               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 11.6.2019.
            COM(2019) 269 final
            2019/0130(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije,u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Nacrtom odluke Zajedničkog odbora EGP-a (koji je priložen predloženoj odluci Vijeća) želi se izmijeniti Prilog II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u kako bi se uključila Direktiva 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda i o stavljanju izvan snage Direktive 2001/37/EZ.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Priloženim nacrtom odluke Zajedničkog odbora proširuje se već postojeća politika EU-a na države EFTA-e koje su članice EGP-a (Norveška, Island i Lihtenštajn).

                  •
                        Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Proširenje pravne stečevine EU-a na države EFTA-e koje su članice EGP-a uključivanjem u Sporazum o EGP-u provodi se u skladu s ciljevima i načelima tog sporazuma, čiji je cilj uspostaviti dinamičan i homogen Europski gospodarski prostor utemeljen na zajedničkim pravilima i jednakim uvjetima tržišnog natjecanja.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Zakonodavstvo koje se treba uključiti u Sporazum o EGP-u temelji se na članku 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.

               Člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2894/94
                  1
                o rješenjima za provedbu Sporazuma o EGP-u predviđa se da Vijeće na prijedlog Komisije utvrđuje stajalište o takvim odlukama koje treba donijeti u ime Unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti iz sljedećeg razloga:

               cilj ovog prijedloga – osiguravanje homogenosti unutarnjeg tržišta – ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice i stoga se zbog svojih učinaka on može bolje ostvariti na razini Unije.

                  Postupak uključivanja pravne stečevine EU-a u Sporazum o EGP-u provodi se u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, kojom se potvrđuje zauzeti pristup.

               •Proporcionalnost

                  U skladu s načelom proporcionalnosti ovaj prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje njegova cilja.

               •Odabir instrumenta

                  U skladu s člankom 98. Sporazuma o EGP-u, odabrani je instrument odluka Zajedničkog odbora EGP-a. Zajednički odbor EGP-a osigurava učinkovitu provedbu i primjenu Sporazuma o EGP-u. U tu svrhu on donosi odluke u slučajevima koji su predviđeni u Sporazumu o EGP-u.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ne očekuje se da će uključivanje Direktive 2014/40/EU u Sporazum o EGP-u imati utjecaj na proračun.

               5.OSTALI DIJELOVI

               Glavne prilagodbe koje je zatražila EFTA

               Prilagodba (a): Važno je osigurati Komisiji pristup podacima i informacijama, kako je predviđeno u članku 5. stavku 7. Preciznije prilagodbe uključit će se, prema potrebi, u odluke Zajedničkog odbora koje se odnose na zakonodavstvo o provedbi Direktive 2014/40/EU.

               Prilagodba (b): Zbog ustavnih ograničenja u državama EFTA-e koje su članice EGP-a ne mogu se uvesti naknade koje izravno naplaćuje Komisija. Predloženo rješenje u skladu je sa strukturom Sporazuma o EGP-u koja se sastoji od dva stupa.

               Prilagodba (c): Na Norvešku se od 1994. primjenjuje izuzeće od zabrane duhana za oralnu uporabu. Budući da je duhan za oralnu uporabu dobro prihvaćen proizvod na norveškom tržištu i upotrebljava ga 14 % stanovništva (Statistics Norway, 2017.), to je izuzeće i dalje opravdano. Kako bi se uzele u obzir posebne nacionalne okolnosti u Norveškoj, koje podupiru statistički podaci o zdravstvenim rizicima povezanima s upotrebom duhana za oralnu uporabu i obrascima njegove upotrebe (objašnjeno u nastavku), Norveška bi željela dodati drugo zdravstveno upozorenje za duhan za oralnu uporabu.

               Upotreba duhana za oralnu uporabu u Norveškoj se u posljednjih 10–15 godina znatno povećala, posebno među mladima. Prije nešto više od deset godina mladi muškarci rijetko su ga upotrebljavali, a mlade žene još rjeđe. Danas ga među mladima u dobi od 16 do 24 godine upotrebljava 33 % mladića i 18 % djevojaka u Norveškoj, i ne čini se da će se te brojke smanjiti. U Švedskoj, drugoj zemlji u kojoj je dopuštena prodaja duhana za oralnu uporabu, taj trend među mladim ženama nije zabilježen, što znači da se ta nacionalna okolnost posebno odnosi na Norvešku.

               Osim toga, procjenjuje se da u Norveškoj 20 % korisnica nastavlja upotrebljavati duhan za oralnu uporabu tijekom trudnoće. Postoje uvjerljivi dokazi da upotreba duhana za oralnu uporabu tijekom trudnoće može uzrokovati smanjenu tjelesnu težinu pri rođenju te povećani rizik od preranog rođenja i mrtvorođenja. Postoje i naznake da bi upotreba duhana za oralnu uporabu mogla povećati rizik od preeklampsije kod trudnica te respiratornog zatajenja u novorođenčadi i malformacija usne/nepca. S obzirom na sve češću upotrebu duhana za oralnu uporabu među mladim ženama, vjerojatno je da će se sljedećih godina povećati broj trudnica koje ga upotrebljavaju. Posljedice te upotrebe mogle bi negativno utjecati na trudnoće i uzrokovati razvojne poremećaje u fetusa i dojenčadi.

               S obzirom na posebne nacionalne okolnosti, Norveškoj bi trebalo dopustiti upotrebu drugog zdravstvenog upozorenja za duhan za oralnu uporabu koji se stavlja na tržište u Norveškoj.

               Prilagodba (d): U Norveškoj je prodaja duhana za oralnu uporabu dopuštena zbog toga što je riječ o tradicionalnom duhanskom proizvodu. To bi izuzeće trebalo ostati na snazi.

               2019/0130 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije,
                  u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru
                  2
               , a posebno njezin članak 1. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru
                  3
                („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

               (2)U skladu s člankom 98. Sporazuma o EGP-u, Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Prilog II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u.

               (3)Direktiva 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća
                  4
                treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.

               (4)Prilog II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

               (5)Stajalište Unije u Zajedničkom odboru EGP-a trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti, u ime Unije, u Zajedničkom odboru EGP-a o predloženoj izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 305, 30.11.1994., str. 6.–8.

                     (2)

                        SL L 305, 30.11.1994., str. 6.

                     (3)

                        SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

                     (4)

                        Direktiva 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda i o stavljanju izvan snage Direktive 2001/37/EZ, kako je ispravljena u SL L 150, 17.6.2015., str. 24.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 11.6.2019.
            COM(2019) 269 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti, u ime Europske unije,u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u

               PRILOG

               ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

               br. […]

               od […]

               o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u

               ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

               uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegov članak 98.,

               budući da:

               (1)Direktiva 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda i o stavljanju izvan snage Direktive 2001/37/EZ
                  1
               , kako je ispravljena u SL L 150, 17.6.2015., str. 24., treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.

               (2)Delegirana direktiva Komisije 2014/109/EU оd 10. listopada 2014. o izmjeni Priloga II. Direktivi 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća uspostavljanjem zbirke slikovnih upozorenja za uporabu na duhanskim proizvodima
                  2
                treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.

               (3)Direktivom 2014/40/EU stavlja se izvan snage Direktiva 2001/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
               , koja je uključena u Sporazum o EGP-u i stoga se treba isključiti iz njega.

               (4)Norveška bi trebala zadržati svoju prilagodbu Direktive 2001/37/EZ u pogledu proizvoda definiranog u članku 2. stavku 8. Direktive 2014/40/EU, tj. „duhana za oralnu uporabu”.

               (5)S obzirom na prilagodbu u pogledu proizvoda definiranog u članku 2. stavku 8. Direktive 2014/40/EU te na temelju posebnih nacionalnih okolnosti koje podupiru statistički podaci o zdravstvenim rizicima povezanima s upotrebom duhana za oralnu uporabu i obrascima njegove upotrebe, Norveška bi trebala imati mogućnost dopustiti drugo zdravstveno upozorenje za duhan za oralnu uporabu kako je navedeno u članku 1. točki (c) ove Odluke.

               (6)Prilog II. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Tekst točke 3. (Direktiva 2001/37/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) u poglavlju XXV. Priloga II. Sporazumu o EGP-u zamjenjuje se sljedećim:

               „32014 L 0040: Direktiva 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o usklađivanju zakona i drugih propisa država članica o proizvodnji, predstavljanju i prodaji duhanskih i srodnih proizvoda i o stavljanju izvan snage Direktive 2001/37/EZ (SL L 127, 29.4.2014., str. 1.), kako je ispravljena u SL L 150, 17.6.2015., str. 24. te kako je izmijenjena

               — 32014 L0109: Delegiranom direktivom Komisije 2014/109/EU od 10. listopada 2014. (SL L 360, 17.12.2014., str. 22.).

               Primjenjuju se prijelazni aranžmani određeni u prilozima Aktu o pristupanju od 25. travnja 2005. za Bugarsku (Prilog VI. poglavlje 7.).

               Za potrebe ovog Sporazuma odredbe te direktive sadržavaju sljedeće prilagodbe:

               (a)u članku 5. stavku 7. dodaje se sljedeći podstavak:

               „Države EFTA-e i Nadzorno tijelo EFTA-e, ovisno o slučaju, osiguravaju da Komisija ima pristup svim podacima i informacijama koje treba dostaviti.”

               (b)u članku 7. stavku 13. dodaje se sljedeći podstavak:

               „U slučajevima koji se odnose na proizvođače i uvoznike u državama EFTA-e, Nadzorno tijelo EFTA-e naplaćuje sve naknade koje odredi Komisija.”

               (c)U pogledu Norveške u članku 12. stavku 1. dodaje se sljedeći podstavak:

               „Uzimajući u obzir posebne nacionalne okolnosti koje podupiru statistički podaci o zdravstvenim rizicima povezanima s upotrebom duhana za oralnu uporabu i obrascima njegove upotrebe, duhan za oralnu uporabu stavljen na tržište u Norveškoj može biti označen sljedećim drugim zdravstvenim upozorenjem:

               ‚Ovaj duhanski proizvod povećava rizik od štete za fetus i od mrtvorođenja.’”

               (d)Zabrana iz članka 17. ne primjenjuje se na stavljanje na tržište u Norveškoj proizvoda definiranog u članku 2. stavku 8. To odstupanje ne primjenjuje se na zabranu prodaje proizvoda definiranog u članku 2. stavku 8. u oblicima koji sliče prehrambenim proizvodima. Norveška zabranjuje izvoz proizvoda definiranog u članku 2. stavku 8. u sve ugovorne stranke postojećeg Sporazuma, osim u Švedsku.

               (e)U članku 30. riječi „20. svibnja 2017.” za države EFTA-e glase „godinu dana nakon stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a o uključivanju Direktive 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća u Sporazum o EGP-u.”

               U članku 30. točkama (a) i (c) riječi „20. svibnja 2016.” za države EFTA-e glase „dana stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a o uključivanju Direktive 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća u Sporazum o EGP-u.”

               U članku 30. točki (b) riječi „20. studenoga 2016.” za države EFTA-e glase „šest mjeseci nakon stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a o uključivanju Direktive 2014/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća u Sporazum o EGP-u.”

               Članak 2.

               Vjerodostojni su tekstovi Direktive 2014/40/EU, kako je ispravljena u SL L 150, 17.6.2015., str. 24., te Delegirane direktive 2014/109/EU na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu […], pod uvjetom da su podnesene sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u
                  4*.

               Članak 4.

               Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu […].

                  Za Zajednički odbor EGP-a

                  Predsjednik

                  […]

                  Tajnici

                  Zajedničkog odbora EGP-a

                  […]

                     (1)

                        SL L 127, 29.4.2014., str. 1.

                     (2)

                        SL L 360, 17.12.2014., str. 22.

                     (3)

                        SL L 194, 18.7.2001., str. 26.

                     (4)
                  *
                        Ustavni su zahtjevi navedeni.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.9.2019.
            COM(2019) 438 final
            2019/0205(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u u pogledu suradnje u posebnim područjima izvan četiriju sloboda[Proširena suradnja EU-a, Islanda i Norveške u području klimatske politike]
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Kako bi se osigurala potrebna pravna sigurnost i homogenost unutarnjeg tržišta, Zajednički odbor EGP-a mora u Sporazum o EGP-u u što kraćem roku nakon njegova donošenja uključiti sve relevantno zakonodavstvo EU-a te omogućiti sudjelovanje država EFTA-e koje su članice EGP-a u djelovanjima ili programima EU-a relevantnima za EGP.

                  Nacrtom odluke Zajedničkog odbora EGP-a (priloženim predloženoj Odluci Vijeća) želi se izmijeniti Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u o „suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda” kako bi se državama EFTA-e koje su članice EGP-a (u ovom slučaju Norveškoj i Islandu) omogućilo da u okviru EGP-a surađuju s EU-om kako bi se ispunili njihovi ciljevi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Priloženi nacrt odluke Zajedničkog odbora u potpunosti je u skladu s ciljem Sporazuma o EGP-u u pogledu promicanja trajnog i uravnoteženog jačanja trgovinskih i gospodarskih odnosa među ugovornim strankama s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja i poštovanjem istih pravila radi stvaranja homogenog Europskog gospodarskog prostora.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Odluka Zajedničkog odbora u skladu je i s drugim politikama Unije, posebno u pogledu cilja zaštite homogenosti unutarnjeg tržišta EU-a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Zakonodavstvo koje se treba uključiti u Sporazum o EGP-u temelji se na članku 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.

                  Člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2894/94
                     1
                   o rješenjima za provedbu Sporazuma o EGP-u predviđa se da Vijeće na prijedlog Komisije utvrdi stajalište o takvim odlukama koje treba zauzeti u ime Unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti iz sljedećeg razloga:

                  cilj ovog prijedloga – osiguravanje homogenosti unutarnjeg tržišta – ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice i stoga se zbog svojih učinaka on može bolje ostvariti na razini Unije.

               •Proporcionalnost

                  U skladu s načelom proporcionalnosti ovaj prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje njegova cilja.

               •Odabir instrumenta

                  U skladu s člankom 98. Sporazuma o EGP-u odabrani je instrument odluka Zajedničkog odbora EGP-a. Zajednički odbor EGP-a osigurava učinkovitu provedbu i primjenu Sporazuma o EGP-u. U tu svrhu on donosi odluke u slučajevima koji su predviđeni u Sporazumu o EGP-u.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Predlaže se izmjena Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u kako bi se državama članicama EFTA-e koje su članice EGP-a omogućilo sudjelovanje u okviru EU-a. Ne predviđa se nikakav utjecaj na proračun.

               5.OSTALI DIJELOVI

               Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               5.1.Uključivanje u Protokol 31.

               Direktiva 2003/87/EZ uključena je u Prilog XX. sporazuma o EGP-u, a Direktiva (EU) 2018/410 uključit će se u taj Prilog zasebnom Odlukom Zajedničkog odbora.

               Uredbama (EU) 2018/841 i 2018/842 utvrđuju se dopuštene razine emisija za svaku državu. Tim uredbama uređuje se i pristup država mehanizmima fleksibilnosti s obzirom na ispunjavanje temeljnih obveza te se određuje način na koji se uzimaju u obzir emisije stakleničkih plinova i njihovo uklanjanje iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva. U njima se ne propisuju sredstva za postizanje ciljeva navedenih u njima niti se stvaraju prava ili obveze gospodarskih subjekata.

               Island i Norveška namjeravaju postići svoje ciljne vrijednosti smanjenja emisija stakleničkih plinova za 2030. primjenom i djelotvornom provedbom uredbi (EU) 2018/841 i 2018/842 te Direktive 2003/87 u okviru Sporazuma o EGP-u. U skladu s Dijelom VI. Sporazuma o EGP-u, uključujući članak 78. sporazuma o EGP-u, Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u pruža odgovarajući kontekst za takvu suradnju između Unije i zemalja EGP-a izvan četiriju sloboda.

               Uključivanjem uredbi (EU) 2018/841 i 2018/842 u pravnu stečevinu EGP-a izmjenom Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u stvaraju se istovrsne pravne obveze kao i uključivanjem u neki od priloga Sporazumu o EGP-u. Ako se ugovorne stranke tako dogovore, Nadzorno tijelo EFTA-e i Sud EFTA-e mogu pratiti i provoditi usklađivanje s aktima i odredbama iz Protokola 31. u istoj mjeri kao da su uredbe uvrštene u neki od priloga. Stoga se predlaže primjena Dijela VII. Sporazuma o EGP-u, tj. uobičajenih postupaka za nadzor i rješavanje sporova iz Sporazuma o EGP-u.

               Međutim, to ne stvara obvezu uključivanja naknadnih akata. Ta je razlika važna za Island i Norvešku jer ova odluka o suradnji nije obuhvaćena područjima koja su ugovorne stranke Sporazuma o EGP-u obvezne uključiti u pravnu stečevinu EGP-a.

               Uključeni akti i odredbe ne primjenjuju se na Lihtenštajn.

               5.2.Obrazloženja i predložena rješenja – Uredba 2018/841

               Članak 6. stavak 2. – prijelazno razdoblje

               Obrazloženje:

               Za Island se dosljedno primjenjuje prijelazno razdoblje od 50 godina za obračunavanje pošumljenog zemljišta prema UNFCCC-u. Primjena tog razdoblja propisno je obrazložena i preispituje se na temelju smjernica IPCC-a.

               Članak 8. stavak 7. – postupak i rokovi za nacionalne računske planove za šumarstvo (NFAP)

               Obrazloženje:

               Kao posljedica uključivanja članka 8. stavaka 7. i 8. Uredbe o LULUCF-u i općih prilagodbi primjene Dijela VII. Sporazuma o EGP-u i Protokola 1. uz taj sporazum, države EFTA-e dostavljaju obavijesti o predloženim referentnim razinama i imenuju stručnjake u Nadzorno tijelo EFTA-e, ali tek nakon što odluka Zajedničkog odbora stupi na snagu. S obzirom na to i predložene opće prilagodbe stručnih savjetovanja, slijedi da se Europska komisija i Nadzorno tijelo EFTA-e savjetuju s imenovanim stručnjacima na isti način na koji se Komisija savjetuje sa stručnjacima iz država članica Europske unije.

               Nadzorno tijelo EFTA-e i Europska komisija surađuju, razmjenjuju informacije i međusobno se savjetuju u skladu s člankom 109. Sporazuma o EGP-u i Protokolom 1. uz taj sporazum. Kad je to potrebno, države EFTA-e na temelju tehničkih procjena i tehničkih preporuka proizašlih iz tog postupka obavješćuju Nadzorno tijelo EFTA-e o svojim revidiranim predloženim referentnim razinama za šume. Nadzorno tijelo EFTA-e utvrdit će referentne razine za šume država članica EFTA-e koje proizlaze iz tog postupka te će se one Odlukom Zajedničkog odbora uključiti u Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u kao prilagodbe delegiranim aktima Komisije u skladu s člankom 8. stavkom 8. Uredbe o LULUCF-u. Budući da taj postupak neće službeno početi sve dok ova Odluka Zajedničkog odbora ne stupi na snagu i budući da postupak u skladu s člankom 8. stavcima 6. i 7. traje nekoliko mjeseci, rok iz članka 8. stavka 7. za revidirane predložene referentne razine mora se prilagoditi kako bi se osiguralo dovoljno vremena da bi države EFTA-e i Nadzorno tijelo EFTA-e u bliskoj suradnji s Europskom komisijom mogli dovršiti taj postupak, ujedno i s obzirom na referentne razine za šume za države EFTA-e.

               Obveza Nadzornog tijela EFTA-e da objavi predložene referentne razine za šume koje su priopćile države EFTA-e ne proizlazi izričito iz obveza u skladu s člankom 109. Sporazuma o EGP-u Protokolom 1. uz taj sporazum te se stoga izričito navodi u predloženoj prilagodbi.

               Članak 13. stavak 2. točka (a) – upućivanje na Uredbu (EU) br. 525/2013

               Obrazloženje:

               Člankom 13. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) 2018/841 zahtijeva se od država članica EU-a da u svoju strategiju podnesenu u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br. 525/2013 uključe postojeće ili planirane konkretne mjere za osiguravanje očuvanja ili poboljšanja, prema potrebi, šumskih ponora i spremnika kako bi mogle sudjelovati u fleksibilnoj mogućnosti za šumsko zemljište kojim se gospodari, iz istog članka. Budući da se odluka Zajedničkog odbora odnosi samo na ciljeve smanjenja emisija za 2030., članak 4. Uredbe (EU) br. 525/2013 neće se primjenjivati na države članice EFTA-e. Kako bi se osiguralo da države EFTA-e pod jednakim uvjetima kao i države članice sudjeluju u fleksibilnoj mogućnosti za šumsko zemljište kojim se gospodari, predloženom prilagodbom uvodi se obveza država EFTA-e da dostave navedene strategije za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo.

               Članak 15. stavak 2. – obavijesti središnjeg administratora Nadzornom tijelu EFTA-e

               Obrazloženje:

               Predloženom prilagodbom pojašnjava se uloga Nadzornog tijela EFTA-e u odnosu na središnjeg administratora u skladu s Uredbom o Registru Unije (Uredba Komisije (EU) br. 389/2013) kako je uključena i prilagođena za potrebe EGP-a u točki 21.ana Priloga XX. Sporazumu o EGP-u. Iz tih prilagodbi proizlazi da, kad je riječ o računima u nadležnosti države EFTA-e, uključuje se i Nadzorno tijelo EFTA-e. Predložena prilagodba u skladu je i s ulogom Nadzornog tijela EFTA-e u na temelju općih prilagodbi iz ove Odluke Zajedničkog odbora o primjeni Dijela VII. Sporazuma o EGP-u i Protokola 1. uz taj sporazum.

               Prilozi II., III., IV. i VII. – tablice

               Obrazloženje:

               Relevantne informacije o Islandu i Norveškoj trebalo bi uvrstiti u priloge II., III. i VII.

               U Prilogu IV. odjeljku A točki (g) zahtijeva se usklađenost referentnih razina za šume i projekcija dostavljenih u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013. Budući da Uredba (EU) br. 525/2013 nije uključena u Sporazum o EGP-u, Island i Norveška nisu bili obvezni izvješćivati o projekcijama na temelju Uredbe (EU) br. 525/2013. Međutim, projekcije su Europskoj agenciji za okoliš dostavljane na dobrovoljnoj osnovi i, kad je riječ o Islandu, u skladu s bilateralnim sporazumom između Islanda i Europske unije i njezinih država članica o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime
                  2
               . To je pojašnjeno u predloženoj prilagodbi Priloga.

               Za razdoblje 2026. – 2030. nije potrebna slična prilagodba jer će Norveška i Island izvješćivati o projekcijama u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) 2018/1999.

               5.3.Obrazloženja i predložena rješenja – Uredba 2018/842

               Članak 4. stavak 3. – određivanje 2005. kao referentne godine za izračun krajnje točke 2030. za putanju Uredbe o raspodjeli tereta (ESR) u apsolutnim dodijeljenim emisijskim jedinicama

               Obrazloženje:

               Smanjenje emisija stakleničkih plinova za 2030. trebalo bi utvrditi u odnosu na razinu emisija stakleničkih plinova preispitanih 2005. i obuhvaćenih Uredbom 2018/842, isključujući emisije stakleničkih plinova iz djelatnosti navedenih u Prilogu . Direktivi 2003/87/EZ (sustav trgovanja emisijama EU-a, ETS) i verificirane emisije iz postrojenja koja su djelovala 2005., ali su uključena u ETS EU-a tek nakon 2005. U skladu s uvodnom izjavom (18) Uredbe o raspodjeli tereta, trebalo bi nastaviti primjenjivati pristup iz Odluke br. 406/2009/EZ, za koji će se kao jedna od ulaznih informacija zahtijevati godišnje emisijske kvote za 2020. Norveška i Island to nemaju i stoga se njihova godišnja emisijska kvota za 2030. ne može izračunati primjenom iste metodologije kao za države članice EU-a. Članak 4. stavak 3. stoga bi trebalo prilagoditi kako bi se pojasnila metodologija koja će se primjenjivati za utvrđivanje emisija referentne godine 2005. za Norvešku i Island, uzimajući u obzir vrijednosti ETS-a koje su već uključene u Sporazum. Time će se pojednostavniti i uključivanje provedbenih akata za izračun i utvrđivanje godišnjih emisijskih kvota za razdoblje 2021. – 2030.

               Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 152/2012 o sustavu trgovanja emisijama EU-a sadržava vrijednosti država EFTA-e za emisije iz 2005. iz nepokretnih izvora obuhvaćenih ETS-om od 2013. Te se brojke mogu upotrijebiti za izračun emisija za 2005. iz sektora obuhvaćenih Direktivom o ETS-u u području primjene koje je relevantno za Uredbu o raspodjeli tereta.

               Kad je riječ o državama EFTA-e, podaci ETS-a iz 2005. koji se uzimaju u obzir za potrebe utvrđivanja godišnje emisijske kvote za 2030. u skladu s člankom 4. stavkom 3. navedeni su u Dodatku koji se dodaje nakon Priloga IV.

               Članak 6. stavak 1. – broj emisijskih jedinica koje se poništavaju radi usklađivanja s ESR-om

               Obrazloženje:

               Člankom 6. stavkom 1. utvrđuje se da se maksimalno može poništiti 100 milijuna emisijskih jedinica u okviru ETS-a EU-a koje će se kolektivno uzeti u obzir za ispunjavanje obveza iz ESR-a. Potrebno je dodati najveće brojke za Island i Norvešku. Vidjeti predloženu prilagodbu vi.

               Članak 12. stavak 2. – obavijesti središnjeg administratora Nadzornom tijelu EFTA-e

               Obrazloženje:

               Predloženom prilagodbom pojašnjava se uloga Nadzornog tijela EFTA-e u odnosu na središnjeg administratora u skladu s Uredbom o Registru Unije (Uredba Komisije (EU) br. 389/2013) kako je uključena i prilagođena za potrebe EGP-a u točki 21.ana Priloga XX. Sporazumu o EGP-u. Iz tih prilagodbi proizlazi da, kad je riječ o računima u nadležnosti države EFTA-e, uključuje se i Nadzorno tijelo EFTA-e. Predložena prilagodba u skladu je i s ulogom Nadzornog tijela EFTA-e u na temelju općih prilagodbi iz ove Odluke Zajedničkog odbora o primjeni Dijela VII. Sporazuma o EGP-u i Protokola 1. uz taj sporazum.

               Prilozi I., II. i III.

               Obrazloženje:

               U priloge I., II. i III. potrebno je uključiti relevantne informacije o Islandu i Norveškoj. To se temelji na načelu jednakog postupanja kao i s državama članicama EU-a te je u skladu s Komisijinim obrazloženjem iz prijedloga Uredbe o raspodjeli tereta (COM(2016) 482 final, str. 3.) i popratnom procjenom učinka.

               5.4.Obrazloženja i predložena rješenja – Uredba (EU) 2018/1999

               Prilagodbe i – ii. – Relevantni članci i njihova primjena

               Obrazloženje:

               Uredbom (EU) 2018/1999 uspostavlja se mehanizam upravljanja kako bi se osiguralo postizanje ciljeva za 2030. i dugoročnih ciljeva energetske unije u skladu s Pariškim sporazumom o klimatskim promjenama. Uredba (EU) 2018/1999 dio je paketa „Čista energija za sve Europljane”. Relevantnost Uredbe (EU) 2018/1999 za EGP procijenit će se u skladu sa standardnim postupcima EGP-a. To će se provesti u okviru procjene cijelog paketa „Čista energija za sve Europljane”.

               Uredba (EU) 2018/1999 uključuje zahtjeve za planiranje i izvješćivanje koji obuhvaćaju obveze iz Uredbe (EU) 2018/841 i Uredbe (EU) 2018/842. Ti zahtjevi zamjenjuju, među ostalim, Uredbu (EU) br. 525/2013, koja nije uključena u Sporazum o EGP-u.

               Područje primjene Odluke Zajedničkog odbora ograničeno je na zakonodavstvo relevantno za provedbu odgovarajućih ciljeva smanjenja emisija Islanda i Norveške do 2030. Uredba (EU) 2018/1999 sadržava odredbe koje se odnose na integrirane nacionalne energetske i klimatske planove te integrirana energetska i klimatska izvješća o napretku. Te odredbe šire su od područja primjene Odluke Zajedničkog odbora jer uključuju i planiranje i izvješćivanje o energetskim i drugim ciljevima u pet aspekata energetske unije. Te odredbe stoga nisu uključene u Odluku Zajedničkog odbora.

               Međutim, Island i Norveška dobrovoljno se obvezuju na izradu nacionalnih planova za utvrđivanje politika i mjera za ispunjavanje obveza utvrđenih u Uredbi (EU) 2018/841 i Uredbi (EU) 2018/842 te uključenih u Protokol 31. odlukom Zajedničkog odbora. Planovi će se do 31. prosinca 2019. proslijediti državama članicama EU-a, Komisiji i Nadzornom tijelu EFTA-e. To je navedeno u izjavi Islanda i Norveške o nacionalnim planovima povezanima s Odlukom o Zajedničkom odboru EGP-a br. [ova odluka].

               Kako bi se uspostavio sustav za transparentno i dosljedno praćenje, izvješćivanje i ispunjavanje obveza preuzetih u okviru Odluke Zajedničkog odbora, predlaže se da se uključe odredbe Uredbe (EU) 2018/1999 koje su nužne za provedbu uredbi (EU) 2018/841 i 2018/842. Tim se uključivanjem ne dovodi u pitanje procjena relevantnosti Uredbe (EU) 2018/1999 za EGP. Ključne odredbe iz Uredbe (EU) 2018/1999 moraju se uključiti na razumljiv i zakonski pravilan način. Predlaže se da se to učini na način sličan onome koji se upotrebljava da bi se odredbe o trgovini vinom iz akata EU-a u pogledu zajedničke organizacije tržištâ poljoprivrednih proizvoda uključile u Protokol 47. uz Sporazum. To znači da je potrebno navesti primjenjive članke iz Uredbe (EU) 2018/1999. Neke će odredbe biti potrebno prilagoditi kako bi odgovarale području primjene Odluke Zajedničkog odbora, dok će se ostale uključiti bez prilagodbi.

               Uključenim člancima osigurat će se potpuno izvješćivanje o inventarima stakleničkih plinova, politikama i mjerama u pogledu stakleničkih plinova te predviđanjima.

               Osim toga, uključeni su i članci nužni za provedbu sveobuhvatnih preispitivanja u skladu s uredbama (EU) 2018/841 i 2018/842 kako bi se osigurala usklađenost.

               Članak 2. uključuje popis definicija koje se primjenjuju za Uredbu (EU) 2018/1999. Uključene definicije relevantne su za provedbu uredbi (EU) 2018/841 i 2018/842. Neke od uključenih definicija odnose se i na teme koje nisu obuhvaćene područjem primjene odluke. Prilagodbom se ograničava primjena definicija na područje primjene ove Odluke Zajedničkog odbora.

               Članak 26. stavak 4. – podaci iz inventara stakleničkih plinova

               Obrazloženje:

               Člankom 26. stavkom 4. utvrđuje se obveza država članica da UNFCCC-u podnesu izvješće o nacionalnom inventaru. Podnošenje takvih izvješća obveza je u okviru UNFCCC-a. Island i Norveška neovisne su stranke UNFCCC-a. Island i Norveška svoja će izvješća o nacionalnom inventaru podnijeti u skladu sa svojim obvezama u okviru UNFCCC-a.

               Budući da su konačni podaci iz inventara stakleničkih plinova koji se dostavljaju UNFCCC-u do 15. travnja svake godine nužni za usklađivanje s uredbama (EU) 2018/841 i 2018/842, prilagodbom se osigurava da Island i Norveška Nadzornom tijelu EFTA-e dostave primjerak prijavljenih podataka na isti datum kao i države članice.

               Članak 41. – suradnja država članica – Europska unija

               Obrazloženje:

               Člankom 41. uređuje se suradnja između država članica i Unije s obzirom na puni opseg obveza iz Uredbe (EU) 2018/1999. Navedenom prilagodbom osigurava se da ta suradnja bude ograničena na područje primjene odluke Zajedničkog odbora.

               Članak 42. – pomoć Europske agencije za okoliš

               Obrazloženje:

               Člankom 42. propisano je da Europska agencija za okoliš pomaže Komisiji u njezinu radu u pogledu članaka od 15. do 21., članka 26., članaka od 28. do 29., članaka od 37. do 39. i članka 41. Prilagodbom se osigurava da ta pomoć bude ograničena samo na područje primjene odluke Zajedničkog odbora.

               5.5.Obrazloženja i predložena rješenja – Uredba (EU) br. 525/2013

               Članak 7. i članak 19. stavci 1. i 3. – podaci iz inventara i sveobuhvatni pregled

               Obrazloženje:

               Za sveobuhvatno preispitivanje 2020. u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/842 potrebno je uključiti dijelove dvaju članaka iz Uredbe (EU) br. 525/2013. Uredbom (EU) 2018/1999 stavit će se izvan snage Uredba (EU) br. 525/2013 od 1. siječnja 2021., stoga se obveze izvješćivanja u skladu s Uredbom (EU) 2018/1999 neće primjenjivati na Island i Norvešku prije 2021. Zato je potrebno uvrstiti dijelove dvaju članaka iz Uredbe (EU) br. 525/2013 kako bi se utvrdila obveza dostavljanja potrebnih podataka iz inventara i proveo sveobuhvatan pregled u 2020.

               Potrebni članci navedeni su u Odluci Zajedničkog odbora u okviru popisa primjenjivih članaka. Primjenjuju se samo dijelovi tih članaka koji su povezani s provedbom Uredbe (EU) 2018/842. Island i Norveška imat će obvezu dostaviti relevantne podatke za sveobuhvatno preispitivanje iz članka 4. stavka 3. Uredbe (EU) 2018/842 za godinu 2020. Osim toga, uključivanjem članka 19. stavaka 1. i 3. osigurat će se provedba sveobuhvatnog pregleda u skladu s postupcima navedenima u tim stavcima.

               Odredbe se primjenjuju samo u mjeri u kojoj su povezane s provedbom Uredbe (EU) 2018/842.

               5.6.Obrazloženja i predložena rješenja – Provedbena uredba 749/2014

               Članci od 3. do 5., od 7. do 10., od 12. do 14., članak 16., članak 29., članci od 32. do 34., od 36. do 37., prilozi od I. do VIII. te tablica 2. u Prilogu XVI.

               Obrazloženje:

               Budući da su članak 7. i članak 19. stavci 1. i 3. Uredbe (EU) br. 525/2013 uključeni radi provedbe sveobuhvatnog pregleda u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe (EU) 2018/842, potrebno je uključiti i provedbene članke iz Provedbene uredbe 749/2014 o strukturi, formatu, postupcima podnošenja i pregledu informacija koje države članice dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013.

               Odredbe se primjenjuju samo u mjeri u kojoj su povezane s provedbom Uredbe (EU) 2018/842.

               5.7.Obrazloženje i predložena rješenja – opće prilagodbe (primjena dijela VII. i Protokola 1. uz Sporazum o EGP-u, upućivanja na akte EU-a, sudjelovanje u Odboru, savjetovanje sa stručnjacima, pomoć Europske agencije za okoliš i neprimjenjivanje za Lihtenštajn)

               Obrazloženje:

               Budući da iz članka 79. stavka 3. slijedi da se dio VII. institucionalnih odredbi Sporazuma o EGP-u primjenjuje na dio VI. i Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u samo ako je to izričito navedeno te budući da je izričito navedena samo primjena odredbi o donošenju odluka (cf. članak 98.), predlaže se prilagodba (b) kako bi se osigurala primjena dijela VII. i tako osiguralo da Nadzorno tijelo EFTA-e i Sud EFTA-e obavljaju praćenje i provedbu kako je prethodno navedeno s obzirom na uključivanje u Protokol 31.

               Budući da se Protokol 1. o horizontalnim prilagodbama Sporazuma o EGP-u izvorno primjenjuje samo na odredbe akata na koje se upućuje u prilozima Sporazumu u EGP-u, predlaže se prilagodba (c) kako bi se počeo primjenjivati i na odredbe akata na koje se upućuje u Protokolu 31. njihovim uključivanjem putem odluke Zajedničkog odbora.

               Odredbe akata uključenih u Protokol 31. Odlukom Zajedničkog odbora upućuju i na europsko ili Unijino zakonodavstvo, akte, pravila, politike i mjere koji nisu dio Sporazuma o EGP-u. Prilagodba (d) predlaže se kako bi se pojasnilo da se primjenjuju samo u onoj mjeri i u obliku u kojem su uključeni u Sporazum.

               Sudjelovanje država EFTA-e u Odboru za klimatske promjene i savjetovanje sa stručnjacima iz država EFTA-e na istoj osnovi kao i stručnjaci iz država članica EU-a nužni su za funkcioniranje suradnje predviđene Odlukom Zajedničkog odbora. Na primjer, kako je prethodno objašnjeno u pogledu predložene prilagodbe članku 8. stavku 7. Uredbe (EU) 2018/841 (LULUCF) u pogledu utvrđivanja nacionalnih računskih planova za šumarstvo i referentnih razina za šume, potrebno je savjetovati se sa stručnjacima iz država EFTA-e kako bi se osigurali potrebni doprinosi, savjetovanja i suradnja te time jedinstvena provedba i primjena odredbi akata uključenih u Protokol 31. ovom Odlukom Zajedničkog odbora. Predloženim prilagodbama (e) i (f) osigurava se takvo sudjelovanje i savjetovanje i u tom pogledu.

               Budući da će se primjenjivati odredbe iz dijela VII. sporazuma o EGP-u, Nadzorno tijelo EFTA-e pratit će ispunjavanje obveza Islanda i Norveške na temelju Odluke Zajedničkog odbora. Predloženom prilagodbom (g) osigurava se da Europska agencija za okoliš pomaže Nadzornom tijelu EFTA-e u njegovu radu na ispunjavanju obveza iz odluke kao što je provođenje sveobuhvatnog pregleda i osiguranje kvalitete informacija koje dostavljaju Island i Norveška.

               Budući da će samo Island i Norveška sudjelovati u proširenoj suradnji predviđenoj Odlukom Zajedničkog odbora, predloženom prilagodbom (h) određuje se da se ona ne primjenjuje na Lihtenštajn.

               2019/0205 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti
                  u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u u pogledu suradnje u posebnim područjima izvan četiriju sloboda

                  [Proširena suradnja EU-a, Islanda i Norveške u području klimatske politike]

               (Tekst značajan za EGP)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 191. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, a posebno njezin članak 1. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru
                  3
                („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.

               (2)Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u.

               (3)Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u sadržava posebne odredbe o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda.

               (4)Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u u mjerama Unije kako bi se uključila Uredba (EU) 2018/841 i Uredba (EU) 2018/842 te povezane odredbe iz Uredbe (EU) 2018/1999, Uredbe (EU) 525/2013 i Provedbene uredbe (EU) 794/2014.

               (5)Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila ta proširena suradnja.

               (6)Stajalište Unije u Zajedničkom odboru EGP-a stoga bi se trebalo temeljiti na priloženom nacrtu odluke,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u u pogledu suradnje u posebnim područjima izvan četiriju sloboda temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik/Predsjednica

                     (1)

                        SL L 305, 30.11.1994., str. 6.–8.

                     (2)

                        SL L 207, 4.8.2015., str. 1.

                     (3)

                        SL L 1, 3.1.1994., str. 3.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.9.2019.
            COM(2019) 438 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzetiu Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u u pogledu suradnje u posebnim područjima izvan četiriju sloboda[Proširena suradnja EU-a, Islanda i Norveške u području klimatske politike]

               PRILOG

               ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a

               br. [...]

               od [...]

               o izmjeni Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan četiriju sloboda

               ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,

               uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 86. i 98.,

               budući da:

               (1)Europska unija, Island i Norveška predani su smanjenju svojih ukupnih emisija stakleničkih plinova kako bi se porast prosječne temperature na globalnoj razini zadržao na razini znatno nižoj od 2 °C u odnosu na predindustrijsko razdoblje te nastojanjima da se porast temperature ograniči na 1,5 °C iznad razine predindustrijskog razdoblja.

               (2)Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u na Uredbu (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU
                  1
               .

               (3)Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u na Uredbu (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013
                  2
               .

               (4)Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u na određene odredbe Uredbe (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
                koje su nužne za provedbu uredbi (EU) 2018/841 i (EU) 2018/842.

               (5)Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u na određene odredbe Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije te stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ
                  4
                koje su nužne za provedbu uredbe (EU) 2018/842.

               (6)Primjereno je proširiti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u na određene odredbe Provedbene uredbe Komisije (EU) br. 749/2014 od 30. lipnja 2014. o strukturi, formatu, postupcima podnošenja i pregledu informacija koje države članice dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
                koje su nužne za provedbu uredbe (EU) 2018/842.

               (7)Ovom Odlukom Island i Norveška poduzimaju mjere kako bi ispunili svoje ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990.

               (8)Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje način na koji EU, Island i Norveška provode Pariški sporazum.

               (9)Proračunska pitanja nisu dio Sporazuma o EGP-u. Primjenom članka 5. stavka 6. Uredbe (EU) 2018/842 stoga se ne dovodi u pitanje područje primjene Sporazuma o EGP-u.

               (10)Nadzorno tijelo EFTA-e trebalo bi blisko surađivati s Komisijom kad god je pozvano obavljati zadaće povezane s Islandom i Norveškom u skladu s ovom Odlukom.

               (11)Nadležnosti Nadzornog tijela EFTA-e i Suda EFTA-e na temelju ove Odluke ograničene su na obveze koje se preuzimaju na temelju nje.

               (12)Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućila provedba te proširene suradnje,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Iza članka 3. stavka 7. Protokola 31. uz Sporazum o EGP-u umeće se sljedeći stavak:

               „8. (a) Island i Norveška postići će svoje ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova za razdoblje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2030. u skladu sa sljedećim aktima:

               –32018 R 0841: Uredba (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (SL L 156, 19.6.2018., str. 1.).

               Za potrebe ovog Sporazuma Uredba se čita sa sljedećim prilagodbama:

               i.u članku 6. stavku 2. riječi „30 godina” za Island glase „50 godina”;

               ii.članku 8. stavku 7. dodaje se sljedeće:

               „Države EFTA-e Nadzornom tijelu EFTA-e dostavljaju svoje revidirane predložene referentne razine za šume najkasnije devet mjeseci od stupanja na snagu Odluke Zajedničkog odbora EGP-a br. xx od xx/xxxx [ova Odluka] za razdoblje od 2021. do 2025. Nadležno tijelo EFTA-e objavljuje predložene referentne razine za šume koje su mu dostavile države EFTA-e.”;

               iii.članak 13. stavak 2. točka (a) za države EFTA-e glasi kako slijedi:

               „država EFTA-e dostavila je strategiju kako je navedeno u nastavku za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo s perspektivom za najmanje 30 godina, uključujući i tekuće ili planirane posebne mjere za osiguravanje očuvanja ili poboljšanja, prema potrebi, šumskih ponora i spremnika;

               1. Svaka država EFTA-e do 1. siječnja 2020. priprema i podnosi Nadzornom tijelu EFTA-e svoju strategiju za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo s perspektivom za najmanje 30 godina. Države EFTA-e trebale bi, prema potrebi, ažurirati te strategije do 1. siječnja 2025.

               2. Strategije država EFTA-e doprinose:

               (a) izvršavanju obveza država EFTA-e u okviru UNFCCC-a i Pariškog sporazuma u pogledu smanjenja antropogenih emisija stakleničkih plinova te poboljšanja uklanjanja ponorima i promicanja veće sekvestracije ugljika;

               (b) ostvarenju cilja Pariškog sporazuma da se povećanje globalne prosječne temperature zadrži na razini koja je znatno niža od 2 °C iznad razine predindustrijskog razdoblja te nastojanjima za ograničavanje povišenja temperature na 1,5 °C iznad razine predindustrijskog razdoblja;

               (c) postizanju dugoročnih smanjenja emisija stakleničkih plinova i poboljšanju uklanjanja ponorima u mjeri relevantnoj za sektor LULUCF-a, u skladu s ciljem, u kontekstu nužnih smanjenja prema Međuvladinom panelu o klimatskim promjenama (IPCC), da se smanje emisije stakleničkih plinova u državama EFTA-e na troškovno učinkovit način te da se poboljša uklanjanje ponorima radi ostvarenja temperaturnih ciljeva iz Pariškog sporazuma kako bi se postigla ravnoteža između antropogenih emisija iz izvora i uklanjanja stakleničkih plinova ponorima u drugoj polovini ovog stoljeća na temelju pravednosti te u kontekstu održivog razvoja i nastojanja za iskorjenjivanje siromaštva.

               3. Strategije država EFTA-e obuhvaćaju:

               (a) smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja u području korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF); uzimanje u obzir bioenergije i biomaterijala iz tog sektora;

               (b) u mjeri u kojoj je to važno za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo, poveznice s drugim nacionalnim dugoročnim ciljevima, planiranjem i drugim politikama i mjerama.

               4. Države EFTA-e bez odlaganja stavljaju na raspolaganje javnosti svoje strategije i njihove ažurirane verzije.

               5. Nadzorno tijelo EFTA-e ocjenjuje jesu li strategije država EFTA-e primjerene za dokumentiranje ispunjavanja uvjeta u skladu s ovim člankom.

               6. Strategije država EFTA-e za korištenje zemljišta, prenamjenu zemljišta i šumarstvo trebale bi sadržavati sljedeće elemente:

               A. PREGLED I POSTUPAK RAZVOJA STRATEGIJA

               A.1. Sažetak

               A.2. Pravni i politički kontekst, uključujući, prema potrebi, okvirne ključne etape za 2040. i 2050.

               B. SADRŽAJ

               B.1. KORIŠTENJE ZEMLJIŠTA, PRENAMJENA ZEMLJIŠTA I ŠUMARSTVO (LULUCF)

               B.1.1. Predviđena smanjenja emisija i poboljšanja uklanjanja do 2050.

               B.1.2. U mjeri u kojoj je to izvedivo, očekivane emisije po izvorima i pojedinim stakleničkim plinovima

               B.1.3. Opcije smanjenja emisija i opcije za povećanje predviđenih ponora

               B.1.4. U mjeri u kojoj su relevantne za očuvanje ili poboljšanje, prema potrebi, šumskih ponora i spremnika, politike i mjere prilagodbe

               B.1.5. Aspekti povezani s potražnjom za šumskom biomasom na tržištu i učinkom na sječu

               B.1.6. Prema potrebi, detalji o modelima (uključujući pretpostavke) i/ili analizama, pokazateljima itd.”;

               iv.članku 15. stavku 2. dodaje se sljedeće:

               „Središnji administrator nadležan je za obavljanje zadaća iz ovog članka kad se radi o državama EFTA-e. Nadzorno tijelo EFTA-e obavješćuje se ako središnji administrator blokira transakciju koja se odnosi na države EFTA-e ili koju one provode.”;

               v.u tablicu u Prilogu II. dodaje se sljedeće:

               „Island 0,5102

               Norveška 0,110 5”;

               vi.u tablicu u Prilogu III. dodaje se sljedeće:

               „Island1990.

               Norveška1990.”;

               vii. u Prilogu IV. odjeljku A točki (g) dodaje se sljedeće:

                     6
                  „Za države EFTA-e referentna razina za razdoblje 2021. – 2025. dosljedna je s predviđanjima dostavljenima Europskoj agenciji za okoliš na dobrovoljnoj osnovi u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 i, kad je riječ o Islandu, u skladu s bilateralnim sporazumom između Islanda i Europske unije i njezinih država članica o sudjelovanju Islanda u zajedničkom ispunjavanju obveza Europske unije, njezinih država članica i Islanda u drugom obvezujućem razdoblju Kyotskog protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime.”;

               viii.u tablicu u Prilogu VII. dodaje se sljedeće:

               „Island–0,0224 –0,0045

               Norveška–29,6–35,5”,

               –32018 R 0842: Uredba (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (SL L 156, 19.6.2018., str. 26.).

               Za potrebe ovog Sporazuma Uredba se čita sa sljedećim prilagodbama:

               i.za države EFTA-e članku 4. stavku 3. dodaje se sljedeće:

               „Kad je riječ o državama EFTA-e, za potrebe utvrđivanja godišnjih emisijskih kvota za godine od 2021. do 2030. izraženih u tonama ekvivalenta CO2 kako je navedeno u stavcima 1. i 2. ovog članka, referentna godina 2005. za emisijsku kvotu za 2030. temeljit će se na razlici između ukupnih emisija stakleničkih plinova 2005. dobivenoj na temelju sveobuhvatnog pregleda, u kojem se emisije CO2 iz zračnog prometa smatraju jednakima nuli, i emisija iz nepokretnih izvora u ETS-u EU-a iz 2005. u okviru ETS-a 2013., kako je navedeno u dijelu B Dodatka Odluci Zajedničkog odbora EGP-a br. 152/2012 od 26. srpnja 2012.
                  7
               , prilagođeno s vrijednostima za potencijale globalnog zagrijavanja donesenima u delegiranom aktu iz članka 26. stavka 6. točke (b) Uredbe (EU) 2018/1999 ili utvrđenima u Četvrtom izvješću o procjeni (AR4) Međuvladinog panela o klimatskim promjenama do početka primjene delegiranog akta. Vrijednosti emisija iz nepokretnih izvora u ETS-u EU-a 2005. kako su navedene u Odluci Zajedničkog odbora EGP-a br. 152/2012 (AR2) i te iste brojke s ažuriranim vrijednostima za potencijale globalnog zagrijavanja (AR4) koje se uzimaju u obzir za potrebe utvrđivanja godišnjih emisijskih kvota za godine od 2021. do 2030. u skladu s ovim člankom navedene su u Dodatku.”;

               ii.iza Priloga IV. dodaje se sljedeće:

               „Dodatak

               Vrijednosti emisija iz nepokretnih izvora država EFTA-e u ETS-u EU-a 2005. kako su navedene u Odluci Zajedničkog odbora EGP-a br. 152/2012 (AR2) i te iste brojke s ažuriranim vrijednostima za potencijale globalnog zagrijavanja (AR4) koje se uzimaju u obzir za potrebe utvrđivanja godišnjih emisijskih kvota za godine od 2021. do 2030. u skladu s člankom 4. stavkom 3.

               Tablica 1.: Emisije u okviru ETS-a 2005. za Norvešku

                         Staklenički plin (tone)

                        Ekvivalent CO2 (AR2)

                        Ekvivalent CO2 (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        23 090 000

                        23 090 000

                        N2O

                        1 955 000

                        1 880 000

                        6 308

                        PFC

                        829 000

                        955 000

                        CF4

                        116,698

                        C2F6

                        7,616

                        Ukupno

                        25 874 000

                        25 925 000

               Tablica 2.: Emisije u okviru ETS-a 2005. za Island

                        Staklenički plin (tone)

                        Ekvivalent CO2 (AR2)

                        Ekvivalent CO2 (AR4)

                        N2O/PFC

                        CO2

                        909 132

                        909 132

                        PFC

                        26 709

                        31 105

                        CF4

                        3,508

                        C2F6

                        0,424

                        Ukupno

                        935 841

                        940 237

               iii.u članku 6. stavku 1. riječi „100 milijuna emisijskih jedinica iz EU sustava trgovanja emisijama” glase „107 milijuna emisijskih jedinica iz EU sustava trgovanja emisijama”;

               iv.članku 12. stavku 2. dodaje se sljedeće:

               „Središnji administrator nadležan je za obavljanje zadaća iz ovog članka kad se radi o državama EFTA-e. Nadzorno tijelo EFTA-e obavješćuje se ako središnji administrator blokira transakciju koja se odnosi na države EFTA-e ili koju one provode.”;

               v.u tablicu u Prilogu I. dodaje se sljedeće:

               „Island
                     –29 %

               Norveška
                     –40 %”;

               vi.u tablicu u Prilogu II. dodaje se sljedeće:

               „Island

                     4 %

               Norveška

                     2 %”;

               vii.tablica u Prilogu III. mijenja se kako slijedi:

               (a)u tablicu se dodaje sljedeće:

               „Island

                     0,2

               Norveška

                     1,6”;

               (b)broj „280” za stavku „Najviše ukupno” glasi „281,8”.

               –32018 R 1999: Uredba (EU) 2018/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o upravljanju energetskom unijom i djelovanjem u području klime, izmjeni uredaba (EZ) br. 663/2009 i (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva 94/22/EZ, 98/70/EZ, 2009/31/EZ, 2009/73/EZ, 2010/31/EU, 2012/27/EU i 2013/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 2009/119/EZ i (EU) 2015/652 te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 328, 21.12.2018., str. 1.).

               Primjenjive odredbe te Uredbe navedene su u nastavku te za potrebe ovog Sporazuma vrijede sa sljedećim prilagodbama:

               i.primjenjuju se samo sljedeće odredbe Uredbe:

               članak 2. stavci od 1. do 10., od 12. do 13. i od 15. do 17., članak 18., članak 26. stavci od 2. do 7., članak 29. stavak 5. točka (b), članci od 37. do 42., članak 44. stavak 1. točka (a), stavci od 2. do 3. i 6., članci od 57. do 58. te prilozi od V. do VII. i od XII. do XIII.;

               ii.za potrebe ovog stavka članak 2. stavci od 1. do 10., od 12. do 13. i od 15. do 17., primjenjuju se na države EFTA-e samo u mjeri u kojoj se odnose na provedbu uredbi (EU) 2018/841 i (EU) 2018/842;

               iii.članak 26. stavak 4. za države EFTA-e glasi kako slijedi:

               „Island i Norveška do 15. travnja svake godine podnose Nadzornom tijelu EFTA-e presliku konačnih podataka iz inventara stakleničkih plinova dostavljenih UNFCCC-u u skladu sa stavkom 3.”;

               iv.članak 41. za države EFTA-e primjenjuje se samo u mjeri u kojoj se na odredbe ili njihove dijelove navedene u tom članku upućuje u [ovoj Odluci] ili se u njoj utvrđuju;

               v.za države EFTA-e iza prve rečenice članka 42. dodaje se sljedeća rečenica:

               „Europska agencija za okoliš pomaže Nadzornom tijelu EFTA-e u radu samo u vezi s člankom 18., člankom 26. stavcima od 2. do 7., člankom 29. stavkom 5. točkom (b), člancima od 37. do 39. i člankom 41.”,

               –32013 R 0525: Uredba (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i za izvješćivanje o drugim informacijama u vezi s klimatskim promjenama na nacionalnoj razini i razini Unije te o stavljanju izvan snage Odluke br. 280/2004/EZ (SL L 165, 18.6.2013., str. 13.).

               Primjenjive odredbe te Uredbe navedene su u nastavku te za potrebe ovog Sporazuma vrijede sa sljedećim prilagodbama:

               i.primjenjuju se samo sljedeće odredbe Uredbe:

               članak 7. te članak 19. stavci 1. i 3.;

               ii.članak 7. te članak 19. stavci 1. i 3. za potrebe ovog stavka primjenjuju se na države EFTA-e samo u mjeri u kojoj se odnose na provedbu Uredbe (EU) 2018/842,

               –32014 R 0749: Provedbena uredba Komisije (EU) br. 749/2014 od 30. lipnja 2014. o strukturi, formatu, postupcima podnošenja i pregledu informacija koje države članice dostavljaju u skladu s Uredbom (EU) br. 525/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 203, 11.7.2014., str. 23.).

               Primjenjive odredbe te Uredbe navedene su u nastavku te za potrebe ovog Sporazuma vrijede sa sljedećim prilagodbama:

               i.primjenjuju se samo sljedeće odredbe Uredbe:

               članci od 3. do 5., od 7. do 10., od 12. do 14., članak 16., članak 29., članci od 32. do 34., od 36. do 37., prilozi od I. do VIII. te tablica 2. u Prilogu XVI.;

               ii.članci od 3. do 5., od 7. do 10., od 12. do 14., članak 16., članak 29., članci od 32. do 34., od 36. do 37., prilozi od I. do VIII. te tablica 2. u Prilogu XVI. primjenjuju se, za potrebe ovog stavka, na države EFTA-e samo u mjeri u kojoj se odnose na provedbu Uredbe (EU) 2018/842;

               (b)u skladu s člankom 79. stavkom 3. Sporazuma o EGP-u dio VII. (Institucionalne odredbe) Sporazuma primjenjuje se na ovaj stavak;

               (c)Protokol 1. uz Sporazum o EGP-u (Horizontalne prilagodbe) primjenjuje se mutatis mutandis na ovaj stavak;

               (d)upućivanja na zakonodavstvo, akte, pravila, politike i mjere Unije u aktima i odredbama na koje se upućuje u ovom stavku ili koji su u njemu sadržani primjenjuju se u mjeri i u obliku u kojem su relevantno zakonodavstvo, akti, pravila, politike i mjere uključeni u ovaj sporazum;

               (e)Island i Norveška u potpunosti sudjeluju u radu Odbora za klimatske promjene u skladu s aktima i odredbama na koje se u ovom stavku upućuje ili koji su u njemu sadržani, ali nemaju pravo glasa;

               (f) kad se Komisija savjetuje sa stručnjacima koje su imenovale države članice u skladu s aktima i odredbama na koje se u ovom stavku upućuje ili koji su u njemu sadržani, savjetuje se sa stručnjacima koje su imenovale države EFTA-e na istoj osnovi;

               (g)Europska agencija za okoliš pomaže Nadzornom tijelu EFTA-e u njegovu radu u skladu s uredbama (EU) 2018/841 i (EU) 2018/842;

               (h)Ovaj se stavak ne primjenjuje na Lihtenštajn.”.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu […], pod uvjetom da su podnesene sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u
                  8*.

               Članak 3.

               Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu […].

                  Za Zajednički odbor EGP-a

                  Predsjednik/Predsjednica

                  […]

                  Tajnici

                  Zajedničkog odbora EGP-a

                  […]

               Izjava Islanda i Norveške

               o nacionalnim planovima povezanima s Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. [ova Odluka]

               Island i Norveška na dobrovoljnoj će osnovi izraditi nacionalne planove u kojima se opisuje kako Island i Norveška namjeravaju ispuniti obveze koje su preuzeli uključivanjem sljedećih akata u Protokol 31. uz Sporazum o EGP-u:

               –Uredbe (EU) 2018/841 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o uključivanju emisija i uklanjanja stakleničkih plinova iz korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva u okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. te o izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 i Odluke br. 529/2013/EU (Uredba o LULUCF) i

               –Uredbe (EU) 2018/842 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2018. o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2021. do 2030. kojim se doprinosi mjerama u području klime za ispunjenje obveza u okviru Pariškog sporazuma i izmjeni Uredbe (EU) br. 525/2013 (Uredba o raspodjeli tereta – ESR).

               Do 31. prosinca 2019. Island i Norveška izradit će svoje nacionalne planove i staviti ih na raspolaganje državama članicama EU-a, Europskoj komisiji, Nadzornom tijelu EFTA-e i javnosti.

               Ti planovi sadržavat će sljedeće glavne elemente:

               · sažetak plana,

               ·pregled trenutačnih nacionalnih klimatskih politika,

               ·opis nacionalnog cilja u pogledu raspodjele tereta i preuzete obveze povezane s LULUCF-om,

               ·opis glavnih postojećih i planiranih politika i mjera predviđenih za postizanje cilja u pogledu raspodjele tereta i ispunjenja obveze povezane s LULUCF-om,

               ·opis postojećih nacionalnih emisija i uklanjanja stakleničkih plinova te predviđanja cilja u pogledu raspodjele tereta i ispunjenja obveze povezane s LULUCF-om na temelju postojećih politika i mjera,

               ·procjenu učinaka planiranih nacionalnih politika i mjera za postizanje cilja u pogledu raspodjele tereta i ispunjenje obveze povezane s LULUCF-om, u usporedbi s predviđanjima na temelju postojećih politika i mjera, te opis interakcije između postojećih i planiranih politika i mjera.

                     (1)

                        SL L 156, 19.6.2018., str. 1.

                     (2)

                        SL L 156, 19.6.2018., str. 26.

                     (3)

                        SL L 328, 21.12.2018., str. 1.

                     (4)

                        SL L 165, 18.6.2013., str. 13.

                     (5)

                        SL L 203, 11.7.2014., str. 23.

                     (6)

                        SL L 207, 4.8.2015., str. 1.

                     (7)

                        SL L 309, 8.11.2012., str. 38.

                     (8)
                  *
                        [Ustavni zahtjevi nisu navedeni.] [Ustavni su zahtjevi navedeni.]


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 1.2.2019.
            COM(2019) 56 final
            2019/0028(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 14. Općoj skupštini Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) u pogledu izbora glavnog tajnika OTIF-a za razdoblje od 8. travnja 2019. do 31. prosinca 2021.

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na 14. sjednici Opće skupštine Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF), koja će se održati 27. veljače 2019. radi izbora glavnog tajnika OTIF-a za razdoblje od 8. travnja 2019. do 31. prosinca 2021. Dokumenti sa sjednice dostupni su (nakon provjere autentičnosti) na internetskim stranicama OTIF-a:

                  http://extranet.otif.org/en/?page_id=1083

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF)

               Konvencijom COTIF
                  1
                uređuje se način rada OTIF-a, njegovi ciljevi, nadležnost, odnosi s državama članicama i aktivnosti općenito.

               Osim same Konvencije sadržava i sedam dodataka kojima se uvode jedinstveni propisi za željeznice, tj. tehnički i funkcionalni zahtjevi te predlošci ugovora: Ugovor o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika, Ugovor o međunarodnom željezničkom prijevozu robe, Međunarodni prijevoz opasnih tvari željeznicom, Ugovor o korištenju vozila u međunarodnom željezničkom prometu, Ugovor o korištenju infrastrukture u međunarodnom željezničkom prometu, Vrednovanje tehničkih standarda i donošenje jedinstvenih tehničkih propisa primjenjivih na željeznička sredstva namijenjena za korištenje u međunarodnom prometu, Tehničko odobrenje za prihvatljivost željezničkih sredstava namijenjenih za korištenje u međunarodnom prometu.

               Konvencija COTIF ima 50 zemalja stranaka, među kojima je 26 država članica, tj. sve osim Cipra i Malte. Od 2011. i Unija je ugovorna stranka.

               2.2.Sporazum između Unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF)

               Vijeće je 16. lipnja 2011. donijelo Odluku Vijeća 2013/103/EU o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.). Sporazum je stupio na snagu 1. srpnja 2011. U Odluci Vijeća utvrđeno je da Komisija zastupa Uniju na sastancima OTIF-a. U Odluci se nalazi i izjava Unije o ostvarivanju nadležnosti te se u njoj navode interni aranžmani Vijeća, država članica i Komisije u postupcima u okviru OTIF-a.

               2.3.Opća skupština OTIF-a

               Opća skupština OTIF-a najviše je tijelo za donošenje odlukâ. Donosi odluke o prijedlozima za izmjenu Konvencije. Ovisno o slučaju, dvije trećine ili polovina država članica OTIF-a mora odobriti donesene izmjene.

               Na temelju članka 14. stavka 2. točke (c) COTIF-a Opća skupština bira glavnog tajnika na razdoblje od tri godine, koje se može produljiti najviše dva puta (članak 21. stavak 2. COTIF-a). U poslovniku Opće skupštine (članak 21. stavak 2.) navodi se da se „u načelu odluke Skupštine donose većinom od ukupnog broja glasova koji su propisno zastupljeni u dvorani za sastanke u vrijeme glasovanja.”

               Opća skupština održava redovne sjednice svake tri godine, a može održavati i izvanredne sjednice. Zadnja sjednica Opće skupštine održana je u rujnu 2018.
                  2

               Unija i/ili njezine države članice sudjeluju u skladu s odredbama COTIF-a, poslovnikom Opće skupštine i Sporazumom o pristupanju Unije COTIF-u.

               2.4.Predviđeni akti Opće skupštine OTIF-a na njegovoj 14. sjednici

               2.4.1.Kontekst

               Mandat glavnog tajnika završio je 31. prosinca 2018. 12. Opća skupština OTIF-a izabrala ga je na tri godine u rujnu 2015.

               13. Opća skupština u rujnu 2018. morala je odabrati glavnog tajnika za razdoblje od 1. siječnja 2019. do 31. prosinca 2021. Međutim, jedini kandidat za to radno mjesto povukao je svoju prijavu radi preuzimanja drugih dužnosti s učinkom od 1. siječnja 2019. te se izbori nisu mogli održati na toj sjednici, kako je predviđeno.

               Stoga je 13. Opća skupština dala upute glavnom tajniku da sazove izvanrednu sjednicu opće skupštine (14. sjednica) 27. veljače 2019. sa samo jednom točkom dnevnog reda: biranje sljedećeg glavnog tajnika. 13. Opća skupština donijela je poziv za podnošenje prijava za mjesto glavnog tajnika koji je objavljen 5. listopada 2018. s rokom do 5. siječnja 2019. za primanje prijava u propisanom i valjanom obliku.

               Sljedeći glavni tajnik preuzet će dužnost 8. travnja 2019.

               13. Opća skupština imenovala je i Basa Leermakersa (trenutačno voditelja tehničkog odjela OTIF-a) privremenim glavnim tajnikom s učinkom od 1. siječnja 2019. do datuma kada novoizabrani glavni tajnik preuzme svoje radno mjesto.

               2.4.2.Kvalifikacijski profil nositelja dužnosti glavnog tajnika OTIF-a

               U prilogu pozivu na podnošenje prijava objavljen je sljedeći kvalifikacijski profil:

                        Kandidati moraju ispunjavati sljedeće zahtjeve:

                        1. Imati državljanstvo države članice OTIF-a, ali ne nužno i državljanstvo države članice koja ga predlaže.

                        2. Imati dugogodišnje radno iskustvo u različitim područjima djelatnosti i iskustvo rada na visokoj funkciji.

                        3. Poznavati sva tri radna jezika OTIF-a (engleski, francuski, njemački) i biti sposobni sastavljati tekstove s lakoćom i tečnošću na jednom od radnih jezika. Kandidati bi se trebali dovoljno dobro izražavati na druga dva jezika kako bi mogli voditi pregovore i razumljivo se pismeno izražavati.

                        4. Posjedovati diplomu u području relevantnom za rad OTIF-a, po mogućnosti u području prava i politologije; poželjno je poznavanje međunarodnog javnog prava, prava o željezničkom prijevozu, prijevoza opasnih tvari, željezničkog prijevoza općenito te logistike prijevoza.

                        5. Imati dokazanu sposobnost vođenja odjela kao što je tajništvo OTIF-a, uz korištenje suvremenim informacijskim tehnologijama, višegodišnje iskustvo u upravljanju osobljem na temelju općih načela i posebnih pravila zakona o osoblju i sposobnost vođenja financijskih poslova organizacije.

                        6. Imati znanje o funkcioniranju međunarodnih organizacija i vođenju diplomatskih pregovora te profesionalno iskustvo u međunarodnom prometnom sektoru.

                        7. Biti sposobni dostojno predstavljati OTIF u državama članicama [OTIF-a], na međunarodnoj razini – posebno na konferencijama – i u javnosti. Biti sposobni držati izlaganja na međunarodnim konferencijama.

                        8. Posjedovati sveobuhvatno razumijevanje ekonomskih korelacija i procesa (i u međunarodnom kontekstu) i dokazano zanimanje za prometni sektor i željeznice. Potrebno je imati iskustvo u zakonodavnim aktivnostima.

                        9. Imati najmanje deset godina radnog iskustva, po mogućnosti u državnoj upravi, međunarodnoj organizaciji, međunarodnoj udruzi, poduzeću koje radi u sektoru međunarodnog prometa ili iz nastavnog i istraživačkog okruženja. Kandidati moraju imati najmanje deset godina iskustva u međunarodnom području te moraju dokazati da su u tom razdoblju obavljali djelatnosti s velikim odgovornostima u donošenju odluka.

                        10. Imati dugogodišnje iskustvo u međunarodnim pregovorima; kandidati se moraju moći nositi s vrlo velikim radnim opterećenjem i biti spremni na brojna i zahtjevna službena putovanja.

                        Glavni tajnik trebao bi biti i dinamičan, imati sposobnost rada u timu, biti usmjeren prema budućnosti, pristupačan i odlučan te imati iskustva u radu s drugim kulturama. Kandidati također moraju biti sposobni razvijati političke, pravne, institucijske i financijske koncepte.

               Opća skupština morat će procijeniti ispunjavaju li kandidati zahtjeve iz poziva na podnošenje prijava i u kojoj mjeri. Tajništvo OTIF-a 21. siječnja 2019. dostavilo je službeni popis kandidata s njihovom dokumentacijom zahtjeva koja je zaprimljena u roku za podnošenje prijava.

               Glavna skupština odlučuje o izboru glavnog tajnika OTIF-a postupkom glasovanja koji je opisan u odjeljku 2.3. Odluka proizvodi učinke od dana kada novoizabrani glavni tajnik preuzme svoje radno mjesto, obično 8. travnja 2019. Odluka Opće skupštine proizvodi pravni učinak na stranke COTIF-a, kako je objašnjeno u odjeljku 4. u nastavku.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               3.1.Popis kandidata koji službeno dostavlja tajništvo OTIF-a

               Prema priopćenju tajništva OTIF-a od 21. siječnja 2019. popis kandidata za mjesto glavnog tajnika OTIF-a za razdoblje od 8. travnja 2019. do 31. prosinca 2021. službeno glasi (abecednim redom):

               ·CRINIER Raphaël (prijava koju je podnijela Francuska),

               ·D’ALFONSO Salvatore (prijava koju je podnijela Italija),

               ·EBNER Stefan (prijava koju je podnijela Austrija),

               ·GROOT Hinne (prijava koju je podnijela Nizozemska),

               ·KÜPPER Wolfgang (prijava koju je podnijela Njemačka).

               Svih pet prijava podnijele su države članice Europske unije.

               3.2.Prijedlog stajališta koje treba zauzeti u ime Unije

               3.2.1.Zadaće glavnog tajnika OTIF-a i važnost izbora za Uniju

               3.2.1.1.Zadaće glavnog tajnika OTIF-a

               Zadaće glavnog tajnika OTIF-a nadilaze zadaće povezane s upravljanjem, primjenom i funkcioniranjem COTIF-a. Točnije, glavni tajnik ima sljedeće funkcije:

               –Člankom 21. stavkom 4. COTIF-a predviđeno je da „glavni tajnik može na vlastitu inicijativu iznijeti prijedloge za izmjenu Konvencije.”,

               –Glavni tajnik ujedno je i vanjski predstavnik OTIF-a, sastavlja program rada, nacrte proračuna i izvješća o upravljanju te upravlja financijskim poslovima Organizacije (članak 21. stavak 3. točke (b), (h) i (i) COTIF-a).

               Te zadaće glavnom tajniku ostavljaju određeni manevarski prostor,

               –Važno je i da glavni tajnik ima odvojenu i neovisnu ulogu u rješavanju sporova među ugovornim strankama. On „na zahtjev jedne od uključenih stranaka nastoji svojim posredovanjem riješiti sporove među strankama koji proizlaze iz tumačenja ili primjene Konvencije” (članak 21. stavak 3. točka (j) COTIF-a),

               –Glavni tajnik također „na zahtjev svih uključenih stranaka daje mišljenje o sporovima koji proizlaze iz tumačenja ili primjene Konvencije” (članak 21. stavak 3. točka (k) COTIF-a).

               Stoga odabir osobe za tu poziciju može imati važne posljedice na način izvršenja zadaća i prelazi isključivo tehnička pitanja.

               To se odražava i u kvalifikacijskom profilu. Među ostalim, kandidat treba pokazati „dugogodišnje iskustvo u međunarodnim pregovorima” i „sposobnost razvijanja političkih, pravnih, institucionalnih i financijskih koncepata.”

               3.2.1.2.Važnost izbora za Uniju

               Izbor glavnog tajnika OTIF-a od znatnog je interesa za Uniju.

               Aktivnosti OTIF-a u nadležnosti su Unije, mnoge od njih i u isključivoj vanjskoj nadležnosti Unije.

               Stoga se u Prilogu I. Odluci Vijeća 2013/103/EU nalazi Dodatak u kojem se navode instrumenti Unije koji su postojali u tom trenutku i koji se odnose na predmete koji se uređuju COTIF-om. Popis sadržava više od 20 uredaba i direktiva Unije koje se odnose na zakonodavstvo o željezničkom prijevozu u pogledu gospodarskog pristupa/pristupa tržištu, sigurnosti, interoperabilnosti i obveza iz pružanja javnih usluga.

               U nekim posebnim područjima (npr. sigurnost, interoperabilnost željezničkih sustava) područje primjene jedinstvenih pravila koje je razvio OTIF izravno je povezano s odredbama pravne stečevine Unije u području željezničkog prijevoza te zahtijeva precizno usklađivanje kako bi se izbjegao sukob ili nedosljednost između dvaju skupova zahtjeva.

               Prethodno navedena objašnjenja
                  3
                pokazuju da je glavnom tajniku dodijeljen važan manevarski prostor u nekoliko područja, posebno kad je riječ o podnošenju prijedloga i rješavanju sporova.

               Stoga bi djelovanje glavnog tajnika moglo utjecati na rad OTIF-a u područjima koja su izravno povezana s razvojem i primjenom politike Unije o željezničkom prijevozu. Slično tome, moglo bi utjecati i na Uniju u svojstvu članice OTIF-a.

               S obzirom na važnost izbora glavnog tajnika za Uniju, Unija bi trebala zauzeti stajalište u vezi s tim izborima.

               3.2.2.O prijavama

               Na temelju dokumenata koje je dostavilo tajništvo OTIF-a čini se da svih pet kandidata ispunjava zahtjeve utvrđene u kvalifikacijskom profilu priloženom pozivu na podnošenje prijava.

               Nadalje, svih pet kandidata predložile su države članice i oni su građani EU-a.

               Pri izboru kandidata države članice trebale bi uzeti u obzir sljedeće:

               Prije svega, trebalo bi biti jasno da glasove treba dati samo kandidatima koji su građani Unije, koje je predložila država članica i koji ispunjavaju sve zahtjeve kvalifikacijskog profila. Iako je rok za podnošenje prijava istekao, prvi skup kriterija trebao bi onemogućiti iznenađenja u posljednjem trenutku. Drugo, uzimajući u obzir da je postupak od posebnog interesa za Uniju, glasovanje bi trebalo biti u korist kandidata koji u tu svrhu najbolje ispunjava kriterije. Neki od tih kriterija već su utvrđeni u pozivu na podnošenje prijava. Drugi kriterij povezan je sa zahtjevom za poziv na podnošenje prijava, ali je konkretniji s obzirom na važnost izbora za Uniju.

               Općenito, predlaže se sljedeći popis kriterija:

                        Mogući kriteriji odabira

                        Zahtjevi za poziv na podnošenje prijava

                        Kompetencije u kontekstu EU-a

                        Kriterij koji nije izričito naveden u Prilogu pozivu na podnošenje prijava: Poznavanje institucionalnog okvira Europske unije i pravne stečevine i politika Unije u području željezničkog prijevoza (u vezi sa zahtjevom iz točke 4. Priloga pozivu na podnošenje prijava).

                        Tehničke kompetencije

                        Kriteriji iz točaka 4., 5. i 6. Priloga pozivu na podnošenje prijava.

                        Opće kompetencije

                        Kriteriji iz točaka 8. i 9. Priloga pozivu na podnošenje prijava, uz kriterije iz odlomka kojim završava popis zahtjeva iz tog priloga:

                        Trebao bi biti dinamičan, imati sposobnost rada u timu, biti usmjeren prema budućnosti, pristupačan i odlučan te imati iskustva u radu s drugim kulturama.

                        Imati sposobnost razvijanja političkih, pravnih, institucionalnih i financijskih koncepata.

               4. Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.”

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava koji se primjenjuju na predmetno tijelo.

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               Opća skupština OTIF-a tijelo je osnovano sporazumom, to jest COTIF-om. Izbor glavnog tajnika OTIF-a o kojem odlučuje Opća skupština akt je koji proizvodi pravne učinke. Pravni učinci proizlaze iz zadaća dodijeljenih glavnom tajniku, koje nadilaze jednostavno upravljanje, primjenu i funkcioniranje međunarodnog sporazuma. Pojedinosti su opisane u pododjeljku 3.2.2.1. Kako je objašnjeno u tom pododjeljku, odabir osobe za tu poziciju može imati važne posljedice na način izvršenja zadaća i prelazi isključivo tehnička pitanja. Budući da glavni tajnik može podnositi prijedloge za izmjenu Konvencije i intervenirati u sporovima među članicama, ima mogućnost i politički i pravno usmjeravati rad OTIF-a.

               Zbog toga mora se zaključiti da izbor glavnog tajnika OTIF-a ima pravne učinke. Izborom se ne dopunjuje niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma. Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na „željeznički prijevoz”.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 91. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2019/0028 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 14. Općoj skupštini Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) u pogledu izbora glavnog tajnika OTIF-a za razdoblje od 8. travnja 2019. do 31. prosinca 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. („COTIF”), Odlukom Vijeća 2013/103/EU.
                  4

               (2)Opća skupština OTIF-a osnovana je u skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (a) COTIF-a („Opća skupština”). Unija sudjeluje u Općoj skupštini u skladu s odredbama COTIF-a, poslovnikom Opće skupštine i Sporazumom o pristupanju Unije COTIF-u.

               (3)Očekuje se da će Opća skupština na svojoj 14. sjednici, koja će se održati 27. veljače 2019., donijeti odluku o izboru glavnog tajnika OTIF-a za razdoblje od 8. travnja 2019. do 31. prosinca 2021.

               (4)Izbor glavnog tajnika OTIF-a od znatnog je interesa za Uniju. Aktivnosti OTIF-a u nadležnosti su Unije, mnoge od njih i u isključivoj vanjskoj nadležnosti Unije. Glavnom tajniku dodijeljen je važan manevarski prostor u nekoliko područja, posebno u pogledu podnošenja prijedloga izmjene COTIF-a i rješavanja sporova. Stoga bi djelovanje glavnog tajnika moglo utjecati na rad OTIF-a u područjima koja su izravno povezana s razvojem i primjenom politike Unije o željezničkom prijevozu. Slično tome, moglo bi utjecati i na Uniju u svojstvu članice OTIF-a. S obzirom na važnost izbora glavnog tajnika za Uniju, Unija bi trebala zauzeti stajalište u vezi s tim izborima.

               (5)Svih pet prijava za mjesto glavnog tajnika OTIF-a za razdoblje od 8. travnja 2019. do 31. prosinca 2021. podnijele su države članice i svi kandidati državljani su država članica. Procijenjeno je da svih pet kandidata ispunjava zahtjeve kvalifikacijskog profila za nositelja dužnosti glavnog tajnika OTIF-a.

               (6)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 14. Općoj skupštini OTIF-a jer se predviđena odluka odnosi na pitanje od interesa za Uniju koje je u nadležnosti Unije i proizvodi pravno obvezujuće učinke.

               (7)Treba dati glas kandidatu koji je građanin Unije, kojega je predložila država članica, koji ispunjava sve zahtjeve navedene u pozivu za podnošenje prijava koji je uputio OTIF i najbolje ispunjava niz kriterija koji se odnose na posebnu važnost tih izbora za Uniju.

               (8)Stajalište Unije na 14. sjednici Opće skupštine OTIF-a trebalo bi se sastojati u tome da se pri glasovanju u obzir uzmu svi ti kriteriji,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               (1)Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na 14. sjednici Opće skupštine OTIF-a jest da se glasuje za kandidata:

               (a)koji je građanin Unije, kojega je predložila država članica, koji ispunjava sve zahtjeve utvrđene u prilogu pozivu na podnošenje prijava za izbor glavnog tajnika OTIF-a za razdoblje od 8. travnja 2019. do 31. prosinca 2021. (dokument SG-18106 od 5. listopada 2018.) i

               (b)koji najbolje ispunjava sljedeće kriterije:

               –poznavanje institucionalnog okvira Europske unije i pravne stečevine i politika Unije u području željezničkog prijevoza,

               –kriterije iz točaka 4., 5., 6., 8. i 9. Priloga pozivu na podnošenje prijava,

               –kriterije koji se nalaze ispod popisa iz Priloga pozivu na podnošenje prijava, a prema kojima kandidat treba biti dinamičan, imati sposobnost rada u timu, biti usmjeren prema budućnosti, pristupačan i odlučan, imati iskustva u radu s drugim kulturama i imati sposobnost razvijanja političkih, pravnih, institucionalnih i financijskih koncepata.

               (2)Države članice glasuju u skladu sa stavkom 1.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena državama članicama i Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Konvencija o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa, koji je na snazi od 1.7.2006.

                     (2)

                        Odluka Vijeća (EU) 2018/1296 od 18. rujna 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 13. Općoj skupštini Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) u pogledu određenih izmjena Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) i njezinih dodataka (SL L 243, 27.9.2018., str. 11.).

                     (3)

                        Odjeljak 4.1.

                     (4)

                        Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).