				|

		52013PC0736

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog fonda za razvoj, uključujući gornju granicu za 2015., iznos za 2014. i prvi obrok za 2014. /* COM/2013/0736 final - 2013/0352 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Unutarnjim sporazumom i Financijskom uredbom o
Desetom ERF-u predviđa se postupak za pozive na doprinose koje države
članice trebaju platiti radi financiranja ERF-a. U skladu s člankom 57.
stavkom 2. Financijske uredbe o Desetom ERF-u, ovim se prijedlogom
obuhvaća:
–
gornja granica godišnjeg iznosa doprinosa za 2015.;
–
godišnji iznos za 2014.;
–
iznos prvog obroka doprinosa za 2014.
2.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
U skladu s člankom 57. stavkom 2. Financijske
uredbe o Desetom ERF-u, Vijeće o ovom prijedlogu mora odlučiti do 15.
studenoga 2013., a države članice moraju platiti prvi obrok doprinosa
najkasnije do 21. siječnja 2014.
U skladu s člankom 57. stavkom 7. Financijske
uredbe o Desetom ERF-u, utvrđen je iznos kojim upravlja Komisija i iznos
kojim upravlja EIB.
U skladu s člankom 58. stavkom 2. Financijske
uredbe o Desetom ERF-u pozivima na doprinose najprije treba iskoristiti iznose
raspoložive iz prethodnih ERF-ova, jedan za drugim. S obzirom na to da EIB za
prvi obrok ne poziva na dostavljanje doprinosa, ovaj se prijedlog
isključivo odnosi na iznose određene u okviru Desetog ERF-a za
Komisiju.
U skladu s člankom 145. Financijske uredbe o
Desetom ERF-u, EIB je Komisiji poslao svoje ažurirane procjene obveza i
plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.
U skladu s člankom 60. Financijske uredbe o
Desetom ERF-u od države članice koja ne plati obrok doprinosa do
određenog roka zahtijeva se plaćanje kamata na neplaćeni iznos.
U istom su članku utvrđeni i načini plaćanja kamata.
2013/0352 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o financijskim doprinosima koje trebaju
platiti države članice radi financiranja Europskog fonda za razvoj,
uključujući gornju granicu za 2015., iznos za 2014. i prvi obrok za
2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Unutarnji sporazum
između predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u
Vijeću, o financiranju potpore Zajednice u okviru višegodišnjeg
financijskog okvira za razdoblje od 2008. do 2013. u skladu sa Sporazumom o
partnerstvu između država AKP-a i država EZ-a i o dodjeljivanju
financijske pomoći prekomorskim zemljama i područjima na koja se
primjenjuje četvrti dio Ugovora o EZ-u, a posebno njegov članak 7.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi koja se
primjenjuje na Deseti Europski razvojni fond (dalje u tekstu „Financijska
uredba o Desetom ERF-u”), a posebno njezin članak 57. stavak 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)       U skladu s postupkom
utvrđenim člancima 57. do 61. Financijske uredbe o Desetom ERF-u,
Komisija bi trebala predstaviti prijedlog do 15. listopada 2013. kojim se
utvrđuje gornja granica godišnjeg iznosa doprinosa država članica
Europskog fonda za razvoj za 2015., iznosa doprinosa za 2014. i iznosa prvog
obroka doprinosa za 2014.
(2)       U skladu s člankom 145.
stavkom 1. Financijske uredbe o Desetom ERF-u, Europska investicijska banka je
Komisiji poslala svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru
instrumenata kojima upravlja.
(3)       U skladu s člankom 58.
stavkom 2. Financijske uredbe o Desetom ERF-u pozivima na doprinose najprije
treba iskoristiti iznose raspoložive iz prethodnih ERF-ova, jedan za drugim. S
obzirom na to da EIB za prvi obrok ne poziva na dostavljanje doprinosa, ovaj se
prijedlog isključivo odnosi na iznose određene u okviru Desetog ERF-a
za Komisiju.
(4)       Vijeće je 19. studenoga 2012.
na prijedlog Komisije donijelo odluku da udjel Komisije u gornjoj granici
doprinosa država članica ERF-u za 2014. odredi na iznos od 3 250 000 000
EUR, a udjel EIB-a na 360 000 000 EUR.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Gornja granica godišnjeg iznosa doprinosa
država članica ERF-u za 2015. ovime je za Komisiju utvrđena na 3 300 000 000
EUR te na 300 000 000 EUR za Europsku investicijsku banku.
Članak 2.
Godišnji iznos doprinosa država članica
ERF-u za 2014. ovime je za Komisiju utvrđen na 3 100 000 000
EUR te na 150 000 000 EUR za Europsku investicijsku banku.
Članak 3.
Pojedinačni doprinosi koje Komisiji i
Europskoj investicijskoj banci kao prvi obrok za 2014. trebaju platiti države
članice određeni su u tablici u Prilogu.
Članak 4.
Ova je Odluka upućena državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
Prvi obrok doprinosa za ERF za 2014. (u
tisućama EUR)
   ||   || Ključni % || Ključni % || Prvi obrok
   ||   || za Deveti || za Deseti || plaćeno || plaćeno
   || DRŽAVE ČLANICE || ERF || ERF || EIB-u || Komisiji
   ||   || % || % || Deveti ERF || Deseti ERF
   || BELGIJA || 3,92 || 3,53 || 0 || 70 600
   || DANSKA || 2,14 || 2,00 || 0 || 40 000
   || NJEMAČKA || 23,36 || 20,50 || 0 || 410 000
   || GRČKA || 1,25 || 1,47 || 0 || 29 400
   || ŠPANJOLSKA || 5,84 || 7,85 || 0 || 157 000
   || FRANCUSKA || 24,30 || 19,55 || 0 || 391 000
   || IRSKA || 0,62 || 0,91 || 0 || 18 200
   || ITALIJA || 12,54 || 12,86 || 0 || 257 200
   || LUKSEMBURG || 0,29 || 0,27 || 0 || 5 400
   || NIZOZEMSKA || 5,22 || 4,85 || 0 || 97 000
   || AUSTRIJA || 2,65 || 2,41 || 0 || 48 200
   || PORTUGAL || 0,97 || 1,15 || 0 || 23 000
   || FINSKA || 1,48 || 1,47 || 0 || 29 400
   || ŠVEDSKA || 2,73 || 2,74 || 0 || 54 800
   || UJEDINJENA KRALJEVINA || 12,69 || 14,82 || 0 || 296 400
   || Međuzbroj EUR-15 || 100 || 96,38 || 0 || 1 927 600
   || BUGARSKA ||   || 0,14 ||   || 2 800
   || ČEŠKA REPUBLIKA ||   || 0,51 ||   || 10 200
   || ESTONIJA ||   || 0,05 ||   || 1 000
   || CIPAR ||   || 0,09 ||   || 1 800
   || LATVIJA ||   || 0,07 ||   || 1 400
   || LITVA ||   || 0,12 ||   || 2 400
   || MAĐARSKA ||   || 0,55 ||   || 11 000
   || MALTA ||   || 0,03 ||   || 600
   || POLJSKA ||   || 1,30 ||   || 26 000
   || RUMUNJSKA ||   || 0,37 ||   || 7 400
   || Litva ||   || 0,18 ||   || 3 600
   || SLOVAČKA ||   || 0,21 ||   || 4 200
   || Međuzbroj EUR-12 ||   || 3,62 ||   || 72 400
   || UKUPNO EUR-27 || 100 || 100 ||   || 2 000 000


				|

		52013PC0679

			Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o izmjeni Provedbene odluke 2011/77/EU o odobrenju financijske pomoći Unije Irskoj /* COM/2013/0679 final - 2013/0326 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Kako bi se
omogućila ispravna provjera usklađenosti s uvjetima predviđenima
u okviru programa makroekonomske prilagodbe za Irsku te osiguralo da se završna
revizija dovrši unutar roka za pružanje financijske pomoći, potrebno je
izmijeniti Provedbenu odluku Vijeća 2011/77/EU o odobrenju financijske
pomoći Irskoj. Predložena izmjena isključivo je tehničke naravi
i odnosi se na produženje razdoblja raspoloživosti financijske pomoći od
tri godine na tri godine i dva mjeseca. Ključni parametri programa
makroekonomske prilagodbe, posebno trajanje programa te ukupna financijska
omotnica, ostaju nepromijenjeni.
U skladu s člankom 4. Uredbe (EU) br.
473/2013 o zajedničkom proračunskom vremenskom okviru, koja je
stupila na snagu 30. svibnja 2013., irska nadležna tijela objavit će svoj
nacrt plana proračuna najkasnije do 15. listopada 2013. Nadalje, rezultati
ocjenjivanja bilance u skladu s uvjetima predviđenima programom
očekuju se do kraja studenoga 2013. U cilju sveobuhvatne i temeljite
provjere usklađenosti s uvjetima programa nužno je uzeti u obzir podatke
sadržane u nacrtu plana proračuna i u analizama koje se odnose na banke.
Zbog toga 12..i završna revizija predviđena irskim programom ne
može početi prije 15. listopada 2013. U Provedbenoj odluci Vijeća
2011/77/EU navodi se da financijska pomoć obuhvaća razdoblje od tri
godine koje počinje prvog dana nakon njezina stupanja na snagu, što
znači da razdoblje raspoloživosti pomoći završava 8. prosinca 2013.
Svi postupci za dovršenje revizije i pripremu potrebnih dokumenata trebali bi
biti provedeni u razdoblju od nekoliko preostalih tjedana prije tog datuma,
čime bi se povećao rizik nedostatka vremena za primjerenu provjeru
usklađenosti i nepoštovanja roka u slučaju nepredviđenog
događaja, a u tom bi slučaju Irska propustila završnu isplatu. Kako
bi se smanjili ti rizici, razdoblje raspoloživosti programa moglo bi se
produžiti za dva mjeseca.
Treba napomenuti
da će se tom odlukom poboljšati predvidljivost isplate u okviru programa i
istovremeno poboljšati kvaliteta provjere u postupku revizije. Ti su
učinci korisni za države koje su vjerovnici kao i za one koje su dužnici
te stoga pridonose stabilnosti euro područja.
Uzimajući u obzir prethodno navedena
objašnjenja Komisija smatra da promjene kojima je predviđeno produženje
razdoblja raspoloživosti financijske pomoći pogoduju postizanju ciljeva
programa.
2013/0326 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o izmjeni Provedbene odluke 2011/77/EU o
odobrenju financijske pomoći Unije Irskoj
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU)
br. 407/2010 od 11. svibnja 2010. o uspostavi europskog mehanizma[1] za financijsku stabilnost, a
posebno njezin članak 3. stavak 2.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Vijeće je Irskoj na
njezin zahtjev odobrilo financijsku pomoć (Provedbena odluka 2011/77/EU[2]) kao potporu snažnom programu
gospodarske reforme čiji su ciljevi ponovno uspostavljanje povjerenja,
omogućivanje vraćanja gospodarstva na put održivog razvoja i zaštita
financijske stabilnosti u Irskoj, europodručju i Uniji.
(2)       Komisija je 10. srpnja 2013.
završila desetu reviziju programa gospodarske reforme u Irskoj.
(3)       Potrebno je kratko produženje
razdoblja raspoloživosti financijske pomoći jer bi se u okviru završne
revizije s dužnom pažnjom omogućila sveobuhvatna i temeljita provjera
usklađenosti s uvjetima programa te osiguralo da se pravovremeno donese
odluka o uplati posljednje rate.
(4)       U svjetlu tih događaja
potrebno je izmijeniti Provedbenu odluku 2011/77/EU,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
U članku 1. stavku 2. Provedbene odluke 2011/77/EU riječi „razdoblje od tri godine” zamjenjuju se
riječima „razdoblje od tri godine i dva mjeseca”.
Članak 2.
Ova je Odluka upućena
Irskoj.
Članak 3.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 118, 12.5.2010, str. 1.
[2]               SL L 30, 4.2.2011., str. 34.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.6.2016.
            COM(2016) 412 final
            2016/0191(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije o zahtjevu Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a radi produljenja sustava povlaštenog postupanja odobrenog nekadašnjem Starateljskom području tihooceanskih otoka

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Cilj je ovog prijedloga utvrditi stajalište koje Europska unija treba zauzeti u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije (WTO) o zahtjevu SAD-a za produljenje izuzeća WTO-a kako bi Europska unija mogla podržati taj zahtjev za izuzeće.

               Odobrenjem zahtjeva za produljenje izuzeća WTO-a SAD-u bi se omogućilo da nastavi osiguravati povlašteno postupanje za prihvatljive proizvode iz nekadašnjeg Starateljskog područja tihooceanskih otoka (Republika Maršalovih Otoka, Savezne Države Mikronezije, Zajednica Sjevernih Marijanskih otoka i Republika Palau), koji se uvoze u carinsko područje Sjedinjenih Američkih Država, do 31. prosinca 2026.

               •Dosljednost s postojećim odredbama u određenom području

               Nije primjenjivo.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisuje se da, kada tijelo osnovano međunarodnim sporazumom mora donijeti odluku s pravnim učinkom, Vijeće na prijedlog Komisije ili Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku donosi odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije. Odobrenje izuzeća kojim bi se Sjedinjenim Američkim Državama omogućilo da osiguraju povlašteno postupanje za prihvatljive proizvode iz nekadašnjeg Starateljskog područja tihooceanskih otoka podliježe toj odredbi jer odluku donosi tijelo koje je osnovano međunarodnim sporazumom (Glavno vijeće ili Ministarska konferencija WTO-a) koji utječe na prava i obveze Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Nije primjenjivo.

               •Proporcionalnost

               Nije primjenjivo.

               •Odabir instrumenta

               Nije primjenjivo.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Nije primjenjivo.

               5.OSTALI DIJELOVI

               Komisija će biti ovlaštena u ime Europske unije zauzeti stajalište o potpori zahtjeva Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se Sjedinjenim Američkim Državama omogućilo da osiguraju povlašteno postupanje za prihvatljive proizvode iz nekadašnjeg Starateljskog područja tihooceanskih otoka do 31. prosinca 2026.

               Sjedinjene Američke Države traže produljenje izuzeća (WT/L/694 od 1. kolovoza 2007.) iz članka I. stavka 1. GATT-a iz 1994. kako bi u skladu sa svojim međunarodnim obvezama nastavile osiguravati tradicionalne povlastice nekadašnjem Starateljskom području tihooceanskih otoka.

               Prema tvrdnjama Sjedinjenih Američkih Država, sustav povlaštenog stavljanja izvoznih proizvoda tih otoka na tržište Sjedinjenih Američkih Država opravdan je povijesnim i gospodarskim razlozima.

               Sjedinjene Američke Države preuzele su obveze za osiguranje sigurnosti i gospodarskog razvoja država nekadašnjeg Starateljskog područja tihooceanskih otoka u skladu sa Sporazumom o starateljstvu s Vijećem sigurnosti UN-a iz 1947.

               SAD je na temelju Sporazuma o starateljstvu uspostavio dugotrajnu, povijesnu povezanost s nekadašnjim Starateljskim područjem tihooceanskih otoka te je dugo vremena, s gospodarskog stajališta, primarna svrha tog sustava bila promicanje proširenja trgovine i gospodarskog razvoja korisnika na način koji je u skladu s ciljevima GATT-a te trgovinskim, financijskim i razvojnim potrebama država korisnica. Sjedinjene Američke Države u svojem zahtjevu napominju i da je ova svrha postala tim važnija s obzirom na to da su sva nekadašnja starateljska područja postala samoupravni subjekti.

               Zahtjev za izuzeće činio bi treće produljenje povlaštenog tarifnog postupanja. Dana 8. rujna 1948. Sjedinjenim Američkim Državama odobreno je izuzeće od obveza na temelju članka I. stavka 1. GATT-a iz 1947. na neodređeno vrijeme. U skladu sa stavkom 1. točkom (b) podtočkom iii. GATT-a iz 1994. izuzeće je pregledano i uvršteno u GATT iz 1994. s dvogodišnjim istekom valjanosti kad je Sporazum iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”) stupio na snagu 1. siječnja 1995. S obzirom na to, izuzeće od 8. rujna 1948. produljeno je 14. listopada 1996. jer bi u suprotnom slučaju u skladu sa stavkom 2. Dogovora o tumačenju izuzeća od obveza iz Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. isteklo 31. prosinca 1996. Drugi je put produljeno 1. kolovoza 2007. i obuhvaća razdoblje do 31. prosinca 2016.

               Zahtjev za izuzeće ne predstavlja gospodarske probleme za Europsku uniju jer se ne očekuje negativan utjecaj povlaštenog postupanja na trgovinu EU-a sa zemljama korisnicama.

               S obzirom na ta razmatranja Europska unija trebala bi se priključiti konsenzusu u korist zahtjeva za izuzeće u Glavnom vijeću WTO-a.

               2016/0191 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije o zahtjevu Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a radi produljenja sustava povlaštenog postupanja odobrenog nekadašnjem Starateljskom području tihooceanskih otoka

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom IX. stavcima 3. i 4. Sporazuma iz Marakeša o osnivanju Svjetske trgovinske organizacije („Sporazum o WTO-u”) utvrđeni su postupci za odobravanje izuzeća od obveze koja za članicu proizlazi iz Sporazuma o WTO-u ili bilo kojeg multilateralnog trgovinskog sporazuma.

               (2)Sjedinjenim Američkim Državama odobreno je izuzeće od obveza na temelju članka I. stavka 1. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994. („GATT iz 1994.”) koje je posljednji put produljeno 1. kolovoza 2007. i obuhvaća razdoblje do 31. prosinca 2016.

               (3)U skladu s člankom IX. stavkom 3. Sporazuma o WTO-u, Sjedinjene Američke Države podnijele su zahtjev za izuzeće od obveza do 31. prosinca 2026. na temelju članka I. stavka 1. GATT-a iz 1994. u mjeri koja je potrebna da bi se SAD-u omogućilo da nastavi osiguravati povlašteno postupanje za prihvatljive proizvode iz nekadašnjeg Starateljskog područja tihooceanskih otoka (Republika Maršalovih Otoka, Savezne Države Mikronezije, Zajednica Sjevernih Marijanskih otoka i Republika Palau), koji se uvoze u carinsko područje Sjedinjenih Američkih Država.

               (4)Odobrenje zahtjeva Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće WTO-a ne bi negativno utjecalo ni na gospodarstvo Europske unije ni na trgovinske odnose s korisnicima izuzeća.

               (5)Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Glavnog vijeća WTO-a da se podrži zahtjev Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Glavnog vijeća Svjetske trgovinske organizacije jest da se podrži zahtjev Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće od obveza na temelju članka I. stavka 1. Općeg sporazuma o carinama i trgovini iz 1994., za razdoblje do 31. prosinca 2026., u skladu s uvjetima zahtjeva Sjedinjenih Američkih Država za izuzeće.

               To stajalište izražava Komisija.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.4.2017.
            COM(2017) 186 final
            2017/0082(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji

               OBRAZLOŽENJE

               Prijedlog u prilogu pravni je instrument za potpisivanje i privremenu primjenu Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane. Cilj je ovog Protokola uzeti u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji (dalje u tekstu „Protokol“).

               U skladu sa svojim Aktom o pristupanju Hrvatska se obvezuje pristupiti međunarodnim sporazumima koje su potpisale ili sklopile Europska unija i njezine države članice putem protokola uz te sporazume.

               Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan je 21. lipnja 1996. a stupio je na snagu 1. srpnja 2010.

               Odlukom Vijeća od 14. rujna 2012.
                  1
                Komisija je ovlaštena za otvaranje pregovora s predmetnim trećim zemljama kako bi se sklopili odgovarajući protokoli. Pregovori s Republikom Uzbekistanom uspješno su završeni  razmjenom verbalnih nota.

               Predloženim Protokolom Republika Hrvatska uključuje se kao ugovorna stranka Sporazuma, a Unija se obvezuje osigurati vjerodostojnu inačicu Sporazuma na hrvatskom jeziku.

               Komisija smatra ishod pregovora zadovoljavajućim i traži od Vijeća da odobri potpisivanje Protokola u ime Europske unije i njezinih država članica.

               2017/0082 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o potpisivanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj Uniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 209. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

               uzimajući u obzir Akt o pristupanju Republike Hrvatske, a posebno njegov članak 6. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju Republike Hrvatske, o pristupanju Republike Hrvatske Sporazumu o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”)
                  2
               , treba se dogovoriti putem protokola uz Sporazum. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o pristupanju, u slučaju takvog pristupanja primjenjuje se pojednostavnjeni postupak u kojemu Vijeće, jednoglasnom odlukom u ime država članica, sklapa protokol s određenim trećim zemljama.

               (2)Dana 14. rujna 2012. Vijeće je ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora s Uzbekistanom za prilagodbu Sporazuma
                  3
               . Pregovori su uspješno zaključeni  razmjenom verbalnih nota.

               (3)Protokol bi trebalo potpisati u ime Unije i njezinih država članica, podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (4)Protokol bi trebalo primjenjivati privremeno s učinkom od datuma pristupanja Republike Hrvatske Uniji kako bi se osigurala njegova učinkovita primjena,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odobrava se potpisivanje, u ime Unije i njezinih država članica, Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavljanju partnerstva između Europskih Zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, podložno sklapanju tog Protokola.

               Tekst Protokola priložen je ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Glavno tajništvo Vijeća za osobu/osobe koju/koje odredi pregovarač Protokola izdaje instrument sa svim potrebnim ovlastima za potpisivanje Protokola, podložno njegovu sklapanju.

               Članak 3.

               Protokol se, u skladu s njegovim člankom 4. stavkom 3., privremeno primjenjuje od 1. srpnja 2013. do njegova stupanja na snagu.

               Članak 4.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

                     (1)
                  Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED).

                     (2)
                  Odluka Vijeća i Komisije 1999/593/EZ, EZUČ, Euratom od 31. svibnja 1999. o sklapanju Sporazuma o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane (SL L 229, 31.8.1999., str. 1.).

                     (3)
                  Odluka Vijeća o odobrenju otvaranja pregovora za prilagodbu sporazuma potpisanih ili sklopljenih između Europske unije, ili Europske unije i njezinih država članica, s jednom ili više trećih zemalja ili međunarodnih organizacija zbog pristupanja Republike Hrvatske Europskoj uniji (dok. Vijeća 13351/12 LIMITED).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.4.2017.
            COM(2017) 186 final
            PRILOG

            Prijedlogu Odluke Vijeća
            o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               PRILOG

               Prijedlogu Odluke Vijeća

               o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, i privremenoj primjeni Protokola uz Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji

               PROTOKOL
                  UZ SPORAZUM O PARTNERSTVU I SURADNJI KOJIM SE USPOSTAVLJA PARTNERSTVO IZMEĐU EUROPSKIH ZAJEDNICA I NJIHOVIH
                  DRŽAVA ČLANICA, S JEDNE STRANE, I REPUBLIKE UZBEKISTANA,
                  S DRUGE STRANE, KAKO BI SE UZELO U OBZIR PRISTUPANJE

               REPUBLIKE HRVATSKE

               EUROPSKOJ UNIJI

               KRALJEVINA BELGIJA,

               REPUBLIKA BUGARSKA,

               ČEŠKA REPUBLIKA,

               KRALJEVINA DANSKA,

               SAVEZNA REPUBLIKA NJEMAČKA,

               REPUBLIKA ESTONIJA,

               IRSKA,

               HELENSKA REPUBLIKA,

               KRALJEVINA ŠPANJOLSKA,

               FRANCUSKA REPUBLIKA,

               REPUBLIKA HRVATSKA,

               TALIJANSKA REPUBLIKA,

               REPUBLIKA CIPAR,

               REPUBLIKA LATVIJA,

               REPUBLIKA LITVA,

               VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

               MAĐARSKA,

               REPUBLIKA MALTA,

               KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

               REPUBLIKA AUSTRIJA,

               REPUBLIKA POLJSKA,

               PORTUGALSKA REPUBLIKA,

               RUMUNJSKA,

               REPUBLIKA SLOVENIJA,

               SLOVAČKA REPUBLIKA,

               REPUBLIKA FINSKA,

               KRALJEVINA ŠVEDSKA,

               UJEDINJENA KRALJEVINA VELIKE BRITANIJE I SJEVERNE IRSKE,

               ugovorne stranke Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, dalje u tekstu „države članice”,

               EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”, i

               EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU,

                  s jedne strane,

               I

               REPUBLIKA UZBEKISTAN,

                  s druge strane,

               dalje u tekstu pod zajedničkim nazivom „ugovorne stranke”,

               BUDUĆI DA je Sporazum o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, dalje u tekstu „Sporazum”, potpisan u Firenci 21. lipnja 1996.;

               BUDUĆI da je Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji potpisan u Bruxellesu 9. prosinca 2011.;

               BUDUĆI da pristupanje Republike Hrvatske Sporazumu treba dogovoriti sklapanjem protokola uz Sporazum, u skladu s člankom 6. stavkom 2. Akta o uvjetima pristupanja Republike Hrvatske i prilagodbama Ugovora o Europskoj uniji, Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju;

               UZIMAJUĆI U OBZIR pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji 1. srpnja 2013..,

               SPORAZUMJELE SU SE kako slijedi:

               ČLANAK 1.

               Republika Hrvatska postaje ugovorna stranka Sporazuma o partnerstvu i suradnji kojim se uspostavlja partnerstvo između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Uzbekistana, s druge strane, koji je potpisan u Firenci 21. lipnja 1996. Republika Hrvatska prihvaća i prima na znanje, na isti način kao i ostale države članice Unije, tekstove Sporazuma te zajedničkih izjava, izjava i razmjene pisama priloženih Završnom aktu koji je potpisan istog datuma, te protokole potpisane 2004., 2008. i 2011., koji čine sastavni dio Sporazuma.

               ČLANAK 2.

               U primjerenom roku nakon parafiranja ovog Protokola Unija dostavlja verziju Sporazuma na hrvatskom jeziku svojim državama članicama i Republici Uzbekistanu. Podložno stupanju na snagu ovog Protokola jezična verzija iz prve rečenice ovog članka postaje vjerodostojna pod istim uvjetima kao i jezične inačice Sporazuma na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i uzbečkom jeziku.

               ČLANAK 3.

               Ovaj Protokol sastavni je dio Sporazuma.

               ČLANAK 4.

               1.
                     Ugovorne stranke odobravaju ovaj Protokol u skladu s vlastitim postupcima. Ugovorne stranke međusobno se obavješćuju o završetku postupaka potrebnih u tu svrhu. Isprava o odobrenju polaže se kod Glavnog tajništva Vijeća Europske unije.

               2.
                     Ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon dana polaganja zadnje isprave o odobrenju.

               3.
                     Do datuma stupanja na snagu Protokol se  primjenjuje privremeno s učinkom od 1. srpnja 2013.

               ČLANAK 5.

               Ovaj Protokol sastavljen je u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i uzbečkom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

               U POTVRDU TOGA u nastavku potpisani opunomoćenici, propisno ovlašteni u tu svrhu,

               potpisali su ovaj Protokol.

               Sastavljeno u … … … …

               ZA EUROPSKU UNIJU, EUROPSKU ZAJEDNICU ZA ATOMSKU ENERGIJU I NJIHOVE DRŽAVE ČLANICE

               ZA REPUBLIKU UZBEKISTAN


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.2.2016.
            COM(2016) 43 final
            2016/0027(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji
            {SWD(2016) 19 final}{SWD(2016) 20 final}

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu sadržava viziju univerzalne, visokokvalitetne povezivosti za poduzeća i javnost. Strategija uključuje posebne prijedloge Komisije u pogledu „usklađenog puštanja pojasa 694-790 MHz („700 MHz”) koji je posebno prikladan za osiguranje pružanja širokopojasnih usluga u ruralnim područjima, a pri tom zadovoljava posebne potrebe za distribuciju audiovizualnih medija.”

                  Bežična povezivost zahtijeva pristup spektru u pojasevima ispod 1 GHz, koji su najprikladniji za široku pokrivenost i velike brzine. Nakon prelaska na digitalne televizijske tehnologije s učinkovitijom uporabom spektra, pojas 800 MHz (790-862 MHz, odnosno „digitalna dividenda”) bio je prvi dio ultravisokog frekvencijskog (UHF) pojasa za radiodifuzijsko emitiranje (470-862 MHz) koji je prenamijenjen za bežične širokopojasne usluge u Uniji. U ovom trenutku UHF pojas za radiodifuzijsko emitiranje obuhvaća raspon frekvencija od 470 do 790 MHz (dalje u tekstu: „UHF pojas”). Taj se pojas upotrebljava za potrebe digitalne zemaljske televizije (DTT) i audioopreme za proizvodnju programa pri prijenosu posebnih događaja („audiooprema za PMSE”), što se prije svega odnosi na bežične mikrofone.

                  Na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji 2012. (WRC-12), konferenciji Međunarodne telekomunikacijske unije (ITU) koja revidira obvezujuće radijske propise, odlučeno je da pojas 700 MHz treba dodijeliti za usluge radiodifuzijskog emitiranja i mobilnih komunikacija u Regiji 1 (Europa i Afrika) od 2015.

                  Na konferenciji WRC-15, koja je održana u studenome 2015., okončani su međunarodni pregovori o tehničkim i regulatornim parametrima za uporabu pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge. Koherentna situacija u frekvencijskom pojasu 700 MHz u svim regijama ITU-a
                     1
                   pruža rijetku priliku za skoro globalno usklađivanje uporabe tog frekvencijskog pojasa za bežični širokopojasni pristup. Na konferenciji WRC-15 isto je tako zadržana isključiva dodjela frekvencijskog pojasa 470-694 MHz („ispod 700 MHz”) za usluge radiodifuzijskog emitiranja u Regiji 1.

                  Potpredsjednica Komisije Neelie Kroes 2013. zamolila je bivšeg povjerenika Pascala Lamyja da predsjedava skupini na visokoj razini sastavljenoj od predstavnika iz sektora mobilnih komunikacija, radiodifuzijskog emitiranja i medijskih usluga kako bi postigli zajedničko stajalište o budućoj uporabi UHF pojasa. U izvješću predsjednika skupine („Lamyjevo izvješće”) preporučuje se prenamjena pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge, dok su za održavanje europskog audiovizualnog modela predviđene zaštitne mjere kako bi zemaljsko radiodifuzijsko emitiranje imalo pristup spektru u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz.

                  U postupku javnog savjetovanja Komisije o Lamyjevom izvješću utvrđeno je da postoji podrška za usklađeno djelovanje Unije. Usporedno s tim, Skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra (RSPG) donijela je mišljenje
                     2
                   u kojem isto tako podržava usklađeni pristup Unije u pružanju bežičnih širokopojasnih usluga u frekvencijskom pojasu 700 MHz. U navedenom se mišljenju RSPG-a preporučuju usklađeni tehnički uvjeti i zajednički rok za učinkovitu uporabu pojasa 700 MHz i dugoročnu uporabu frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz za audiovizualnu distribuciju, uključujući njegovu raspoloživost za DTT.

                  Komisija je na rezultate postupka javnog savjetovanja s europskim dionicima i međunarodne sporazume pod okriljem ITU-a odgovorila izradom dugoročne strategije Unije o budućoj uporabi UHF pojasa. Strategijom se potiče jedinstveno digitalno tržište i osigurava učinkovito upravljanje radiofrekvencijskim spektrom u UHF pojasu koje odražava njegovu društvenu, kulturnu i gospodarsku vrijednost. Strategija o uporabi UHF pojasa sadržava tri glavna elementa:

               usklađene tehničke uvjete za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija u frekvencijskom pojasu 700 MHz utemeljene na načelu neutralnosti u pogledu tehnologija i usluga,

               zajednički rok za stavljanje na raspolaganje pojasa 700 MHz za učinkovitu uporabu spektra za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija u skladu s prethodno navedenim usklađenim tehničkim uvjetima te mjere koordinacije za pružanje potpore u tom prijelazu,

               davanje prednosti distribuciji audiovizualnih medijskih usluga (AVMS) u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz zajedno s fleksibilnim pristupom načinu uporabe pojasa; to je nužno radi brige za raznolikost s obzirom na tržišnu važnost DTT-a u državama članicama.

               •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području politike

                  Ovim se prijedlogom pridonosi cilju o određivanju 1 200 MHz spektra za bežične širokopojasne usluge, što je jedan od glavnih ciljeva Odluke br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (RSPP). Prijedlogom se potiče i daljnji razvoj inovativnih audiovizualnih medijskih usluga u skladu s ciljevima RSPP-a te je prijedlog usklađen s Direktivom o ovlaštenju
                     3
                   i Okvirnom direktivom
                     4
                  , a posebno njezinim člancima 9. i 9.a.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Ova se zakonodavna mjera temelji na članku 114. UFEU-a za osiguranje funkcioniranja unutarnjeg tržišta.

               •Supsidijarnost i proporcionalnost

                  Kako je objašnjeno i u procjeni utjecaja, rješenje na temelju ovog prijedloga odluke predstavlja najbolju opciju s obzirom na supsidijarnost i proporcionalnost.

                  Poštuje se načelo supsidijarnosti jer ciljeve ove inicijative države članice ne mogu postići pojedinačno, dok je istovremeno omogućeno uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti (u pojasevima 700 MHz i ispod 700 MHz).

               Ako želi izbjeći različite nacionalne pristupe i ograničiti prekogranične smetnje, EU bi trebao odlučiti kako u budućnosti namjerava upotrebljavati frekvencijski pojas 700 MHz. Nedostatak zajedničkog zakonodavstva na razini Unije u pogledu UHF pojasa stvorio bi štetnu fragmentaciju u uporabi UHF pojasa u Uniji. Fragmentacija dovodi do prekograničnih smetnji koje bi mogle utjecati na do 13 % stanovništva EU-a.

               Stoga postoji potreba za usklađenom dodjelom i davanjem ovlaštenja za uporabu pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge do 2020. te usklađenom dodjelom pojasa ispod 700 MHz za fleksibilnu uporabu kojom se štiti pružanje audiovizualnih medijskih usluga masovnoj publici, kao i za ulaganjima u učinkovitije tehnologije koje su potrebne za napuštanje trenutačne uporabe pojasa 700 MHz za digitalnu zemaljsku televiziju (DTT).

                  Fleksibilna uporaba pojasa ispod 700 MHz isto je tako proporcionalna jer rješava problem i ostvaruje ciljeve na najučinkovitiji način. Na primjer, oslobađanje cijelog pojasa ispod 700 MHz za bežične širokopojasne usluge prelazilo bi ono što je trenutačno potrebno za ispunjavanje potreba za spektrom ispod 1 GHz kako bi se zadovoljila potražnja za bežičnim prometom. Fleksibilna uporaba istovremeno pruža regulatornu sigurnost za DTT u pojasu ispod 700 MHz onim državama članicama koje žele zadržati svoje trenutačne kapacitete DTT-a. Nadalje, prema Odluci br. 676/2002/EZ mogu se utvrditi usklađeni tehnički uvjeti za uporabu spektra u dogovoru s nacionalnim tehničkim stručnjacima u Odboru za radiofrekvencijski spektar.

               •Odabir instrumenta

                  Strategija Komisije o uporabi UHF pojasa u Uniji provodit će se na temelju dva pravna instrumenta. Neobvezujuća mjera, poput preporuke Parlamenta i Vijeća, ne bi učinila usklađeni pristup Unije obveznim niti bi zahtijevala djelovanje država članica. Odluka je odabrana kao prikladnija od uredbe jer se mjerom utvrđuju obveze za države članice, ali nije predviđeno da ona ima izravno primjenjive učinke na privatne stranke u državama članicama. Osim toga, odluka je prikladnija od direktive jer se nacrtom mjere ne utvrđuje cijeli niz općih pravila koje treba prenijeti u nacionalno pravo, već samo ograničeni broj posebnih mjera koje države članice trebaju poduzeti. Na primjer, Odluka br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju RSPP-a u svojem članku 6. stavku 4. sadrži slične obveze i mjere za države članice, dok su odluke br. 128/1999/EZ, 626/2008/EZ i 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u prošlosti donesene kako bi se državama članicama nametnule obveze i mjere sličnog karaktera.

                  Ova će mjera u skladu s člankom 114. UFEU-a biti popraćena provedbenom odlukom Komisije, donesenom odborskim postupkom u skladu s Odlukom br. 676/2002/EZ
                     5
                  , kojom se frekvencijski pojas 700 MHz dodjeljuje i stavlja na raspolaganje za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija na temelju usklađenih tehničkih uvjeta razvijenih uz pomoć CEPT-a
                     6
                  . Taj je pristup primijenjen i za usklađivanje frekvencijskog pojasa 800 MHz za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija u skladu s RSPP-om i Odlukom Komisije br. 2010/267/EU
                     7
                  .

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UTJECAJA

               •Savjetovanje s dionicima

               U ovom su prijedlogu uzeti u obzir sljedeći doprinosi dionika:

               (a)Lamyjevo izvješće
                  8
               , koje je Pascal Lamy sastavio na temelju rada skupine na visokoj razini kojoj je predsjedao;

               (b)doprinosi javnom savjetovanju
                  9
                o Lamyjevom izvješću;

               (c)mišljenje RSPG-a o „Predloženom pristupu usklađivanju spektra za radiodifuzijsko emitiranje u slučaju prenamjene pojasa 700 MHz”
                  10
               ;

               (d)mišljenje RSPG-a o „Dugoročnoj strategiji o budućoj uporabi UHF pojasa (470-790 MHz) u Europskoj uniji”.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Za Komisiju su provedene dvije namjenske neovisne studije kojima je osiguran doprinos ovom prijedlogu. To su bile:

               „Gospodarski i društveni utjecaj prenamjene frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge u Europskoj uniji”,

               „Izazovi i prilike u vezi s konvergencijom radiodifuzijskog emitiranja i širokopojasnog pristupa te njezin učinak na uporabu spektra i mreže”.

                  U prvoj od dvije studije analizirani su troškovi prijelaza, utjecaj pokrivenosti bežičnih širokopojasnih usluga u frekvencijskom pojasu 700 MHz te društveni i kulturni aspekti ponovne konfiguracije uporabe spektra za DTT u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz.

                  U drugoj studiji pruža se opsežna procjena prilika za konvergenciju između DTT-a i bežičnih širokopojasnih usluga nakon 2020.

               •Procjena utjecaja

                  Procjena utjecaja koju je pripremila Komisija dobila je 27. studenoga 2015. pozitivno mišljenje Odbora za regulatorni nadzor
                     11
                  .

                  U procjeni utjecaja razmatrane su četiri opcije politike:

               (1)bez djelovanja na razini Unije;

               (2)usklađena dodjela i davanje ovlaštenja za uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge do 2020. te rezervacija frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz za DTT i audioopremu za PMSE;

               (3)usklađena dodjela i davanje ovlaštenja za uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge do 2020. Usklađena dodjela frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz za fleksibilnu uporabu, ovisno o nacionalnim potrebama, kojom bi se zaštitio nastavak pružanja audiovizualnih medijskih usluga masovnoj publici (na tehnološki neutralan način), uključujući distribuciju besplatnih (free-to-view) televizijskih kanala, kao i dostupnost spektra za uporabu audioopreme za PMSE. Kako bi se izbjegle smetnje, uporaba spektra ispod 700 MHz trebala bi biti tehnički ograničena na način rada „samo silazna veza” (downlink-only)
                  12
               . Ovom je opcijom predviđen i razvoj strategije u pogledu spektra za audioopremu za PMSE kojom bi se odgovorilo na gubitak spektra za audioopremu za PMSE u UHF pojasu;

               (4)usklađena dodjela i davanje ovlaštenja za uporabu cijelog UHF pojasa za bežične širokopojasne usluge do 2020.

                  Komisija je odabrala opciju br. 3, čime je ona postala „odabrana opcija” za ispunjenje ciljeva politike. Odabrana će opcija doprinijeti ciljevima u pogledu spektra i povezivosti na razini Unije. Uporaba frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge zajedno sa spektrom u frekvencijskim pojasevima 800 MHz i 900 MHz povećala bi kapacitete mobilnih mreža. Time bi se osigurala univerzalna pokrivenost pri visokim brzinama prijenosa od najmanje 30 Mb/s po korisniku na reprezentativnom tržištu s 3-4 konkurentska operatora. Prikladno je odrediti 2020. godinu kao zajednički rok za prenamjenu frekvencijskog pojasa 700 MHz i zbog toga što se povezuje s uvođenjem mreža pete generacije (5G). Osim toga, opcijom br. 3 osigurava se pristup spektru u pojasu ispod 700 MHz televizijskim kućama i pružateljima audiovizualnih medijskih usluga široj javnosti, osobito za digitalno zemaljsko radiodifuzijsko emitiranje. Fleksibilnost uporabe spektra ispod 700 MHz olakšava ublažavanje smetnji i omogućava stvaranje inovativnog „ekosustava” kojim se promiču ulaganja i novi poslovni modeli.

                  Opcija br. 3 poduprta je prethodno navedenim ishodom konferencije WRC-15 za frekvencijski pojas 700 MHz i za frekvencijski pojas ispod 700 MHz. Pojas ispod 700 MHz ostaje dodijeljen isključivo za usluge radiodifuzijskog emitiranja u Europi i Africi te u velikim dijelovima ostatka svijeta.

                  U prvoj navedenoj studiji koju je naručila Komisija utvrđeno je da bi procijenjeni troškovi oslobađanja pojasa 700 MHz do 2020. i nadogradnje opreme za uporabu tehnologije zemaljskog radiodifuzijskog emitiranja sljedeće generacije iznosili 1,2 do 4,4 milijarde EUR. Većinu tih troškova snosili bi krajnji korisnici prilikom nadogradnje svoje TV opreme prije isteka uobičajenog ciklusa obnove opreme. Troškovi za prijelaz audioopreme za PMSE do 2020. iznosili bi 200 milijuna EUR, na temelju podatka da 30 % sadašnjih korisnika audioopreme za PMSE djeluje u frekvencijskom pojasu 700 MHz. Međutim, države EU-a mogu ponuditi tehnološki neutralne javne mjere potpore, ako su one u skladu s pravilima o državnim potporama
                     13
                  . Nadalje, troškovi prilagodbe mreža digitalne zemaljske televizije (DTT) za prijenos jednake količine programskog sadržaja uz smanjeni kapacitet spektra procijenjeni su na najviše 890 milijuna EUR. To posebno može uključivati troškove nositelja prava čija bi se prava uporabe trebala izmijeniti prije isteka razdoblja na koje su dodijeljena. Ako države članice razmatraju mjere za smanjenje takvih troškova, dužne su poštovati načelo tehnološke neutralnosti i odgovarajuću praksu u odlukama Komisije u području državnih potpora
                     14
                   kao i povezanu sudsku praksu sudova EU-a
                     15
                  . U nekim bi slučajevima mjere donijete radi nadoknade za povlačenje prava, ako takva nadoknada ne prelazi štetu nastalu njihovim povlačenjem, mogle u određenim okolnostima biti u skladu s pravom Unije o državnim potporama. Prema RSPG-u, prava uporabe dodijeljena su u 14 država članica, bilo na neograničeno vrijeme ili za razdoblje nakon 2020.

               Uzimajući u obzir rezultate nedavnih dražbi spektra za frekvencijske pojaseve 800 MHz i 900 MHz, konzervativna procjena ukupnih prihoda od dodjele frekvencijskog pojasa 700 MHz u EU-28 do 2020. kreće se oko 11 milijardi EUR, uz nepromijenjene ostale uvjete.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ne očekuju se posebni utjecaji na proračun Unije.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Detaljno objašnjenje posebnih odredbi prijedloga

                  U skladu sa strategijom o uporabi UHF pojasa, ovim se prijedlogom utvrđuju:

               rokovi za prenamjenu frekvencijskog pojasa 700 MHz za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija u skladu s usklađenim tehničkim uvjetima na razini Unije,

               mjere za olakšavanje prijelaza u uporabi spektra u UHF pojasu,

               mjere za dugoročnu uporabu frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz, iako one podliježu preispitivanju.

                  U članku 1. utvrđuju se dva zajednička roka za države članice u vezi s prenamjenom frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge:

               sporazumi o prekograničnom usklađivanju moraju biti zaključeni do kraja 2017.,

               frekvencijski pojas 700 MHz mora se staviti na raspolaganje za učinkovitu uporabu spektra za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija do sredine 2020. u skladu s Provedbenom odlukom Komisije o usklađenim tehničkim uvjetima za uporabu tog pojasa
                  16
               .

                  U članku 1. predviđa se i da uporaba frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge nakon zajedničkog roka Unije mora biti zaštićena preko granica.

                  U članku 2. od država članica zahtijeva se da omoguće trgovanje pravima uporabe u frekvencijskom pojasu 700 MHz. To je u skladu s ciljevima politike i odredbama Odluke o RSPP-u
                     17
                   i Okvirne direktive.

                  U članku 3. od država članica zahtijeva se provođenje savjetovanja na nacionalnoj razini i razmatranje mjera za osiguranje visokokvalitetne razine pokrivenosti svojeg stanovništva i državnog područja pri dodjeli prava uporabe pojasa 700 MHz za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija. Cilj je iskoristiti društvene i gospodarske prednosti UHF pojasa doprinosom premošćivanju digitalnog jaza i omogućavanju raširenosti interneta stvari (Internet of Things, IoT).

                  Članak 4. odnosi se na dugoročnu uporabu frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz. Njime se od država članica zahtijeva da dugoročno zaštite uporabu tog pojasa za distribuciju audiovizualnih medijskih usluga masovnoj publici (ili široj javnosti). To bi trebalo uključivati nastavak njegove uporabe za bežičnu audioopremu za PMSE u skladu s nacionalnim prioritetima.

                  Kako bi se osigurala usklađenost obveza država članica s člancima 9. i 9.a Okvirne direktive, obveza zaštite uporabe pojasa ispod 700 MHz odnosi se na pružanje audiovizualnih medijskih usluga masovnoj publici, a ne na vrstu temeljne bežične tehnologije ili na vrstu usluge elektroničkih komunikacija. Stoga zaštitna mjera utvrđena u članku 4. pruža sigurnost pristupa spektru i omogućava daljnji razvoj DTT-a kao glavne platforme za zemaljsko radiodifuzijsko emitiranje audiovizualnih medijskih usluga široj javnosti. Člankom se dopušta i uporaba frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz za druge tehnologije ili usluge elektroničkih komunikacija koje su ograničene samo na silaznu vezu (tj. odašiljanje iz mreže na prijamnike poput TV prijamnika ili tableta).

                  U članku 5. od država članica zahtijeva se da donesu i u Uniji objave svoje nacionalne planove o prenamjeni frekvencijskog pojasa 700 MHz za bežične širokopojasne usluge i povezanom procesu prijelaza za cijeli UHF pojas. Ta je odredba motivirana planom prijelaza koji je dogovoren među dionicima (vidi Prilog 2. Lamyjevom izvješću). Planom se utvrđuje područje primjene mjera koje treba razmotriti pri prijelazu na nove tehnologije DTT-a zajedno s prenamjenom frekvencijskog pojasa 700 MHz. Cilj je osigurati da se utjecaji na javnost i poduzeća mogu ograničiti transparentnim postupkom.

                  U članku 6. od Komisije se zahtijeva da u suradnji s državama članicama do 2025. provede preispitivanje uporabe spektra u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz. Nakon provedbe tog preispitivanja, Komisija o svojim zaključcima mora izvijestiti Europski parlament i Vijeće zajedno sa svim prijedlozima regulatornih izmjena koje bi, na primjer, mogle promijeniti sadržaj ili oblik zaštitnih mjera ili njihovo trajanje. Ova je odredba Odluke u skladu s preporukom iz Lamyjevog izvješća. Komisija bi u preispitivanju uporabe spektra u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz trebala uzeti u obzir planirano preispitivanje tog pojasa na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji ITU-a 2023.

               2016/0027 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 114.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  18
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  19
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)U višegodišnjem programu za politiku radiofrekvencijskog spektra (RSPP), koji je uspostavljen Odlukom br. 243/2012/EU
                  20
               , Europski parlament i Vijeće utvrdili su ciljeve određivanja najmanje 1 200 MHz spektra primjerenog za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija u Uniji do 2015., podupiranja daljnjeg razvoja inovativnih audiovizualnih medijskih usluga osiguranjem dostatnog spektra za satelitsko i zemaljsko pružanje takvih usluga, ako je potreba za tim jasno obrazložena, te osiguranja dostatnog spektra za proizvodnju programa pri prijenosu posebnih događaja (PMSE).

               (2)U svojoj je strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta (DSM)
                  21
                Komisija istaknula važnost frekvencijskog pojasa 694-790 MHz („700 MHz”) za osiguranje pružanja širokopojasnih usluga u ruralnim područjima te naglasila potrebu za usklađenim oslobađanjem tog frekvencijskog pojasa, poštujući pritom posebne potrebe za distribuciju audiovizualnih medijskih usluga.

               (3)Spektar u frekvencijskom pojasu 470-790 MHz vrijedno je sredstvo za isplativo uvođenje bežičnih mreža s univerzalnom pokrivenošću u zatvorenim i otvorenim prostorima. Taj se spektar trenutačno upotrebljava širom Unije za potrebe digitalne zemaljske televizije (DTT) i bežične audioopreme za PMSE. Njime se podupire razvoj medijskih, kreativnih i kulturnih sektora koji se u velikoj mjeri oslanjaju na taj spektar za bežično pružanje sadržaja masovnoj publici.

               (4)Za Regiju 1, koja uključuje Uniju, radijskim propisima Međunarodne telekomunikacijske udruge prihvaćenim na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji frekvencijski je pojas 700 MHz dodijeljen za usluge radiodifuzijskog emitiranja i mobilnih (osim mobilnih zrakoplovnih) komunikacija na ko-primarnoj osnovi, dok je frekvencijski pojas 470-694 MHz („ispod 700 MHz”) dodijeljen isključivo za radiodifuzijsko emitiranje, na primarnoj osnovi, te za uporabu bežične audioopreme za PMSE, na sekundarnoj osnovi.

               (5)Brzim rastom bežičnog širokopojasnog prometa povećanje kapaciteta bežičnih mreža postaje nužnost. Spektar u frekvencijskom pojasu 700 MHz osigurava dodatni kapacitet kao i univerzalnu pokrivenost, posebno za ekonomski izazovna ruralna i udaljena područja, za uporabu u zatvorenim prostorima te za široki raspon usluga komunikacije strojeva. U tom bi kontekstu dosljedne mjere za osiguranje visokokvalitetne zemaljske bežične pokrivenosti u cijeloj Uniji, koje se nadovezuju na najbolju nacionalnu praksu u pogledu obveza iz dozvola operatora, trebale težiti ostvarivanju cilja RSPP-a da svi građani do 2020. imaju pristup širokopojasnim uslugama brzine od najmanje 30 Mb/s. Na taj će se način mjerama poticati inovativne digitalne usluge i osigurati dugoročne društvene i gospodarske koristi.

               (6)Podjela spektra unutar zajedničkog frekvencijskog pojasa između, s jedne strane, uporabe za dvosmjerne bežične širokopojasne usluge (uzlazna i silazna veza) i, s druge strane, uporabe za jednosmjerno televizijsko emitiranje ili bežičnu audioopremu za PMSE, tehnički je problematična. To znači da bi prenamjenom frekvencijskog pojasa 700 MHz za usluge dvosmjernih zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija DTT i korisnici audioopreme za PMSE izgubili dio svojih resursa spektra. Stoga je pružateljima DTT-a i PMSE-a potrebna dugoročna regulatorna predvidljivost u pogledu raspoloživosti dostatnog spektra kako bi mogli zaštiti održivo pružanje i razvoj svojih usluga, posebno besplatne televizije. Na nacionalnim razinama i na razini Unije mogu biti potrebne mjere za osiguravanje dodatnog resursa spektra za uporabu bežične audioopreme za PMSE izvan frekvencijskog pojasa 470-790 MHz.

               (7)U svojem izvješću Komisiji („Lamyjevo izvješće”)
                  22
               , Pascal Lamy, predsjednik skupine na visokoj razini za buduću uporabu frekvencijskog pojasa 470-790 MHz preporučio je da frekvencijski pojas 700 MHz bude stavljen na raspolaganje za bežične širokopojasne usluge do 2020. (+/- dvije godine). Time bi se pridonijelo ostvarivanju cilja dugoročne regulatorne predvidljivosti za digitalnu zemaljsku televiziju (DTT) koja bi imala pristup frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz do 2030., iako to podliježe preispitivanju do 2025. U Lamyjevom se izvješću preporučuje i nacionalna fleksibilnost u uporabi spektra u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz, koja je ograničena samo na silaznu vezu. Samo silazna veza (downlink-only) znači ograničenje svih prijenosa u bežičnom sustavu, neovisno o njegovoj tehnologiji, na jednosmjerno odašiljanje iz stanica središnje infrastrukture, poput radiotelevizijskog tornja ili bazne stanice mobilne mreže, na prijenosne ili pokretne terminale kao što su TV prijamnici ili mobilni telefoni.

               (8)Skupina za politiku radiofrekvencijskog spektra (RSPG) u svojem je mišljenju o dugoročnoj strategiji o budućoj uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji („mišljenje RSPG-a”) preporučila usklađeni pristup u cijeloj Uniji kako bi frekvencijski pojas 700 MHz bio raspoloživ za učinkovitu uporabu spektra za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija do kraja 2020. To bi se provelo zajedno s osiguranjem dugoročne raspoloživosti frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz do 2030. za pružanje audiovizualnih medijskih usluga samo silaznom vezom. RSPG posebno preporučuje uvođenje fleksibilnosti tako da se frekvencijski pojas ispod 700 MHz može upotrebljavati i za usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija samo silaznom vezom.

               (9)Kako su neke države članice već pokrenule ili zaključile nacionalni proces davanja ovlaštenja za uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz za usluge dvosmjernih zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija, Unija bi trebala odmah djelovati kako bi spriječila fragmentaciju jedinstvenog tržišta. Ono što je potrebno jest usklađeni pristup budućoj uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz, kojim bi se isto tako trebala osigurati regulatorna predvidljivost, uravnotežiti raznolikost država članica s ciljevima jedinstvenog tržišta i promicati usklađeno stajalište Unije na međunarodnoj sceni. U tom bi kontekstu od država članica trebalo zahtijevati da pravodobno provedu prenamjenu frekvencijskog pojasa 700 MHz u skladu s pravom Unije i nacionalnim pravom.

               (10)Uporaba frekvencijskog pojasa 700 MHz za druge aplikacije u zemljama izvan Unije, kako je dopušteno međunarodnim sporazumima ili u dijelovima državnog područja koje je izvan stvarne kontrole nadležnih tijela države članice, može ograničiti uporabu pojasa za usluge zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija u nekim državama članicama. To bi ih spriječilo u poštovanju zajedničkih rokova utvrđenih na razini Unije. Dotične države članice trebale bi poduzeti sve potrebne korake za smanjenje trajanja i zemljopisnog opsega tih ograničenja te, prema potrebi, zatražiti pomoć Unije u skladu s člankom 10. stavkom 2. Odluke o RSPP-u. Isto bi tako trebale obavijestiti Komisiju o takvim ograničenjima u skladu s člankom 6. stavkom 2. i člankom 7, dok bi informacije trebale biti objavljene u skladu s člankom 5. Odluke br. 676/2002/EZ
                  23
               .

               (11)Za uporabu frekvencijskog pojasa 700 MHz za usluge zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija trebalo bi što prije uvesti fleksibilni režim izdavanja ovlaštenja. To bi trebalo uključivati mogućnost da nositelji prava uporabe spektra mogu trgovati i davati u najam svoja postojeća prava u kontekstu primjene članaka 9. i 9.a Direktive 2002/21/EZ
                  24
               .

               (12)U skladu s člancima 9. i 9.a Direktive 2002/21/EZ, države članice trebale bi, kad je to moguće, primijeniti fleksibilan pristup te mogu dopustiti uvođenje alternativne uporabe za usluge samo silaznom vezom, kao što su usluge zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz, u skladu s nacionalnim potrebama za distribuciju audiovizualnih medijskih usluga širokoj publici. Ako dopuštaju uporabu frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz za usluge zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija samo silaznom vezom, države članice trebale bi osigurati da takva uporaba ne utječe na uporabu pojasa ispod 700 MHz za digitalno zemaljsko radiodifuzijsko emitiranje u susjednim državama članicama, kako je predviđeno sporazumom na Regionalnoj radiokomunikacijskoj konferenciji 2006
                  25
               .

               (13)U svakom slučaju, uporaba spektra u frekvencijskom pojasu 470-694 MHz trebala bi biti ponovno ocijenjena najkasnije do 2025. Takva bi ocjena trebala uzeti u obzir planirano preispitivanje tog frekvencijskog pojasa na Svjetskoj radiokomunikacijskoj konferenciji 2023. Promjene u uporabi frekvencijskog pojasa ispod 700 MHz trebale bi uzeti u obzir i tehnološki razvoj, ponašanje potrošača, važnost nastavka pružanja usluga slobodne televizije
                  26
                te društvene, gospodarske i kulturne ciljeve od općeg interesa. U tom je kontekstu potrebno provesti studije o tehničkim i regulatornim uvjetima za supostojanje postojećih i novih uporaba spektra u frekvencijskom pojasu ispod 700 MHz. Njima bi se osigurala usklađenost pristupa koje različite države članice poduzimaju u pogledu fleksibilne i učinkovite uporabe spektra i omogućile mjere za tehničko usklađivanje uporabe i supostojanja u tom pojasu. Takve studije i mjere mogu se provoditi u skladu s Odlukom br. 676/2002/EZ.

               (14)Države članice trebale bi donijeti usklađene nacionalne planove za olakšavanje uporabe frekvencijskog pojasa 700 MHz za usluge zemaljskih bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija, a pritom osigurati kontinuitet za usluge televizijskog emitiranja koje su napustile pojas. Nakon njihova donošenja, države članice trebale bi na transparentan način objaviti planove u Uniji. Planovi bi trebali obuhvaćati aktivnosti i rokove za ponovno planiranje frekvencije, tehnički razvoj mreža i opreme za krajnje korisnike, supostojanje radijske i ne-radijske opreme i nove režime izdavanja ovlaštenja te informacije o mogućnosti nadoknade troškova prelaska, ako postoje, kako bi se, između ostalog, izbjegli troškovi za krajnje korisnike. Ako države članice namjeravaju zadržati DTT, u planovima bi posebnu pažnju trebalo posvetiti olakšavanju nadogradnje opreme za uporabu televizijskih tehnologija s učinkovitijom uporabom spektra kao što su napredni video formati (npr. HEVC) ili tehnologije prijenosa signala (npr. DVB-T2).

               (15)Područje primjene i mehanizam moguće nadoknade za izvršenje prijelaza u uporabi spektra frekvencijskog pojasa 470-790 MHz potrebno je analizirati u skladu s relevantnim nacionalnim odredbama, kako je propisano u članku 14. Direktive 2002/20/EZ
                  27
               , te moraju biti u skladu s odredbama članaka 107. i 108. UFEU-a.

               (16)Budući da cilj ove Odluke, a to je osiguranje usklađenog prijelaza u uporabi spektra frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji u skladu sa zajedničkim ciljevima, države članice ne mogu ostvariti u dovoljnoj mjeri i da ga je, zbog opsega i učinaka predloženog djelovanja, lakše ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz navedenog članka, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               (1)Države članice do 30. lipnja 2020. dopuštaju uporabu frekvencijskog pojasa 694-790 MHz za zemaljske sustave koji pružaju usluge bežičnih širokopojasnih elektroničkih komunikacija samo u skladu s usklađenim tehničkim uvjetima koje je Komisija utvrdila na temelju članka 4. Odluke br. 676/2002/EZ. Ako je potrebno, države članice provode postupak izdavanja ovlaštenja ili izmjenjuju relevantna postojeća prava uporabe spektra u skladu s Direktivom 2002/20/EZ kako bi dopustile tu uporabu.

               (2)Kako bi dopustile uporabu frekvencijskog pojasa 694-790 MHz u skladu sa stavkom 1., države članice do 31. prosinca 2017. zaključuju sve potrebne sporazume o prekograničnom usklađivanju frekvencija u Uniji.

               (3)Obveze iz stavaka 1. i 2. ne primjenjuju se na države članice u zemljopisnim područjima gdje je usklađivanje frekvencija sa zemljama izvan Unije još uvijek neriješeno, pod uvjetom da države članice poduzimaju sve razumne napore za smanjenje trajanja i zemljopisnog opsega takvog neriješenog usklađivanja te jednom godišnje izvješćuju Komisiju o rezultatima, sve do rješavanja spornih pitanja usklađivanja. Ovaj se stavak primjenjuje i na probleme u usklađivanju spektra u Republici Cipar koji proizlaze iz činjenice da je ciparska vlada spriječena u izvršavanju stvarne kontrole na dijelu svojeg državnog područja.

               Članak 2.

               Države članice do 30. lipnja 2022. dopuštaju prijenos ili najam prava uporabe spektra za usluge elektroničkih komunikacija u frekvencijskom pojasu 694-790 MHz.

               Članak 3.

               Ako države članice daju ovlaštenje za uporabu frekvencijskog pojasa 694-790 MHz ili izmjenjuju postojeća prava uporabe frekvencijskog pojasa 694-790 MHz, one poduzimaju sve potrebne mjere za osiguranje visokokvalitetne razine pokrivenosti svojeg stanovništva i državnog područja pri brzini od najmanje 30 Mb/s, u zatvorenim i otvorenim prostorima, prema potrebi uključujući unaprijed određena područja nacionalnog prioriteta te uz glavne kopnene prometne pravce. Takve mjere mogu uključivati uvjete kojima se olakšava ili potiče zajednička uporaba infrastrukture ili spektra u skladu s pravom Unije.

               U tu svrhu države članice ocjenjuju i savjetuju se o potrebi utvrđivanja uvjeta za dodjelu prava uporabe za frekvencije unutar frekvencijskog pojasa 694-790 MHz.

               Članak 4.

               (1)Države članice osiguravaju raspoloživost frekvencijskog pojasa 470-694 MHz ili dijelova tog pojasa za zemaljsko pružanje audiovizualnih medijskih usluga širokoj publici, uključujući besplatnu televiziju, te za uporabu bežične audioopreme za PMSE u skladu s nacionalnim potrebama u pogledu radiodifuzijskog emitiranja. Države članice osiguravaju da svaka druga uporaba frekvencijskog pojasa 470-694 MHz na njihovom državnom području ne uzrokuje štetne smetnje pri zemaljskom pružanju audiovizualnih medijskih usluga u susjednoj državi članici.

               (2)Ako države članice dopuste uporabu spektra u frekvencijskom pojasu 470-694 MHz za zemaljske sustave koji pružaju usluge elektroničkih komunikacija osim usluga televizijskih mreža, takva je uporaba ograničena samo na silaznu vezu. Takvom se uporabom ne dovode u pitanje obveze koje proizlaze iz međunarodnih sporazuma i prava Unije.

               Članak 5.

               Države članice do 30. lipnja 2017. donose i objavljuju svoj nacionalni plan i raspored („nacionalni plan”) za ispunjavanje svojih obveza iz članaka 1. i 4. ove Odluke.

               Kako bi osigurale da je uporaba frekvencijskog pojasa 694-790 MHz u skladu sa stavkom 1. članka 1., države članice u svojim nacionalnim planovima navode, prema potrebi, informacije o mjerama za ograničavanje utjecaja predstojećeg procesa prijelaza na javnost i korisnike bežične audioopreme za PMSE te o mjerama za olakšavanje pravodobne dostupnosti interoperabilne opreme za televizijske mreže i prijamnika na unutarnjem tržištu.

               Članak 6.

               Komisija, u suradnji s državama članicama, do 1. siječnja 2025. provodi postupak ocjene te Vijeću i Parlamentu dostavlja izvješće o kretanjima u uporabi frekvencijskog pojasa 470-694 MHz, uzimajući u obzir društvene, gospodarske, kulturne i tehnološke aspekte koji utječu na uporabu pojasa u skladu s člancima 1. i 4. U izvješću se ocjenjuje je li potrebno promijeniti uporabu frekvencijskog pojasa 470-694 MHz, ili bilo kojeg njegovog dijela, u Uniji.

               Članak 7.

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Članak 8.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament

                        Za Vijeće

                  Predsjednik

                        Predsjednik

                     (1)
                  Pojas 700 MHz u Regiji 3 kao i pojas 698-790 MHz u Regiji 2 dodijeljeni su mobilnim uslugama na ko-primarnoj osnovi prije 2012.

                     (2)
                  Dokument RSPG15-595 final, poveznica:

                     http://rspg-spectrum.eu/wp-content/uploads/2013/05/RSPG15-595_final-RSPG_opinion_UHF.pdf

                  .

                     (3)
                  Direktiva 2002/21/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

                     (4)
                  Direktiva 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (SL L 108, 24.4.2002., str. 21.).

                     (5)
                  Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (SL L 108, 24.4.2002., str. 1.).

                     (6)
                  Europska konferencija poštanskih i telekomunikacijskih uprava

                     (7)
                  Odluka Komisije od 6. svibnja 2010. o usklađenim tehničkim uvjetima za uporabu frekvencijskog pojasa 790-862 MHz za terestričke sustave koji mogu pružati elektroničke komunikacijske usluge u Europskoj uniji (SL L 117/95, 11.5.2010.).

                     (8)
                  Poveznica:

                     http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (9)
                  Poveznica:

                     https://ec.europa.eu/eusurvey/runner/PublicConsultationLamyReport2014

                  .

                     (10)
                  Dokument RSPG13-524 rev1, poveznica:

                     https://circabc.europa.eu/d/a/workspace/SpacesStore/614d3daf-76a0-402d-8133-77d2d3dd2518/RSPG13-524 %20rev1 %20Report_700MHz_reallocation_REV.pdf

                  .

                     (11)
                  Poveznica:

                     http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/ia_carried_out/cia_2015_en.htm#cnect

                     (12)
                  Odašiljanje isključivo iz mrežne infrastrukture na prijamnike poput TV prijamnika ili tableta.

                     (13)
                  Komisija je odobrila državne potpore za ograničenje utjecaja na potrošače i korisnike usluga PMSE-a. Vidi, među ostalim, N622/03 Digitalisierungsfonds — Austrija, SL C 228, 17.9.2005.; C25/04 Uvođenje digitalne zemaljske televizije (DVB-T) u Berlin-Brandenburgu — Njemačka, SL L 200, 22.7.2006.; C24/04 Digitalna zemaljska televizija u Švedskoj, SL L 112, 30.4.2007.; C52/05 Digitalni dekoderi u Italiji, SL L 147, 8.6.2007.; N270/06 Subvencioniranje digitalnih dekodera s API-jem — Italija, SL C 80, 13.4.2007.; N107/07 Subvencije IdTV-u — Italija, SL C 246, 20.10.2007.; C34/06 Uvođenje digitalne zemaljske televizije (DVB-T) u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji, SL L 236, 3.9.2008.; SA.28685 Captación de Televisión Digital en Cantabria — Španjolska, SL C 119, 24.4.2012.; N671b/2009 — Prelazak na digitalni signal u Slovačkoj, SL C 39, 8.2.2011.

                     (14)
                  Državna potpora C 25/2004, DVB-T Berlin Brandenburg; Državna potpora C 52/2005, Digitalni dekoderi; odluka Komisije planirana za siječanj 2016. o državnoj potpori SA.32619 koju je priopćila Kraljevina Španjolska u pogledu naknade štete za oslobađanje digitalne dividende.

                     (15)
                  Predmet ES, C-222/04 od 10. siječnja 2006., Cassa di Risparmio di Firenze, točka 131.; predmet ES, C-126/01 od 20. studenoga 2003., GEMO SA, točka 28.; predmet ES, C-53/00 od 22. studenoga 2001., Ferring SA, točke 19 ff; predmet ES, C-143/99 od 8. studenoga 2001., Adria-Wien Pipeline, točka 38.; predmet ES, C-310/99, Italija/Komisija, točka 251.; predmet ES, T-109/01 od 14. siječnja 2004., Fleuren Compost BV/Komisija, točka 54.; predmet ES, C-251/97 od 5. listopada 1999., Francuska/Komisija, točka 40.; predmet OS, T-177/07 od 15. lipnja 2010., Mediaset/Komisija, predmet ES, C-403/10 P od 28. srpnja 2011., Mediaset/Komisija; predmet OS T-21/06 od 6. listopada 2009., Njemačka/Komisija u vezi s DVB-T – Berlin/Brandenburg, predmeti OS T-461/13 Španjolska/Komisija, T-462/13 Baskija i Itelazpi / Komisija,

                     T-463/13

                   i

                     T-464/13

                   Galicija/Komisija i Retegal/Komisija,

                     T-465/13

                   Katalonija i CTTI/Komisija,

                     T-487/13

                   Navarra/Komisija te

                     T-541/13

                   Abertis Telecom i Retevisión/Komisija.

                     (16)
                  Ti su rokovi u skladu s izvješćem RSPG-a, mišljenjem RSPG-a i Lamyjevim izvješćem.

                     (17)
                  vidi članak 6. stavak 8.

                     (18)
                  SL C , , str. .

                     (19)
                  SL C , , str. .

                     (20)
                  Odluka br. 243/2012/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 14. ožujka 2012. o uspostavljanju višegodišnjeg programa za politiku radiofrekvencijskog spektra (SL L 81, 21.3.2012., str. 7.).

                     (21)
                  Vidi

                     http://ec.europa.eu/priorities/digital-single-market/index_en.htm

                  .

                     (22)
                  Izvješće g. Pascala Lemyja dostupno na:

                     https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/report-results-work-high-level-group-future-use-uhf-band

                  .

                     (23)
                  Odluka br. 676/2002/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o regulatornom okviru za politiku radiofrekvencijskog spektra u Europskoj zajednici (Odluka o radiofrekvencijskom spektru) (SL L 108, 24.4.2002., str. 1.).

                     (24)
                  Direktiva 2002/21/EZ od 7. ožujka 2002. o zajedničkom regulatornom okviru za elektroničke komunikacijske mreže i usluge (Okvirna direktiva) (SL L 108, 24.4.2002., str. 33.).

                     (25)
                  Regionalna radijska konferencija 2006. o planiranju digitalnih zemaljskih radiodifuzijskih usluga u dijelovima Regija 1 i 3, u frekvencijskim pojasevima 174-230 MHz i 470-862 MHz (RRC-06) u Ženevi.

                     (26)
                  U smislu Direktive 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama).

                     (27)
                  Direktiva 2002/20/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. ožujka 2002. o ovlaštenju u području elektroničkih komunikacijskih mreža i usluga (Direktiva o ovlaštenju) (SL L 108, 24.4.2002., str. 21.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.8.2016.
            COM(2016) 548 final
            2016/0262(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            on subjecting the new psychoactive substance methyl 2-[[1-(cyclohexylmethyl)-1H-indole-3-carbonyl]amino]-3,3-dimethylbutanoate (MDMB-CHMICA) to control measures

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Odlukom Vijeća 2005/387/PUP o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari
                  1
                predviđa se postupak od tri koraka koji može dovesti do podvrgavanja novih psihoaktivnih tvari kontrolnim mjerama diljem Unije.

               Dana 15. travnja 2016. izdano je zajedničko izvješće Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) i Europola sastavljeno u skladu s člankom 5. Odluke Vijeća 2005/387/PUP. Nakon zahtjeva Komisije i 13 država članica Vijeće je 26. svibnja 2016. u skladu s člankom 6. stavkom 1. prethodno navedene Odluke Vijeća zatražilo procjenu rizika prouzročenih uporabom, proizvodnjom i trgovinom novom psihoaktivnom tvari MDMB-CHMICA, uz podatke o sudjelovanju organiziranog kriminala i posljedicama kontrolnih mjera uvedenih za tu tvar.

               Rizike tvari MDMB-CHMICA procijenio je Znanstveni odbor Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama, koji djeluje u skladu s odredbama članka 6. stavaka 2., 3. i 4. Odluke Vijeća. Predsjednik Znanstvenog odbora podnio je izvješće o procjeni rizika Komisiji i Vijeću 28. srpnja 2016. Glavni su rezultati procjene rizika sljedeći:

               MDMB-CHICA svrstava se u sintetičke agoniste kanabinoidnih receptora, kemijski raznoliku skupinu tvari koje se nazivaju i sintetičkim kanabinoidima. Tvar je dostupna na tržištu droga u Europskoj uniji barem od kolovoza 2014. i otkrivena je u 23 države članice,

               snažno djelovanje tvari MDMB-CHMICA te vrlo promjenjive količine spoja u „legal high” proizvodima predstavljaju velik rizik od akutne toksičnosti. U osam država članica prijavljeno je ukupno 28 smrtnih slučajeva i 25 slučaja akutnog trovanja povezanih s tvari MDMB-CHMICA.

               U skladu s člankom 8. stavkom 1. Odluke Vijeća 2005/387/PUP, u roku od šest tjedana od datuma primitka izvješća o procjeni rizika Komisija predstavlja Vijeću inicijativu o podvrgavanju novih psihoaktivnih tvari kontrolnim mjerama diljem Unije ili dostavlja izvješće u kojem izlaže svoja stajališta zašto takvu inicijativu ne smatra potrebnom. U skladu s presudom Suda od 16. travnja 2015. u spojenim predmetima C-317/13 i C-679/13 prije donošenja akta na temelju članka 8. stavka 1. Odluke Vijeća 2005/387/PUP obavezno je savjetovanje s Europskim parlamentom.

               Na temelju nalaza izvješća o procjeni rizika Komisija smatra da postoji osnova za podvrgavanje te tvari kontrolnim mjerama diljem Unije. Prema izvješću o procjeni rizika akutna toksičnost tvari MDMB-CHMICA takva je da može uzrokovati teške štetne posljedice po zdravlje ljudi. U više se izvješća kao posljedica njezine uporabe navode mogućnost nasilja i agresije.

               2.CILJ PRIJEDLOGA

               Cilj je ovog Prijedloga odluke Vijeća pozvati države članice da tvar MDMB-CHMICA podvrgnu kontrolnim mjerama i kaznenim sankcijama propisanima u njihovu zakonodavstvu u skladu s obvezama na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971.

               2016/0262 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari metil 2-[[1-(cikloheksilmetil)-1H-indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoata (MDMB-CHMICA) kontrolnim mjerama

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2005/387/PUP od 10. svibnja 2005. o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari
                  2
               , a posebno njezin članak 8. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  3
               ,

               u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Izvješće o procjeni rizika za novu psihoaktivnu tvar MDMB-CHMICA sastavljeno je u skladu s člankom 6. Odluke Vijeća 2005/387/PUP na posebnoj sjednici proširenog Znanstvenog odbora Europskog centra za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) te je potom dostavljeno Komisiji i Vijeću 28. srpnja 2016.

               (2)MDMB-CHMICA svrstava se u sintetičke agoniste kanabinoidnih receptora, kemijski raznoliku skupinu tvari koje se nazivaju i sintetičkim kanabinoidima. Sintetički agonisti kanabinoidnih receptora funkcionalno su slični
                  Δ9-tetrahidrokanabinolu (THC), glavnoj psihoaktivnoj tvari u kanabisu. Agonisti kanabinoidnih receptora koji se kontroliraju u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971. su: glavna aktivna tvar u kanabisu delta-9-tetrahidokanabinol (Δ9-THC) i dva sintetička kanabinoida, naftalen-1-il(1-pentil-1H-indol-3-il)metanon (JWH-018) i 1-(5-fluoropentil)-1H-indol-3-il]-(naftalen-1-il)-metanon (AM-2201).

               (3)Snažno djelovanje tvari MDMB-CHMICA i vrlo promjenjive količine spoja u „legal high” proizvodima predstavljaju velik rizik od akutne toksičnosti.

               (4)Tvar MDMB-CHMICA dostupna je na tržištu droga u Uniji barem od kolovoza 2014. i otkrivena je u 23 države članice. Obično se prodaje u komercijalnim „legal high” proizvodima u trgovinama s priborom za uporabu droga te preko interneta kao „legalna” zamjena za kanabis. Dostupne informacije ukazuju na to da tvar MDMB-CHMICA u obliku praha u velikim količinama proizvode kemijska poduzeća u Kini. Prah se uvozi u Uniju, gdje se ili obrađuje i pakira u komercijalne smjese za pušenje ili prodaje kao prah. Nema informacija o proizvodnji tvari MDMB-CHMICA u Uniji.

               (5)MDMB-CHMICA obično se unosi pušenjem biljne mješavine u obliku komercijalnog „legal high” proizvoda spremnog za uporabu ili, rjeđe, pušenjem samostalno pripremljene biljne mješavine. U komercijalnim proizvodima obično se ne navodi sadržava li proizvod tvar MDMB-CHMICA ili neki drugi sintetički agonist kanabinoidnih receptora. Stoga mnogi pojedinci koji su izloženi tvari MDMB-CHMICA možda ni ne znaju da je uzimaju. Uz to, ti potrošači možda nisu svjesni doze koju konzumiraju. Nadalje, proizvodni proces može dovesti do nejednolike distribucije tvari u biljnom materijalu, zbog čega neki proizvodi sadržavaju dijelove s visokom koncentracijom kanabinoida, čime se povećava rizik od akutne toksičnosti i nastupanja masovnog trovanja.

               (6)Dostupni podaci ukazuju na to da tvar MDMB-CHMICA rabe uzimatelji kanabisa, „psihonauti” i oni koji se redovito podvrgavaju testiranju na droge, uključujući osobe u zatvorima.

               (7)Premda nema konkretnih informacija o mogućim učincima tvari MDMB-CHMICA na izravno društveno okruženje ni na društvo u cjelini, u više se izvješća navodi mogućnost nasilja i agresije kao posljedica njezine uporabe. Uz to, otkrivanje tvari MDMB-CHMICA u slučajevima sumnje na vožnju pod utjecajem opijata ukazalo je na mogućnost većeg rizika za javnu sigurnost.

               (8)U osam država članica prijavljeno je ukupno 28 smrtnih slučajeva i 25 slučajeva akutnog trovanja povezanih s tvari MDMB-CHMICA. Ako tvar MDMB-CHMICA postane šire dostupna i uđe u širu uporabu, to bi moglo imati velike posljedice po zdravlje ljudi i javno zdravlje.

               (9)Nema dovoljno informacija koje bi ukazale na to da organizirani kriminal u Uniji sudjeluje u proizvodnji i distribuciji tvari MDMB-CHMICA te trgovanju i opskrbi tom tvari.

               (10)Tvar MDMB-CHMICA ne nalazi se na popisu tvari koje treba kontrolirati na temelju Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961. ili Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971. Međutim, navedena je među tvarima koje je potrebno razmotriti na 38. sastanku Stručnog odbora Svjetske zdravstvene organizacije za ovisnosti o drogama (ECDD) koji daje preporuke Komisiji Ujedinjenih naroda za opojne droge o tome koje kontrolne mjere smatra primjerenima.

               (11)Tvar MDMB-CHMICA nema dokazanu ni priznatu uporabu u humanoj ili veterinarskoj medicini. Osim njezine uporabe u analitičkim referentnim materijalima i u znanstvenim istraživanjima u kojima se proučavaju njezina kemijska, farmakološka i toksikološka svojstva kao rezultat njezine pojave na tržištu droga, nema nikakvih naznaka da se upotrebljava u druge svrhe.

               (12)U izvješću o procjeni rizika navodi se da je malo dostupnih znanstvenih dokaza o tvari MDMB-CHMICA te ističe da će biti potrebna daljnja istraživanja. Međutim, dostupni dokazi i informacije o zdravstvenim i društvenim rizicima te tvari dovoljan su razlog za podvrgavanje tvari MDMB-CHMICA kontrolnim mjerama diljem Unije.

               (13)S obzirom na to da deset država članica kontrolira tvar MDMB-CHMICA u skladu s nacionalnim zakonodavstvom na temelju obveza prema Konvenciji Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971. te da pet država članica primjenjuje druge zakonodavne mjere za njezinu kontrolu, podvrgavanjem te tvari kontrolnim mjerama širom Unije pomoglo bi se da se izbjegnu prepreke prekograničnom izvršavanju zakona i pravosudnoj suradnji te da se pruži zaštita od rizika koje njezina dostupnost i uporaba mogu predstavljati.

               (14)Odluka 2005/387/PUP nije obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu i ona stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, kojom se provodi Odluka 2005/387/PUP, te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Nova psihoaktivna tvar metil 2-[[1-(cikloheksilmetil)-1H-indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoat (MDMB-CHMICA) podvrgava se kontrolnim mjerama diljem Unije.

               Članak 2.

               Što je prije moguće, a najkasnije do [godinu dana od datuma objavljivanja ove Odluke], države članice poduzimaju potrebne mjere, u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, radi podvrgavanja nove psihoaktivne tvari iz članka 1. kontrolnim mjerama i kaznenim sankcijama, kako je to predviđeno njihovim zakonodavstvom u skladu s obvezama prema Konvenciji Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova Odluka primjenjuje se u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

                     (2)
                  SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

                     (3)
                  SL C , , str. .


				|

		52014PC0631

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o financijskim doprinosima koje trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda u 2014., uključujući treći obrok za 2014. /* COM/2014/0631 final - 2014/0292 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Unutarnjim sporazumom i Financijskom uredbom o
Desetom Europskom razvojnom fondu (ERF) predviđa se postupak za pozive na
doprinose koje države članice trebaju platiti radi financiranja ERF-a. U
skladu s člankom 57. stavkom 3. Financijske uredbe o Desetom
ERF-u, ovim se prijedlogom obuhvaća:
–
iznos trećeg obroka doprinosa za 2014.
U skladu s člankom 57. stavkom 7.
Financijske uredbe o Desetom ERF-u, posebno je utvrđen iznos kojim
upravlja Komisija i iznos kojim upravlja EIB.
U skladu s člankom 145. Financijske
uredbe o Desetom ERF-u, EIB je Komisiji poslao svoje ažurirane procjene obveza
i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.
U skladu s člankom 58. stavkom 2.
Financijske uredbe, u okviru poziva na doprinose potrebno je najprije iskoristiti
iznose raspoložive iz prethodnih ERF-ova, jedan za drugim. Pozivi za doprinose
u ovom prijedlogu stoga se odnose na iznose utvrđene u okviru Desetog
ERF-a za Komisiju.
U skladu s člankom 57. stavkom 5.
Financijske uredbe o Desetom ERF-u, Vijeće mora odlučiti o ovom
prijedlogu najkasnije 21 kalendarski dan nakon podnošenja prijedloga Komisije,
a države članice moraju platiti treći obrok najkasnije 21 kalendarski
dan od datuma kada su obaviještene o odluci Vijeća.
U članku 60. stavku 1.
Financijske uredbe predviđa se da će država članica koja ne
uplati obrok doprinosa do određenog roka trebati platiti kamate na
neplaćeni iznos. Načini plaćanja kamata utvrđeni su u
istome članku.
2014/0292 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o financijskim doprinosima koje trebaju
platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda u
2014., uključujući treći obrok za 2014.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Unutarnji sporazum
među predstavnicima vlada država članica, koji su se sastali unutar
Vijeća, o financiranju potpore Zajednice na temelju višegodišnjeg
financijskog okvira za razdoblje od 2008. do 2013. u skladu sa Sporazumom o
partnerstvu između država AKP-a i država EZ-a i o dodjeli financijske pomoći
prekomorskim zemljama i područjima na koja se primjenjuje četvrti dio
Ugovora o EZ-u[1]
(„Unutarnji sporazum)”, a posebno njegov članak 7.,
uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ)
br. 215/2008 od 18. veljače 2008. o Financijskoj uredbi koja se
primjenjuje na Deseti Europski razvojni fond (dalje u tekstu „Financijska
uredba o Desetom ERF-u”)[2]
kako je zadnje izmijenjena 11. travnja 2011.[3], a posebno njezin
članak 57. stavak 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       U skladu s postupkom
utvrđenim člancima 57. – 61. Financijske uredbe o Desetom
ERF-u, Komisija predstavlja prijedlog do 10. listopada kojim se
utvrđuje (a) iznos trećeg obroka doprinosa za 2014. i (b) revidirani
godišnji iznos doprinosa za 2014. u skladu sa stvarnim potrebama ako, u skladu
s člankom 7. stavkom 3. Unutarnjeg sporazuma, godišnji iznos
odstupa od stvarnih potreba.
(2)       Vijeće je 8. studenoga
2013. na prijedlog Komisije donijelo odluku da ukupni godišnji doprinos država
članica ERF-u za 2014. odredi u iznosu od 3 250 000 000 EUR.
U početnoj raspodjeli udio Komisije određen je u iznosu od 3 100 000 000,
a udio EIB-a u iznosu od 150 000 000.
(3)       U skladu s člankom 145.
stavkom 1. Financijske uredbe o Desetom ERF-u, Europska investicijska
banka poslala je Komisiji svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u
okviru instrumenata kojima upravlja.
(4)       Nakon zahtjeva Komisije i
EIB-a, ukupan iznos za 2014. je unutar gornje granice od 3 250 000 000 EUR
s novom raspodjelom različitog udjela doprinosa država članica ERF-u:
(i) udio Komisije iznosi 3 144 308 777,01 EUR, a (ii) udio EIB-a
iznosi 105 691 222,99 EUR.
(5)       U članku 58.
stavku 2. Financijske uredbe o Desetom Europskom razvojnom fondu (dalje u
tekstu „ERF”) predviđa se da se u okviru poziva na doprinose najprije iskoriste
iznosi određeni za prethodne ERF-ove.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Pojedinačni doprinosi u okviru ERF-a koje
države članice trebaju platiti Komisiji kao treći obrok za 2014.
određeni su u tablici u Prilogu.
Članak 2.
Ova se Odluka primjenjuje od dana njezina
donošenja.
Članak 3.
Ova je Odluka upućena državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 247, 9.9.2006., str. 32.
[2]               SL L 78, 19.3.2008., str. 1.
[3]               SL L 102, 16.4.2011., str. 1.
PRILOG
ODLUCI VIJEĆA
o financijskim doprinosima koje
trebaju platiti države članice radi financiranja Europskog razvojnog fonda
u 2014., uključujući treći obrok za 2014.

 Treći obrok doprinosa za ERF za 2014. (EUR)
   ||   ||   ||   ||
 DRŽAVE ČLANICE || Ključni % za Deseti ERF || Treći obrok
 plaćeno || plaćeno || Ukupno
 EIB-u || Komisiji
 Deseti ERF || Deseti ERF
 BELGIJA || 3,53 || 0,00 || 10 389 099,83 || 10 389 099,83
 DANSKA || 2,00 || 0,00 || 5 886 175,54 || 5 886 175,54
 NJEMAČKA || 20,50 || 0,00 || 60 333 299,29 || 60 333 299,29
 GRČKA || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠPANJOLSKA || 7,85 || 0,00 || 23 103 239,00 || 23 103 239,00
 FRANCUSKA || 19,55 || 0,00 || 57 537 365,91 || 57 537 365,91
 IRSKA || 0,91 || 0,00 || 2 678 209,87 || 2 678 209,87
 ITALIJA || 12,86 || 0,00 || 37 848 108,72 || 37 848 108,72
 LUKSEMBURG || 0,27 || 0,00 || 794 633,70 || 794 633,70
 NIZOZEMSKA || 4,85 || 0,00 || 14 273 975,68 || 14 273 975,68
 AUSTRIJA || 2,41 || 0,00 || 7 092 841,53 || 7 092 841,53
 PORTUGAL || 1,15 || 0,00 || 3 384 550,94 || 3 384 550,94
 FINSKA || 1,47 || 0,00 || 4 326 339,02 || 4 326 339,02
 ŠVEDSKA || 2,74 || 0,00 || 8 064 060,49 || 8 064 060,49
 UJEDINJENA KRALJEVINA || 14,82 || 0,00 || 43 616 560,75 || 43 616 560,75
 BUGARSKA || 0,14 || 0,00 || 412 032,29 || 412 032,29
 ČEŠKA || 0,51 || 0,00 || 1 500 974,76 || 1 500 974,76
 ESTONIJA || 0,05 || 0,00 || 147 154,39 || 147 154,39
 CIPAR || 0,09 || 0,00 || 264 877,90 || 264 877,90
 LATVIJA || 0,07 || 0,00 || 206 016,14 || 206 016,14
 LITVA || 0,12 || 0,00 || 353 170,53 || 353 170,53
 MAĐARSKA || 0,55 || 0,00 || 1 618 698,27 || 1 618 698,27
 MALTA || 0,03 || 0,00 || 88 292,63 || 88 292,63
 POLJSKA || 1,30 || 0,00 || 3 826 014,10 || 3 826 014,10
 RUMUNJSKA || 0,37 || 0,00 || 1 088 942,47 || 1 088 942,47
 SLOVENIJA || 0,18 || 0,00 || 529 755,80 || 529 755,80
 SLOVAČKA || 0,21 || 0,00 || 618 048,43 || 618 048,43
 Ukupno EU-27 || 100,00 || 0,00 || 294 308 777,01 || 294 308 777,01