim Ommastrephes sagittatus), Nototodarus spp., Sepioteuthis spp.) i Illex spp., smrznuta, cijela ili krakovi i peraje, za preradu

                        5 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2788

                        ex 0302 41 00

                        ex 0303 51 00

                        ex 0304 59 50

                        ex 0304 99 23

                        10

                        10

                        10

                        10

                        Haringe (Clupea harengus, Clupea pallasii), težine veće od 100 g po komadu ili komadi s kožom i bez leđne kosti težine veće od 80 g po komadu, osim jetara i ikre, za preradu

                        4 000
                           3

                        0 %

                        1.10.2019. – 31.12.2019.

                        1.10.2020.– 31.12.2020.

                        09.2790

                        ex 1604 14 26
                        ex 1604 14 36

                        ex 1604 14 46

                        10

                        10

                        11
                        21

                        92

                        94

                        Fileti tune i tunja prugavca poznati kao „loins”, za preradu

                        25 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2794

                        ex 1605 21 90

                        ex 1605 29 00

                        45

                        55

                        62

                        50

                        55

                        60

                        Kozice vrsta Pandalus borealis, Pandalus montagui i Pandalus jordani, kuhane i oguljene, za preradu

                        10 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2798

                        ex 0306 16 99

                        ex 0306 35 90

                        20

                        30

                        12

                        14

                        92

                        93

                        Kozice vrsta Pandalus borealis i Pandalus montagui, u ljusci, svježe, rashlađene ili smrznute, za preradu

                        3 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2802

                        ex 0306 17 92

                        ex 0306 36 90

                        20

                        30

                        Kozice vrsta Penaeus Vannamei i Penaeus monodon, neovisno o tome jesu li u ljusci ili ne, svježe, rashlađene ili smrznute, ne kuhane, za preradu

                        30 000

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2824

                        0302 52 00
                        0303 64 00

                        10

                        10

                        Koljak (Melanogrammus aeglefinus) svjež, rashlađen ili smrznut bez glave, škrga i utrobe, za preradu

                        2 500

                        2,6 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2826

                        ex 0306 17 99

                        ex 0306 36 90

                        10

                        20

                        Kozice vrste Pleoticus muelleri, neovisno jesu li u ljusci ili ne, svježe, rashlađene ili smrznute, za preradu

                        2 500

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                        09.2804

                        ex 1605 40 00

                        40

                        Repovi slatkovodnih rakova vrste Procambarus clarkii, kuhani, za preradu

                        2 500

                        0 %

                        1.1.2019. – 31.12.2020.

                     (1)

                        Izraženo u neto težini ako nije drukčije navedeno.

                     (2)

                        Trup glavonošca ili lignje bez glave i krakova, s kožom i perajama.

                     (3)

                        Izraženo u neto ocijeđenoj težini.