               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.11.2020.
            COM(2020) 757 final
            2020/0334(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”)
                  1
               .

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane

               Cilj Sporazuma je stvaranje zajedničkog zračnog prostora utemeljenog na zajedničkom pristupu tržištima zračnog prijevoza stranaka, s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja i poštovanjem istih pravila među ostalim u područjima sigurnosti, zaštite, upravljanja zračnim prometom, društvenih aspekata i okoliša. Pravila zajedničkog zračnog prostora trebala bi se temeljiti na mjerodavnom zakonodavstvu koje je na snazi u Europskoj uniji, kako je navedeno u Prilogu III. Sporazumu, posebno u pogledu sigurnosti, zaštite i upravljanja zračnim prometom.

               Sporazum je stupio na snagu 2. kolovoza 2020.

               2.2.Zajednički odbor

               Zajednički odbor osnovan je člankom 22. Sporazuma. Zajednički odbor odgovoran je za upravljanje Sporazumom i osigurava njegovu pravilnu provedbu.

               U tu svrhu surađuje u nizu područja, daje preporuke i donosi odluke ako je to izričito predviđeno Sporazumom. Glavne zadaće Zajedničkog odbora obuhvaćaju suradnju: (a) poticanjem stručnih razmjena novih zakonodavnih ili regulatornih inicijativa i razvoja, uključujući razmjenu u području zaštite, sigurnosti, okoliša, zrakoplovne infrastrukture (uključujući slotove), konkurentskog okruženja te zaštite potrošača; (b) revidiranjem tržišnih uvjeta koji utječu na usluge zračnog prijevoza u okviru Sporazuma; (c) redovitim ispitivanjem socijalnih učinaka Sporazuma, kako ga se provodi, posebno u području zapošljavanja i razvoja odgovarajućih odgovora na pitanja za koja se ustanovi da su legitimna; (d) uzimajući u obzir potencijalna područja za daljnji razvoj Sporazuma, uključujući preporuke za izmjene Sporazuma; (e) dogovaranjem, na temelju konsenzusa, o prijedlozima, pristupima ili dokumentima postupovne prirode koji su izravno povezani s funkcioniranjem Sporazuma; (f) razmatranjem i razvijanjem tehničke pomoći u područjima koje pokriva Sporazum; i (g) poticanjem suradnje u odgovarajućim međunarodnim forumima.

               Osim toga, u skladu s člankom 6. (Ulaganje) Sporazuma, Zajednički odbor proučava pitanja povezana s bilateralnim ulaganjima s većinskim vlasništvom ili promjene u stvarnom nadzoru zračnih prijevoznika stranaka.

               Na temelju članka 22. stavka 3. Sporazuma Zajednički odbor odlukom donosi poslovnik.

               2.3.Predviđeni akt Zajedničkog odbora

               Tijekom prvog sastanka Zajednički odbor donijet će odluku o donošenju poslovnika Zajedničkog odbora (dalje u tekstu „predviđeni akt”).

               Svrha je predviđenog akta donijeti, u skladu s člankom 22. stavkom 3. Sporazuma, poslovnik na kojem se temelji organizacija i rad Zajedničkog odbora kako bi se Sporazum mogao pravilno provesti.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije trebalo bi biti usmjereno na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom. Stajalište bi se trebalo temeljiti na nacrtu odluke Zajedničkog odbora.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”.

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Zajednički odbor tijelo je osnovano na temelju sporazuma, u ovom slučaju Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane.

               Akt koji Zajednički odbor treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke jer će biti obvezujući za stranke na temelju međunarodnog prava.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir Sporazuma.

               Imajući to u vidu, postupovna pravna osnova za predloženu odluku jest članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zračni prijevoz.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 100. stavak 2. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 100. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9 UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Zajedničkog odbora utvrditi njegov poslovnik, primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2020/0334 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je Odlukom Vijeća (EU) 2020/948
                  2
                sklopila Sporazum o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), koji je stupio na snagu 2. kolovoza 2020.

               (2)Člankom 22. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor kako bi se osigurali upravljanje Sporazumom i njegova pravilna provedba.

               (3)Člankom 22. stavkom 3. Sporazuma predviđa se da Zajednički odbor donosi svoj poslovnik.

               (4)Kako bi se osigurala pravilna provedba Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnik Zajedničkog odbora.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Zajedničkom odboru jer će odluka Zajedničkog odbora o donošenju njegovog poslovnika biti obvezujuća za Uniju. Stajalište Unije u okviru Zajedničkog odbora trebalo bi se temeljiti na priloženom nacrtu odluke Zajedničkog odbora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na prvom sastanku Zajedničkog odbora osnovanog člankom 22. Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.

               Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru mogu dogovoriti manje izmjene nacrta odluke Zajedničkog odbora bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/948 od 26. lipnja 2020. o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (SL L 212, 3.7.2020., str. 3).

                     (2)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/948 od 26. lipnja 2020. o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (SL L 212, 3.7.2020., str. 3).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.11.2020.
            COM(2020) 757 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane

               ODLUKA br. 1/[godina] ZAJEDNIČKOG ODBORA EU – GRUZIJA OSNOVANOG SPORAZUMOM O ZAJEDNIČKOM ZRAČNOM PROSTORU IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I NJEZINIH DRŽAVA ČLANICA, S JEDNE STRANE, I GRUZIJE, S DRUGE STRANE

               od ...

               o donošenju njegova Poslovnika

               ZAJEDNIČKI ODBOR EU – GRUZIJA,

               uzimajući u obzir Sporazum o zajedničkom zračnom prostoru između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Gruzije, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 22. stavak 3.,

               ODLUČIO JE:

               Jedini članak

               Donosi se Poslovnik Zajedničkog odbora koji se nalazi u Prilogu ovoj Odluci.

               Sastavljeno u …

               Za Zajednički odbor

               Voditelj/voditeljica delegacije Europske unije

               [ime]

               Voditelj/voditeljica gruzijske delegacije

               [ime]

               Prilog

               POSLOVNIK ZAJEDNIČKOG ODBORA

               ZAJEDNIČKI ODBOR

               Članak 1.

               Voditelji delegacija

               1.
                     Kako je predviđeno člankom 22. stavkom 1. Sporazuma, Zajednički odbor sastavljen je od predstavnika stranaka.

               2.
                     Zajedničkim odborom zajednički predsjedaju voditelji delegacija stranaka.

               Članak 2.

               Sastanci

               1.
                     U skladu s člankom 22 stavkom 4. Sporazuma, Zajednički odbor sastaje se ako i kad za to postoji potreba. Bilo koja stranka može zatražiti sazivanje sastanka.

               2.
                     Zajednički odbor može održavati sastanke uživo ili putem drugih sredstava (npr. konferencijski pozivi ili videokonferencije).

               3.
                     Sastanci se održavaju, koliko god je to moguće, naizmjenično između mjesta u državi članici Europske unije i Gruziji, osim ako se stranke dogovore drukčije.

               4.
                     Nakon što se stranke dogovore o datumu i mjestu sastanaka, sastanke sazivaju Europska komisija u ime Europske unije i njezinih država članica te ministarstvo nadležno za civilno zrakoplovstvo Gruzije.

               5.
                     Osim ako se stranke dogovore drukčije, sastanci Zajedničkog odbora nisu javni. Ako je potrebno, priopćenje za medije može se sastaviti zajedničkim dogovorom na kraju sastanka.

               Članak 3.

               Delegacije

               1.
                     Prije svakog sastanka voditelji delegacija međusobno se obavješćuju o predviđenom sastavu svojih delegacija koje će prisustvovati sastanku.

               2.
                     Predstavnici dionika iz sektora zračnog prijevoza mogu biti pozvani da prisustvuju sastancima kao promatrači, ako se Zajednički odbor tako dogovori.

               3.
                     Zajednički odbor može pozvati druge zainteresirane strane ili stručnjake da prisustvuju njegovim sastancima kako bi mu pružili informacije o određenim pitanjima.

               Članak 4.

               Tajništvo

               Po jedan dužnosnik Europske komisije i ministarstva nadležnog za civilno zrakoplovstvo Gruzije zajednički djeluju kao tajnici Zajedničkog odbora.

               Članak 5.

               Dnevni red sastanaka

               1.
                     Voditelji delegacija utvrđuju međusobnim dogovorom privremeni dnevni red za svaki sastanak. Tajnici šalju taj privremeni dnevni red članovima delegacija najkasnije petnaest dana prije datuma sastanka.

               2.
                     Zajednički odbor donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uključiti točke koje se ne nalaze na privremenom dnevnom redu ako se Zajednički odbor tako dogovori.

               3.
                     Voditelji delegacija mogu skratiti rok utvrđen u stavku 1. ovog članka kako bi u obzir uzeli zahtjeve ili hitnost određenog pitanja.

               Članak 6.

               Zapisnik

               1.
                     Nakon svakog sastanka Zajedničkog odbora sastavlja se nacrt zapisnika. U tom se nacrtu zapisnika navode točke dnevnog reda o kojima se raspravljalo, sve dane preporuke i donesene odluke.

               2.
                     U roku od mjesec dana nakon sastanka voditelj delegacije države domaćina sastanka dostavlja nacrt zapisnika drugom voditelju delegacije na odobrenje pisanim postupkom.

               3.
                     Nakon odobrenja, voditelji delegacija potpisuju dva primjerka zapisnika, a svaka stranka pohranjuje po jedan izvorni primjerak zapisnika. Voditelji delegacija mogu odlučiti da taj zahtjev bude ispunjen potpisivanjem i razmjenom elektroničkih kopija.

               4.
                     Zapisnici sa sastanaka Zajedničkog odbora su javni, osim ako jedna od stranaka zatraži drukčije.

               Članak 7.

               Pisani postupak

               Ako je potrebno i primjereno obrazloženo, odluke i preporuke Zajedničkog odbora mogu se donijeti pisanim postupkom. U tu svrhu voditelji delegacija razmjenjuju nacrt mjera o kojima se traži mišljenje Zajedničkog odbora, koji se zatim može potvrditi razmjenom prepiske. Međutim, svaka stranka može zatražiti sastanak Zajedničkog odbora kako bi se raspravilo određeno pitanje.

               Članak 8.

               Vijećanje

               1.
                     Zajednički odbor daje preporuke i donosi odluke na temelju konsenzusa.

               2.
                     Odluke i preporuke Zajedničkog odbora naslovljuju se kao „Odluka” odnosno „Preporuka”, iza čega slijede serijski broj, datum donošenja i opis predmeta.

               3.
                     Odluke i preporuke Zajedničkog odbora potpisuju voditelji delegacija, a zatim se prilažu zapisniku.

               4.
                     Odluke koje donese Zajednički odbor stranke provode u skladu s vlastitim internim postupcima.

               5.
                     Odluke koje donese Zajednički odbor stranke mogu objaviti u svojim službenim glasilima. Svaka stranka može odlučiti objaviti i bilo koji drugi akt koji donese Zajednički odbor. Svaka stranka pohranjuje po jedan izvorni primjerak odluka i preporuka.

               Članak 9.

               Radne skupine

               1.
                     Zajednički odbor može osnovati radne skupine koje pomažu Zajedničkom odboru u obavljanju njegovih dužnosti. Opis poslova radne skupine uključuje se u prilog odluci o osnivanju radne skupine.

               2.
                     Radne skupine sastavljene su od predstavnika stranaka.

               3.
                     Radne skupine rade pod nadležnošću Zajedničkog odbora, kojem podnose izvješća nakon svakog svojeg sastanka. One ne donose odluke, ali mogu davati preporuke Zajedničkom odboru.

               4.
                     Zajednički odbor može u bilo kojem trenutku odlučiti o ukidanju bilo koje postojeće radne skupine, izmijeniti njezin opis poslova ili osnovati nove radne skupine koje će mu pomagati u obavljanju dužnosti.

               Članak 10.

               Troškovi

               1.
                     Stranke snose vlastite troškove povezane sa sudjelovanjem na sastancima Zajedničkog odbora i radnih skupina, u pogledu osoblja, putovanja i boravka te u pogledu poštanskih i telekomunikacijskih troškova.

               2.
                     Sve druge izdatke koji se odnose na samu organizaciju sastanaka snosi stranka koja je domaćin sastanka.

               Članak 11.

               Izmjene Poslovnika

               Zajednički odbor može u svakom trenutku izmijeniti ovaj Poslovnik odlukom donesenom u skladu s člankom 22. Sporazuma.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 25.11.2020.
            COM(2020) 774 final
            2020/0343(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o ovlašćivanju Komisije da glasa za povećanje kapitala Europskog investicijskog fonda

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Unija, koju zastupa Komisija, dioničar je Europskog investicijskog fonda (EIF) od njegova osnivanja. Trenutačno drži 29,7 % dionica. Većina dionica (58,9 %) u vlasništvu je Europske investicijske banke. Preostale dionice (11,4 %) u vlasništvu su drugih financijskih institucija.

                  S obzirom na očekivane posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 i kako bi se provedbom očekivanog programa InvestEU u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. pridonijelo odgovoru Unije i EIF-a na krizu, upravni odbor EIF-a [odlučio je] predložiti povećanje kapitala na glavnoj skupštini, na kojoj Komisija, koja kao dioničar EIF-a zastupa Uniju, mora biti u mogućnosti glasati o povećanju.

               EIF je izračunao da postoji neposredna potreba za povećanjem odobrenog kapitala za 2 870 000 000 EUR, što odgovara novčanom doprinosu u iznosu od 1 250 000 000 EUR. Kako bi se učinkovito odgovorilo na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19, povećanje kapitala trebalo bi provesti što je prije moguće.

               Cilj je ovog prijedloga omogućiti Komisiji, koja zastupa Uniju na glavnoj skupštini, da glasa za povećanje kapitala EIF-a.

                  U članku 32. Komisijina Prijedloga uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU [2020/0108 (COD), Uredba o programu InvestEU] utvrđuje se sudjelovanje Unije u povećanju kapitala i taj je prijedlog prvotno zamišljen kao pravna osnova kojom će se Komisiji omogućiti glasanje za povećanje kapitala na glavnoj skupštini EIF-a. Međutim, s obzirom na to da postoji određena neizvjesnost u pogledu datuma stupanja na snagu Uredbe o programu InvestEU, potrebno je prethodno donijeti zasebnu odluku kojom se Komisija ovlašćuje da glasa za povećanje kapitala na glavnoj skupštini kako bi se omogućio pravodoban početak razdoblja upisa za povećanje kapitala.

                  Stoga će drugi dioničari EIF-a, osim Unije, potrebnu potporu u obliku kapitala moći pružiti odmah nakon početka razdoblja upisa čak i ako to razdoblje traje dulje, kako bi se svim dioničarima omogućilo da u skladu sa svojim pravilima i postupcima odluče o svojem sudjelovanju. Unija zatim može sudjelovati u povećanju kapitala i upisati dionice nakon stupanja na snagu pravne osnove za njezino sudjelovanje (Uredba o programu InvestEU) i u skladu s tom pravnom osnovom, kako i ako je donesu suzakonodavci. U skladu s člankom 5. stavkom 3. statuta EIF-a svaki član imat će pravo upisati dio povećanja kapitala koji odgovara omjeru između upisanih dionica tog člana i ukupnog broja upisanih dionica EIF-a prije povećanja kapitala.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Dodatnim kapitalom EIF-u će se omogućiti provedba očekivanog programa InvestEU, kao ključnom partneru u provedbi predviđenom u Uredbi o programu InvestEU, i time pridonijeti poboljšanju konkurentnosti i socioekonomske konvergencije i kohezije Unije te istodobno pružiti potpora oporavku od gospodarske krize uzrokovane bolešću COVID-19, što se posebno odnosi na potporu inovativnim MSP-ovima. To će uključivati doprinose u području inovacija i digitalizacije, učinkovite upotrebe resursa u skladu s ciljevima kružnog gospodarstva, održivosti i uključivosti gospodarskog rasta Unije te otpornosti i integracije Unijinih tržišta kapitala, među ostalim s pomoću rješenja kojima se smanjuje fragmentacija Unijinih tržišta kapitala i diversificiraju izvori financiranja za poduzeća Unije. Osim toga, povećanjem kapitala omogućit će se daljnji razvoj uloge EIF-a u upravljanju nacionalnim i regionalnim programima, čime će se doprinijeti ciljevima politike EU-a koji se odnose na poboljšanje pristupa financiranju za MSP-ove, poticanje regionalnog razvoja i potporu ciljevima unije tržišta kapitala.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Odluka Vijeća 94/375/EZ u članku 3. sadržava posebnu odredbu o povećanju kapitala u skladu s kojom Vijeće, na prijedlog Komisije i nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, jednoglasno donosi stajalište Unije o mogućem povećanju kapitala EIF-a i o njezinu sudjelovanju u tom povećanju. Međutim, s obzirom na razvoj sudske prakse Suda Europske unije u pogledu takozvanih „sekundarnih pravnih osnova”
                     1
                   ta odredba ne može činiti pravnu osnovu za novu odluku o glasanju o povećanju kapitala EIF-a i o sudjelovanju Unije u povećanju kapitala EIF-a. Umjesto toga trebala bi se predložiti pravna osnova u primarnom zakonodavstvu.

                  S obzirom na ciljeve i aktivnosti EIF-a, kako su utvrđeni u njegovu statutu i odlukama njegovih upravljačkih tijela u skladu sa statutom, te s obzirom na primarni cilj koji se nastoji ostvariti povećanjem kapitala, a to je pružanje potpore MSP-ovima, inovacijama i radnim mjestima usporedno s rješavanjem drugih hitnih potreba kao što su klimatske promjene, ublažavanje posljedica pandemije bolesti COVID-19 i digitalizacija gospodarstva EU-a, posebno provedbom očekivanog programa InvestEU, čime se promiče djelovanje za potporu industriji Unije, članak 173. stavak 3. UFEU-a smatra se odgovarajućom pravnom osnovom za predloženo ovlašćivanje Komisije da glasa za povećanje kapitala.

                  Odluka br. 562/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o sudjelovanju Europske unije u povećanju kapitala Europskog investicijskog fonda (SL L 156, 24.5.2014., str. 1.) temeljila se i na članku 173. stavku 3. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Unija, koju zastupa Komisija, kao dioničar EIF-a ima isključivu nadležnost za glasanje o odlukama o povećanju kapitala EIF-a.

               •Proporcionalnost

                  Dodatnim odobrenim kapitalom, u mjeri u kojoj su ga upisali dioničari EIF-a, EIF-u će se osigurati sredstva koja su mu potrebna za doprinos ciljevima EU-a.

               3.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog nema utjecaj na proračun jer glasanje na glavnoj skupštini o povećanju kapitala EIF-a ne obvezuje Uniju na upis dionica. Utjecaj na proračun proizlazit će samo iz Uredbe o programu InvestEU, kojom se pruža pravna osnova za sudjelovanje Unije u povećanju kapitala.

               2020/0343 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o ovlašćivanju Komisije da glasa za povećanje kapitala Europskog investicijskog fonda

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 173. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  2
               , ––

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 5. stavkom 2. statuta Europskog investicijskog fonda (Fond) odobreni kapital Fonda može se povećati odlukom glavne skupštine uz 85-postotnu većinu glasova.

               (2)S obzirom na očekivane posljedice krize uzrokovane bolešću COVID-19 i kako bi se provedbom očekivanog programa InvestEU
                  3
                u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2021.–2027. te daljnjim razvojem uloge EIF-a u upravljanju nacionalnim i regionalnim programima pridonijelo odgovoru Unije i Fonda na krizu, Fond je izračunao da postoji neposredna potreba za povećanjem odobrenog kapitala za 2 870 000 000 EUR.

               (3)Upravni odbor Fonda [odlučio je] podnijeti zahtjev glavnoj skupštini za odobrenje povećanja odobrenog kapitala Fonda za 2 870 000 000 EUR izdavanjem 2 870 novih dionica te aranžmana za plaćanje i drugih načina za takvo povećanje kapitala. Ako se odobri povećanje kapitala, svaka nova dionica imat će nominalnu vrijednost od 1 000 000 EUR, a svaka upisana dionica uplaćivat će se do iznosa od 20 % njezine nominalne vrijednosti. Glavna skupština može zahtijevati uplatu preostalih 80 % pod uvjetima utvrđenima u članku 7. stavku 3. statuta Fonda. Sve dionice, bilo da je riječ o postojećim ili novoizdanim dionicama, imat će jednaku vrijednost i podrazumijevati jednaka prava u svim pogledima.

               (4)Upravni odbor predložio je da novoodobrene dionice budu dostupne za upis tijekom jednog razdoblja upisa koje započinje odmah nakon što se na glavnoj skupštini odobri povećanje kapitala i završava 30. rujna 2021. Unija će moći sudjelovati u upisu pod uvjetima utvrđenima u odluci glavne skupštine nakon što stupi na snagu pravna osnova za odobravanje sudjelovanja Unije u povećanju kapitala.

               (5)Kako bi se predstavniku Unije na glavnoj skupštini što prije omogućilo da glasa o povećanju kapitala, ovu Odluku trebalo bi hitno donijeti. Stoga se smatra primjerenim predvidjeti iznimku od roka od osam tjedana i roka od deset dana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

               (6)Iz istog razloga ova bi Odluka trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Komisija, koja zastupa Uniju, ovlaštena je da na glavnoj skupštini Europskog investicijskog fonda glasa za predloženo povećanje kapitala u iznosu od 2 870 000 000 EUR.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 6. svibnja 2008., predmet C-133/06, Europski parlament protiv Vijeća Europske unije, ECLI:EU:C:2008:257.

                     (2)

                        SL C , , str. .

                     (3)

                        Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi programa InvestEU, 2020/0108 (COD).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.11.2020.
            COM(2020) 781 final
            2020/0346(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara Energetske zajednice i Stalnoj skupini na visokoj razini Energetske zajednice (Tivat, Crna Gora, 16. i 17. prosinca 2020.)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara Energetske zajednice i Stalnoj skupini na visokoj razini Energetske zajednice u vezi s nizom akata koji imaju pravne učinke na EU u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a, a koje ta dva tijela predviđaju donijeti 16. i 17. prosinca 2020. Nadalje, sadržava i točke dnevnog reda Vijeća ministara koje nisu obuhvaćene područjem primjene članka 218. stavka 9. UFEU-a, ali je za neke od njih nužna politička potpora Vijeća (ta će se potpora zatražiti odvojeno).

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Ugovor o Energetskoj zajednici

               Cilj je Ugovora o Energetskoj zajednici stvaranje stabilnoga regulatornog i tržišnog okvira te jedinstvenoga regulatornog prostora za trgovinu umreženom energijom provedbom dogovorenih dijelova pravne stečevine EU-a u području energetike u ugovornim strankama koje nisu članice EU-a. Taj je ugovor stupio na snagu 1. srpnja 2006. Europska unija stranka je Ugovora o Energetskoj zajednici
                  1
               . U Ugovoru o Energetskoj zajednici stranke koje nisu članice EU-a nazivaju se „ugovorne stranke”.

               2.2.Vijeće ministara i Stalna skupina na visokoj razini Energetske zajednice

               Vijeće ministara osigurava postizanje ciljeva utvrđenih u Ugovoru o Energetskoj zajednici. Osigurava opće smjernice politika, poduzima mjere i donosi proceduralne akte. Svaka stranka ima po jedan glas, a Vijeće ministara djeluje prema različitim pravilima glasanja, ovisno o temi o kojoj je riječ. EU je jedna od devet stranaka i ima jedan glas, koji isto tako ovisi o temi o kojoj je riječ.

               Jednoglasno odlučivanje primjenjuje se na predviđene akte navedene u nastavku u odjeljku 2.3. točkama 2.3.1. i 2.3.2. (članak 100. Ugovora o Energetskoj zajednici) i točki 2.3.5. (članak 92. stavak 1. Ugovora o Energetskoj zajednici).

               Odlučivanje dvotrećinskom većinom primjenjuje se na predviđene akte navedene u nastavku u odjeljku 2.3. točki 2.3.3. i odjeljku 2.4. točki 4. (članak 82. i članak 83. Ugovora o Energetskoj zajednici).

               Odlučivanje običnom većinom glasova primjenjuje se na predviđene akte navedene u nastavku u odjeljku 2.3. točki 2.3.4. (članak 91. stavak 1. točka (a) Ugovora o Energetskoj zajednici).

               S obzirom na predviđeni akt naveden u nastavku u odjeljku 2.3. točki 2.3.6., Vijeće ministara konsenzusom imenuje članove Savjetodavnog odbora.

               S obzirom na predviđeni akt naveden u nastavku u odjeljku 2.4. točkama 1., 2. i 3., Vijeće ministara konsenzusom donosi odluku.

               Stalna skupina na visokoj razini važno je pomoćno tijelo Vijeća ministara. Među ostalim, može poduzimati mjere ako je za to ovlasti Vijeće ministara. EU je zastupljen u Stalnoj skupini na visokoj razini i ima jedan glas.

               Članak 47. Ugovora o Energetskoj zajednici glasi: „Vijeće ministara osigurava postizanje ciljeva određenih u ovom Ugovoru. Ono: […] (b) poduzima mjere […]”.

               S obzirom na predviđeni akt naveden u nastavku u odjeljku 2.3. točki 7., Stalna skupina na visokoj razini glasa dvotrećinskom većinom danih glasova.

               2.3.Predviđeni akti Vijeća ministara i Stalne skupine na visokoj razini

               Vijeće ministara donijet će niz akata 17. prosinca 2020., a Stalna skupina na visokoj razini 16. prosinca 2020.

               Ovaj prijedlog odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a odnosi se na stajalište koje treba zauzeti u ime Unije s obzirom na sljedeće predviđene akte Vijeća ministara:

               2.3.1. Odluka 2020/…/MC-EnC o provedbi Uredbe Komisije (EU) 2019/2146 od 26. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike

               2.3.2. Odluka 2020/…/MC-EnC o provedbi Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/803 оd 17. svibnja 2019. o tehničkim zahtjevima u pogledu sadržaja izvješćâ o kvaliteti europske statistike o cijenama prirodnog plina i električne energije u skladu s Uredbom (EU) 2016/1952 Europskog parlamenta i Vijeća

               2.3.3. Odluka 2020/…/MC-EnC o utvrđivanju popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu

               2.3.4. Odluke na temelju članka 91. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici o utvrđivanju postojanja kršenja Ugovora u sljedećim slučajevima:

               (a)Odluka 2020/…/MC-EnC o nepoštivanju Ugovora o Energetskoj zajednici u Srbiji u predmetu ECS-13/17

               (b)Odluka 2020/…/MC-EnC o nepoštivanju Ugovora o Energetskoj zajednici u Bosni i Hercegovini u predmetu ECS-10/18

               2.3.5. Odluke na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici:

               (a)(A) Odluka 2020/…/MC-EnC o donošenju mjera kao odgovor na ozbiljna i trajna kršenja koja je počinila Bosna i Hercegovina na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici u predmetima ECS-8/11S, ECS-2/13S i ECS-6/16S

               (b)Odluka 2020/…/MC-EnC o utvrđivanju ozbiljnog i trajnog kršenja koje je počinila Ukrajina na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora u predmetu ECS-1/18S

               (c) Odluka 2020/…/MC-EnC o utvrđivanju ozbiljnog i trajnog kršenja koje je počinila Srbija na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora u predmetu ECS-10/17S

               2.3.6. Imenovanje članova Savjetodavnog odbora u skladu s člankom 32. stavkom 3. Proceduralnog akta br. 2008/01/MC-EnC o Poslovniku kojim se uređuje rješavanje sporova kako je izmijenjen Proceduralnim aktom 2015/04/MC-EnC

               Ovaj prijedlog odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a odnosi se na stajalište koje treba zauzeti u ime Unije s obzirom na sljedeće predviđene akte Stalne skupine na visokoj razini:

               2.3.7. Proceduralni akt o izmjeni Proceduralnog akta br. 01/2011 PHLG-EnC Stalne skupine na visokoj razini Energetske zajednice od 23. ožujka 2011. kojim se utvrđuju pravila o arbitražnom postupku u pitanjima koja se odnose na osoblje na temelju članka 14. Pravilnika o osoblju Energetske zajednice

               Svrha je predviđenih akata Vijeća ministara i Stalne skupine na visokoj razini (dalje u tekstu zajedno „predviđeni akti”) olakšati postizanje ciljeva Ugovora o Energetskoj zajednici i funkcioniranje Tajništva Energetske zajednice u Beču koje, među ostalim, pruža administrativnu podršku Vijeću ministara.

               2.4.Ostale točke dnevnog reda

               Radi cjelovitosti, napominje se da će na dnevnom redu sastanaka Vijeća ministara i Stalne skupine na visokoj razini, osim predviđenih akata, biti niz drugih točaka. S obzirom na te točke Komisija namjerava iznijeti sljedeća stajališta u ime Unije:

               1.Opće smjernice politike iz 2020. o ciljevima do 2030. i klimatskoj neutralnosti za Energetsku zajednicu i njezine ugovorne stranke

               Neki su od glavnih ciljeva Ugovora o Energetskoj zajednici uspostava integriranog i održivog paneuropskog tržišta energije koje se temelji na stabilnom regulatornom i tržišnom okviru, privlačenje ulaganja potrebnih za gospodarski razvoj i socijalnu stabilnost, poboljšanje stanja okoliša te poticanje upotrebe energije iz obnovljivih izvora. Budući da je energetski sektor jedan od glavnih izvora emisija stakleničkih plinova te uzimajući u obzir čvrstu povezanost energetske politike i klime, važno je ojačati politički okvir o energetskoj učinkovitosti, energiji iz obnovljivih izvora i emisijama stakleničkih plinova u Energetskoj zajednici.

               Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je Preporuku 2016/02/MC-EnC o pripremi za provedbu Uredbe (EU) br. 525/2013 o mehanizmu za praćenje i izvješćivanje o emisijama stakleničkih plinova i Preporuku 2018/01/MC-EnC o pripremi za izradu integriranih nacionalnih energetskih i klimatskih planova ugovornih stranaka Energetske zajednice.

               Direktiva o obnovljivoj energiji iz 2009. i Direktiva o energetskoj učinkovitosti iz 2012. donesene su i uključene u pravni poredak Energetske zajednice na temelju odluka Vijeća ministara, uključujući cilj za cijelu Energetsku zajednicu do 2020. u pogledu energetske učinkovitosti (izražen u potrošnji primarne energije i potrošnji konačne energije) te posebne ciljeve do 2020. za svaku ugovornu stranku u pogledu energije iz obnovljivih izvora.

               Vijeće ministara u studenome 2018. donijelo je Opće smjernice politike o ciljevima do 2030. za ugovorne stranke Energetske zajednice. Te smjernice predstavljale su politički konsenzus o utvrđivanju triju različitih energetskih i klimatskih ciljeva do 2030.: cilj koji se odnosi na energetsku učinkovitost, cilj koji se odnosi na doprinos obnovljivih izvora energije i cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova. Ti bi ciljevi trebali biti u skladu s ciljevima EU-a za 2030., odražavati jednake ambicije ugovornih stranaka te uzimati u obzir relevantne društveno-gospodarske razlike, tehnološka dostignuća i Pariški sporazum o klimatskim promjenama.

               Političkim dogovorima Vijeća Europske unije i Europskog parlamenta 2018. i početkom 2019. omogućeno je stupanje na snagu svih pravila uvedenih u paketu „Čista energija za sve Europljane” od lipnja 2019. Tri energetska i klimatska cilja za 2030., odnosno smanjenje emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % u odnosu na 1990., cilj energetske učinkovitosti od najmanje 32,5 % i cilj za energiju iz obnovljivih izvora od najmanje 32 % u potpunosti su ugrađeni u zakonodavstvo EU-a, no na temelju prijedloga Komisije od 17. rujna 2020. o smanjenju emisija stakleničkih plinova u EU-u za najmanje 55 % do 2030. u odnosu na razine iz 1990. predložit će se još ambiciozniji ciljevi 2021.

               Nakon donošenja Preporuke 2018/01/MC-EnC te imajući na umu obveze ugovornih stranaka iz postupka pristupanja EU-u i obveze preuzete u okviru Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime i Pariškog sporazuma, kao i njihove nacionalno utvrđene doprinose, Vijeće ministara Energetske zajednice 17. prosinca 2020. nastavit će raspravu o ciljevima koji se odnose na energetsku učinkovitost, energiju iz obnovljivih izvora i smanjenje emisija stakleničkih plinova do 2030., koji su jednako ambiciozni u odnosu na ciljeve u Europskoj uniji za 2030. te su u skladu s povećanim ambicijama EU-a kako je predviđeno u izmjeni predloženoga europskog propisa o klimi, da bi se uključio cilj smanjenja emisija do 2030. za najmanje 55 % kao korak ka postizanju cilja klimatske neutralnosti do 2050.

               Nacrt Općih smjernica politike iz 2020. o ciljevima do 2030. i klimatskoj neutralnosti za Energetsku zajednicu i njezine ugovorne stranke bit će politički konsenzus postignut u Vijeću ministara i sadržavat će smjernice politike za njihovo utvrđivanje.

               Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje nacrta Općih smjernica politike iz 2020. Komisija se može usuglasiti s manjim izmjenama nacrta Općih smjernica politike iz 2020. u kontekstu komentara ugovornih stranaka Energetske zajednice prije sastanka ili na sastanku Vijeća ministara, bez dodatnih odluka Vijeća.

               2.Godišnje izvješće o aktivnostima Energetske zajednice za razdoblje 2019.–2020.

               Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje Godišnjeg izvješća za razdoblje 2019.–2020.

               3. Financijska razrješnica direktora za 2019. na temelju revizorskog izvješća za godinu koja je završila 31. prosinca 2019., revizorske izjave o jamstvu i izvješća Odbora za proračun

               Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje Odluke 2020/1/MC-EnC o financijskoj razrješnici direktora Tajništva Energetske zajednice za 2019.

               4. Preporuka 2020/1/MC-EnC o projektima od zajedničkog interesa između ugovornih stranaka i država članica Europske unije

                  Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je 16. listopada 2015. Odluku o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
                  2
               . Cilj te mjere bio je stvaranje pravnog okvira za određivanje prioritetnih ključnih energetskih infrastrukturnih projekata među ugovornim strankama te između ugovornih stranaka i država članica EU-a.

                  Uredbom (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, utvrđuje se sveobuhvatan okvir za pojednostavnjenje postupaka ugovornih stranaka za izdavanje dozvola, njihovih regulatornih postupaka i postupaka raspodjele troškova. Njome se, pod uvjetom da je ispunjen određeni broj kriterija, zahtijeva i odluka Vijeća ministara o utvrđivanju popisa prioritetnih infrastrukturnih projekata, koji se nazivaju projekti od interesa za Energetsku zajednicu, u skladu s glavom III. Ugovora o Energetskoj zajednici. Uredbom se predviđa i mogućnost primjene njezinih odredaba na projekte od zajedničkog interesa, tj. projekte koje dvije susjedne države (ugovorna stranka s jedne strane i država članica s druge strane) priznaju kao važne, ali nemaju pravni status projekta od interesa za Energetsku zajednicu. Krajnji rok za prijenos glavnih odredaba Uredbe i rok za utvrđivanje popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu bio je 31. prosinca 2016.

                  U skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, osnovane su dvije radne skupine za pripremu popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu odnosno popisa projekata od zajedničkog interesa. O projektima koje su dostavili promotori projekta raspravljalo se u okviru javnog savjetovanja koje je 30. ožujka 2020. pokrenulo Tajništvo Energetske zajednice. Tijekom 2020. projekti su ocijenjeni s obzirom na prihvatljivost za status projekta od interesa za Energetsku zajednicu ili projekta od zajedničkog interesa.

               Za svaki je projekt provedena analiza troškova i koristi te su projekti rangirani na temelju specifičnih rezultata povezanih s ispunjavanjem kriterija. Na kraju postupka, na temelju konsenzusa, Stalnoj skupini na visokoj razini predložen je nacrt preliminarnog popisa projekata od zajedničkog interesa, koji je prihvaćen 16. srpnja 2020. Nakon pozitivnog mišljenja Regulatornog odbora Energetske zajednice zaprimljenog 28. srpnja 2020., Vijeće ministara mora se 17. prosinca 2020. usuglasiti o konačnom popisu projekata od zajedničkog interesa.

               Popis projekata od zajedničkog interesa vrijedi dvije godine od datuma donošenja i ograničen je na okvir Uredbe (EU) br. 347/2013. Svako buduće ažuriranje tog popisa u okviru Energetske zajednice trebalo bi na odgovarajući način odražavati razvoj događaja na razini EU-a i Energetske zajednice, posebno u pogledu ciljeva za 2030. i smanjenja emisija stakleničkih plinova te buduće revizije Uredbe (EU) br. 347/2013.

               Stajalište koje će se zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara trebalo bi biti da se odobri nacrt Preporuke.

               Prema potrebi, Komisija će zatražiti odobrenje Vijeća.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               3.1.Predviđeni akti Vijeća ministara

               3.1.1.Odluka 2020/…/MC-EnC o provedbi Uredbe Komisije (EU) 2019/2146 od 26. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike

               Komisija je utvrdila nekoliko aspekata energetske statistike koja se prikuplja u skladu s Uredbom br. 1099/2008 koje je trebalo ažurirati i naknadno su izmijenjeni Uredbom (EU) 2019/2146. Te se promjene posebno odnose na detaljniju raščlambu statističkih podataka o krajnjoj potrošnji energije u industriji, konceptualnu prilagodbu definicija trgovine prirodnim plinom kako bi se poboljšala dosljednost, uvođenje obveze određenih stavki izvješćivanja i poboljšanje pravodobnosti mjesečnog prikupljanja podataka za ugljen i električnu energiju. U svrhu odgovarajućeg prikupljanja statističkih podataka u ugovornim strankama Energetske zajednice, primjereno je da se Uredba (EU) 2019/2146 prenese u pravnu stečevinu Energetske zajednice.

               Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje odluke.

               3.1.2.Odluka 2020/…/MC-EnC o provedbi Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/803 оd 17. svibnja 2019. o tehničkim zahtjevima u pogledu sadržaja izvješćâ o kvaliteti europske statistike o cijenama prirodnog plina i električne energije u skladu s Uredbom (EU) 2016/1952 Europskog parlamenta i Vijeća

               Uredbom (EU) 2016/1952 utvrđuje se okvir za proizvodnju usporedive europske statistike o cijenama prirodnog plina i električne energije. U skladu s tom uredbom države članice svake tri godine Komisiji (Eurostatu) dostavljaju standardna izvješća o kvaliteti podataka. Ta izvješća sadržavaju informacije o opsegu i prikupljanju podataka, kriterijima izračuna, upotrijebljenoj metodologiji i izvorima podataka, kao i svim promjenama u vezi s njima. U svrhu odgovarajućeg prikupljanja statističkih podataka u ugovornim strankama Energetske zajednice, primjereno je da se Uredba (EU) 2016/1952 prenese u pravnu stečevinu Energetske zajednice.

               Komisija u ime Europske unije namjerava podržati donošenje odluke.

               3.1.3. Odluka 2020/…/MC-EnC o utvrđivanju popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu

                  Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je 16. listopada 2015. Odluku o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
                  3
               . Cilj te mjere bio je stvaranje pravnog okvira za određivanje prioritetnih ključnih energetskih infrastrukturnih projekata među ugovornim strankama te između ugovornih stranaka i država članica EU-a.

                  Uredbom (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, utvrđuje se sveobuhvatan okvir za pojednostavnjenje postupaka ugovornih stranaka za izdavanje dozvola, njihovih regulatornih postupaka i postupaka raspodjele troškova. Njome se, pod uvjetom da je ispunjen određeni broj kriterija, zahtijeva i odluka Vijeća ministara o utvrđivanju popisa prioritetnih infrastrukturnih projekata, koji se nazivaju projekti od interesa za Energetsku zajednicu, u skladu s glavom III. Ugovora o Energetskoj zajednici. Krajnji rok za prijenos glavnih odredaba uredbe i rok za utvrđivanje popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu bio je 31. prosinca 2016. Popis se ažurira svake dvije godine.

                  U skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, osnovane su dvije radne skupine za pripremu popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu. O projektima koje su dostavili promotori projekta raspravljalo se u okviru javnog savjetovanja koje je 30. ožujka 2020. pokrenulo Tajništvo Energetske zajednice. Tijekom 2020. projekti su ocijenjeni s obzirom na prihvatljivost za status projekta od interesa za Energetsku zajednicu. Provedena je analiza troškova i koristi za svaki projekt i projekti su rangirani na temelju specifičnih rezultata povezanih s ispunjavanjem kriterija. Na kraju postupka, na temelju konsenzusa, Stalnoj skupini na visokoj razini predložen je nacrt preliminarnog popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu te je prihvaćen 16. srpnja 2020. Nakon pozitivnog mišljenja Regulatornog odbora Energetske zajednice zaprimljenog 28. srpnja 2020., Vijeće ministara mora se 17. prosinca 2020. usuglasiti o konačnom popisu projekata od interesa za Energetsku zajednicu.

               Popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu vrijedi dvije godine od datuma donošenja i ograničen je na okvir Uredbe (EU) br. 347/2013. Svako buduće ažuriranje tog popisa u okviru Energetske zajednice trebalo bi na odgovarajući način odražavati razvoj događaja na razini EU-a i Energetske zajednice, posebno u pogledu ciljeva za 2030. i smanjenja emisija stakleničkih plinova te buduće revizije Uredbe (EU) br. 347/2013.

                  Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara jest da se podrži donošenje odluke.

               3.1.4.  Odluke na temelju članka 91. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici o utvrđivanju postojanja kršenja Ugovora u sljedećim slučajevima:

               Postupci za rješavanje sporova navedeni su u glavi III. poglavlju 1. i glavi IV. poglavlju 1. Poslovnika o rješavanju sporova na temelju Ugovora
                  4
               .

               (a)Odluka 2020/…/Mc-EnC o nepoštivanju Ugovora o Energetskoj zajednici u Srbiji u predmetu ECS-13/17

               Prema presudi Suda Europske unije, pristup treće strane transportnim sustavima „jedna je od ključnih mjera”
                  5
                koje ugovorne stranke moraju provesti kako bi ispunile svoje obveze na temelju Ugovora o Energetskoj zajednici. U skladu s člankom 32. stavkom 1. Direktive o plinu, ugovorne stranke moraju osigurati provedbu sustava pristupa treće strane sustavu za transport prirodnog plina za sve korisnike sustava, uz objektivnu primjenu, bez diskriminacije, na temelju objavljenih tarifa. Člankom 16. stavcima 1. i 2. Uredbe o plinu propisuje se obveza operatora transportnog sustava da sudionicima na tržištu stavi na raspolaganje maksimalni kapacitet na svim relevantnim točkama, vodeći računa o cjelovitosti sustava i učinkovitom funkcioniranju mreže, te da provodi i objavljuje nediskriminirajuće i transparentne mehanizme raspodjele kapaciteta. Na temelju članka 18. stavka 3. Uredbe o plinu u vezi s odjeljkom 3.2. stavkom 1. točkom (a) Priloga I. toj uredbi, relevantne točke uključuju sve ulazne i izlazne točke mreže za transport prirodnog plina kojom upravlja operator transportnog sustava. Obveze povezane s pristupom treće strane sustavu za transport prirodnog plina koje proizlaze iz pravne stečevine Energetske zajednice prenesene su u nacionalno zakonodavstvo Srbije Zakonom o energetici te ih operator transportnog sustava mora ispuniti u skladu s Poslovnikom.

               Tajništvo Energetske zajednice smatra da Srbijagas, društvo koje trenutačno djeluje kao operator sustava za transport prirodnog plina u Republici Srbiji te upravlja svim ulaznim i izlaznim točkama mreže za transport prirodnog plina u Srbiji, nije ispunilo te obveze jer nastavlja jednostrano isključivati prekogranične kapacitete za transport prirodnog plina na ulaznoj točki Horgoš iz otvorenih postupaka raspodjele kapaciteta i time ne osigurava pristup treće strane toj ulaznoj točki. Osim toga, Tajništvo smatra da nadležna tijela Srbije nisu ispunila svoje obveze.

               Tajništvo Energetske zajednice preliminarno je utvrdilo da, zbog toga što društvo Srbijagas neopravdano isključuje ulaznu točku Horgoš iz neograničenog i nediskriminirajućeg pristupa treće strane te iz otvorenih postupaka raspodjele kapaciteta, Republika Srbija krši članak 32. Direktive 2009/73/EZ i članak 16. Uredbe (EZ) br. 715/2009 te stoga ne ispunjava svoje obveze iz članaka 6., 10. i 11. Ugovora o Energetskoj zajednici. Tajništvo Energetske zajednice stoga je Vijeću ministara podnijelo obrazloženi zahtjev.

               S obzirom na činjenice i argumente navedene u obrazloženom zahtjevu, stajalište koje će se u ime Unije zauzeti u Vijeću ministara trebalo bi biti da se odobri odluka kojom se utvrđuje postojanje kršenja obveza u predmetu ECS-13/17, pod uvjetom da Savjetodavni odbor Energetske zajednice na vrijeme donese mišljenje kojim će se poduprijeti zaključci Tajništva Energetske zajednice, tj. prije sastanka Vijeća ministara.

               Štoviše, to bi se odobrenje trebalo dati pod uvjetom da se obrazloženje iz obrazloženog zahtjeva izmijeni tako da se ukloni obiter dictum iz točke 71. obrazloženog zahtjeva koji upućuje na moguću zlouporabu vladajućeg položaja. Taj obiter dictum nije relevantan za utvrđivanje postojanja kršenja obveza u dotičnom predmetu te postoji rizik da bi mogao dovesti do pravne nesigurnosti.

               (b) Odluka 2020/…/MC-EnC o nepoštivanju Ugovora u Bosni i Hercegovini u predmetu ECS-10/18

               Članak 18. stavak 1. točka (c) Ugovora o Energetskoj zajednici sadržava zabranu državnih potpora koja se u skladu s člankom 19. Ugovora primjenjuje i na javna poduzeća i poduzeća kojima su dodijeljena posebna ili isključiva prava. Tim se odredbama, zajedno s člankom 6. Ugovora, od ugovornih stranaka zahtijeva da u svoje nacionalne pravne sustave uvedu odgovarajuću zabranu državnih potpora i osiguraju njezinu provedbu.

               Tajništvo Energetske zajednice preliminarno je utvrdilo da je Vijeće za državnu potporu Bosne i Hercegovine pogrešno odlučilo da jamstvo koje je izdala Federacija Bosne i Hercegovine u korist Kineske banke za izvoz i uvoz za osiguranje zajma javnoga komunalnog poduzeća Elektroprivreda Bosne i Hercegovine za projekt Tuzla 7 ne predstavlja državnu potporu u smislu članka 18. stavka 1. točke (c) Ugovora o Energetskoj zajednici. Tajništvo je ocijenilo odluku Vijeća za državnu potporu u pogledu njezine usklađenosti s definicijom državne potpore iz članka 107. stavka 1. UFEU-a, pri čemu je obuhvatilo sljedeće elemente: (1) poduzetniku je dana prednost (2) od strane države ili putem državnih sredstava (3) kojom se određena poduzeća ili određeni energetski resursi stavljaju u povoljniji položaj, (4) može narušiti tržišno natjecanje i (5) može utjecati na trgovinu umreženom energijom između ugovornih stranaka. Tajništvo je preliminarno zaključilo da odluka Vijeća za državnu potporu nije u skladu s definicijom državne potpore i da javno jamstvo jest državna potpora. Budući da je Vijeće za državnu potporu državno tijelo, njegove se radnje mogu pripisati Bosni i Hercegovini, koja time propušta ispuniti obveze iz članka 18. Ugovora o Energetskoj zajednici. Tajništvo Energetske zajednice podnijelo je Vijeću ministara obrazloženi zahtjev kako bi proglasilo da Bosna i Hercegovina nije ispunila svoje obveze iz članka 18. Ugovora o Energetskoj zajednici.

               S obzirom na činjenice i argumente navedene u obrazloženom zahtjevu, stajalište koje će se u ime Unije zauzeti u Vijeću ministara trebalo bi biti da se odobri odluka kojom se utvrđuje postojanje kršenja obveza u predmetu ECS-10/18, kada Savjetodavni odbor Energetske zajednice nakon saslušanja koje će se održati 9. prosinca 2020. donese mišljenje kojim će se poduprijeti zaključci Tajništva Energetske zajednice, ovisno o novostima u tom predmetu.

               3.1.5.Odluke na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici:

               (a)Odluka o donošenju mjera kao odgovor na ozbiljna i trajna kršenja Bosne i Hercegovine na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici u predmetima ECS-8/11S, ECS-2/13S i ECS-6/16S

               i.Izricanje mjera Bosni i Hercegovini na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici u predmetu ECS-8/11S

               Vijeće ministara donijelo je 16. listopada 2015. Odluku 2015/10/MC-EnC u kojoj se izjavljuje da Bosna i Hercegovina nije provela odluke Vijeća ministara 2013/04/MC-EnC i 2014/04/MC-EnC u predmetu ECS-8/11 koje se odnose na neusklađenost Bosne i Hercegovine s drugim energetskim paketom (plin) i stoga treba ispraviti ozbiljna i trajna kršenja obveza utvrđena u tim odlukama. Navedena neusklađenost u to je vrijeme obuhvaćala nedostatak regulatornog tijela s nadležnostima na državnoj razini, regulatornog tijela nadležnog za plin u Federaciji Bosne i Hercegovine, nepostojanje odgovarajućega pravnog, funkcionalnog i računovodstvenog razdvajanja ni u jednom od entiteta, nedostatak pravilno utvrđenih i objavljenih mrežnih tarifa, pitanja povezana s izuzećima za novu infrastrukturu, izostanak otvaranja tržišta i neprenošenje odredbi tadašnje Uredbe o plinu br. 1775/2005 i tadašnje Direktive o sigurnosti opskrbe 2004/67/EZ. Vijeće ministara donijelo je sljedeće mjere na temelju članka 92. Ugovora o Energetskoj zajednici:

               ·Suspendirano je pravo Bosne i Hercegovine da sudjeluje u glasanju o mjerama i proceduralnim aktima koji se donose na temelju poglavlja VI. glave V. (u vezi s proračunom) Ugovora i od Tajništva Energetske zajednice zahtijevalo se da za predstavnike Bosne i Hercegovine suspendira primjenu svojih pravila o naknadi troškova za sve sastanke koje je organizirala Energetska zajednica.

               Učinak mjera iz članka 92. bio je ograničen na godinu dana i suspendiran između listopada 2016. i 31. ožujka 2017. kako bi se Bosni i Hercegovini omogućila provedba „Sporazuma o uklanjanju ozbiljnih i trajnih kršenja na temelju Ugovora o Energetskoj zajednici u sektoru plina” koji je potpisan na marginama sastanka Vijeća ministara 14. listopada 2016.

               Budući da Bosna i Hercegovina nije poduzela nikakve korake za ispravljanje kršenja, mjere donesene na temelju Odluke 2015/10/MC-EnC ponovno su stupile na snagu 1. travnja 2017. Vijeće ministara donijelo je 29. studenoga 2018. Odluku 2018/17/MC-EnC o produljenju mjera koje su dotad uvedene Bosni i Hercegovini za godinu dana. K tome, suspendiralo je pravo Bosne i Hercegovine na sudjelovanje u glasanju o mjerama donesenima na temelju glave II. Ugovora u vezi s novom pravnom stečevinom u sektoru plina koju donose sve institucije Energetske zajednice. Osim toga, suspendiralo je pravo Bosne i Hercegovine na sudjelovanje u glasanju o mjerama iz članka 92. Ugovora (sankcioniranje povreda Ugovora).

               Budući da Bosna i Hercegovina nije poduzela nikakve mjere za ispravljanje kršenja obveza utvrđenog u Odluci 2018/17/MC-EnC, Tajništvo Energetske zajednice podnijelo je 8. listopada 2019. Vijeću ministara obrazloženi zahtjev za dodatno produljenje sankcija na temelju članka 92. Ugovora. Vijeće ministara iz 2019. nije prihvatilo taj zahtjev jer nije postignuta jednoglasnost i kao posljedica toga nisu produljene primijenjene mjere. Stajalište Unije doneseno za Vijeće ministara 2019. bilo je da se podrži zahtjev Tajništva Energetske zajednice za produljenje.

               U novom obrazloženom zahtjevu od 22. rujna 2020. upućenom Vijeću ministara Tajništvo Energetske zajednice traži da se ponovno potvrdi da Bosna i Hercegovina ozbiljno i trajno krši obveze iz Ugovora, u nedostatku dokaza da su uloženi napori kako bi se to ispravilo. Kad je riječ o mjerama, predlaže sljedeće:

               ·produljenje trajanja mjera koje su prethodno poduzete na temelju Odluke 2015/10/EnC i Odluke 2016/16/MC-EnC (suspenzija prava glasa u proračunskim pitanjima i suspenzija pravila o naknadi troškova) za dvije godine od dana donošenja Odluke,

               ·dodavanje mjere koja se sastoji od suspenzije prava Bosne i Hercegovine na sudjelovanje u glasanju o odlukama na temelju članka 91. Ugovora do sastanka Vijeća ministara 2022.,

               ·produljenje primjene mjere koja se sastoji od suspenzije prava Bosne i Hercegovine na sudjelovanje u glasanju o odlukama na temelju članka 92. Ugovora o Energetskoj zajednici do sastanka Vijeća ministara 2022.

               Imajući na umu trajnost i ozbiljnost utvrđenih povreda, predložene mjere primjerene su i proporcionalne u onoj mjeri u kojoj su utemeljene na članku 92. stavku 1. Ugovora o Energetskoj zajednici. Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na Vijeću ministara trebalo bi stoga biti da se odobri nacrt odluke, osim mjera iz članka 3. stavka 1. Odluke 2016/16/MC-EnC, čije produljenje ne bi trebalo odobriti.

               ii.Izricanje mjera Bosni i Hercegovini na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici u predmetu ECS-2/13S

               Dana 14. listopada 2016. Vijeće ministara donijelo je Odluku 2016/03/MC-EnC u predmetu ECS-02/13 o utvrđivanju kršenja prava Energetske zajednice koje je počinila Bosna i Hercegovina jer nije osigurala da se na njezinu cijelom državnom području ne upotrebljavaju teška loživa ulja s masenim udjelom sumpora većim od 1 % ni plinska ulja s masenim udjelom sumpora većim od 0,1 %. Time se Bosna i Hercegovina nije uskladila s člankom 3. stavkom 1. i člankom 4. stavkom 1. Direktive 1999/32/EZ u vezi s člankom 16. Ugovora.

               Budući da Bosna i Hercegovina nije poduzela nikakve mjere za ispravljanje kršenja utvrđenog u Odluci 2016/03/MC-EnC, Tajništvo Energetske zajednice podnijelo je 12. rujna 2018. Vijeću ministara obrazloženi zahtjev kojim je otvoren predmet ECS-2/13S na temelju članka 92. Ugovora. Odlukom 2018/13/MC-EnC od 29. studenoga 2018. Vijeće ministara utvrdilo je da Bosna i Hercegovina ozbiljno i trajno krši pravo Energetske zajednice u smislu članka 92. stavka 1. Ugovora jer nije ispravila kršenja utvrđena u Odluci Vijeća ministara iz 2016. Međutim, Vijeće je odgodilo donošenje mjera na temelju članka 92. Ugovora do 2019. Budući da nije postignut napredak, Tajništvo Energetske zajednice podnijelo je Vijeću ministara 2019. obrazloženi zahtjev u kojem je zatražilo uvođenje mjera na temelju članka 92. Ugovora. Međutim, budući da nije postignuta jednoglasnost, Vijeće ministara nije donijelo odluku i mjere nisu uvedene. Europska unija 2019. podržala je uvođenje takvih mjera.

               Bosna i Hercegovina i dalje smatra da je potrebno opće i bezuvjetno izuzeće od odredaba Direktive 1999/32/EZ. Iako je u srpnju 2020. najavila osnivanje posebne radne skupine za kvalitetu tekućih naftnih goriva, Tajništvo Energetske zajednice smatra da to nije dovoljan korak za ispravljanje postojećeg kršenja pravnog okvira. Na temelju toga Tajništvo Energetske zajednice podnijelo je 22. rujna 2020. Vijeću ministara obrazloženi zahtjev u kojem od njega traži:

               ·potvrdu da i dalje postoji ozbiljno i trajno kršenje Ugovora u skladu s njegovim člankom 92. stavkom 1.,

               ·da se uvedu mjere na temelju članka 92. Ugovora o Energetskoj zajednici, posebno da se suspendira pravo Bosne i Hercegovine na sudjelovanje u glasanju o odlukama u skladu s člancima 91. i 92. Ugovora do sastanka Vijeća ministara 2022.

               Imajući na umu trajnost i ozbiljnost utvrđenih povreda, predložene mjere primjerene su i proporcionalne. Stoga bi stajalište koje će se zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara trebalo biti da se odobri nacrt odluke.

               iii.Izricanje mjera Bosni i Hercegovini na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici u predmetu ECS-6/16S

               Vijeće ministara donijelo je 14. listopada 2016. Odluku 2016/07/MC-EnC u predmetu ECS-06/16 o utvrđivanju kršenja prava Energetske zajednice koje je počinila Bosna i Hercegovina jer nije donijela ni primijenila zakone, propise i administrativne odredbe potrebne za usklađivanje s trećim energetskim paketom u sektorima plina i električne energije
                  6
                do 1. siječnja 2015. u skladu s člankom 3. stavkom 1. Odluke Vijeća ministara 2011/02/MC-EnC i jer o tim mjerama nije odmah obavijestila Tajništvo Energetske zajednice. Time nije ispoštovala članke 6. i 89. Ugovora te članak 3. stavke 1. i 2. Odluke Vijeća ministara 2011/02/MC-EnC.

               Budući da Bosna i Hercegovina nije poduzela nikakve mjere za ispravljanje kršenja utvrđenog u Odluci 2016/07/MC-EnC, Tajništvo Energetske zajednice podnijelo je 12. rujna 2018. Vijeću ministara obrazloženi zahtjev kojim je otvoren predmet ECS-6/16S na temelju članka 92. Ugovora. Odlukom 2018/16/MC-EnC od 29. studenoga 2018. Vijeće ministara utvrdilo je da Bosna i Hercegovina ozbiljno i trajno krši pravo Energetske zajednice jer nije provela Odluku Vijeća ministara 2016/07/MC-EnC te stoga nije ispravila kršenja utvrđena u ovoj Odluci. Međutim, Vijeće je odgodilo donošenje mjera na temelju članka 92. Ugovora do 2019.

               Budući da Bosna i Hercegovina nije poduzela nikakve mjere za ispravljanje kršenja utvrđenog u Odluci 2018/16/MC-EnC te s obzirom na to da je zbog neusklađenosti s prethodno navedenim obvezama Bosna i Hercegovina nastavila kršiti pravnu stečevinu Energetske zajednice, Tajništvo Energetske zajednice 8. listopada 2019. podnijelo je Vijeću ministara zahtjev za mjere na temelju članka 92. Ugovora. Međutim, Vijeće ministara nije donijelo s time povezanu odluku jer nije postignuta jednoglasnost. Europska unija u svojem je stajalištu iz 2019. podržala donošenje mjera kako ih je predložilo Tajništvo Energetske zajednice. Tajništvo je 22. rujna 2020. Vijeću ministara podnijelo novi obrazloženi zahtjev jer Bosna i Hercegovina i dalje nije bila usklađena s trećim energetskim paketom u sektoru plina odnosno električne energije. Zahtijeva:

               ·potvrdu da i dalje postoji ozbiljno i trajno kršenje Ugovora u skladu s njegovim člankom 92. stavkom 1.,

               ·da se uvedu mjere na temelju članka 92. Ugovora o Energetskoj zajednici, a posebno da se suspendira pravo Bosne i Hercegovine na sudjelovanje u glasanju o odlukama na temelju članaka 91. i 92. Ugovora do sastanka Vijeća ministara 2022.

               Imajući na umu trajnost i ozbiljnost utvrđenih kršenja, predložene mjere primjerene su i proporcionalne. Stoga bi stajalište koje će se zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara trebalo biti da se odobri nacrt odluke.

               (b)Odluka 2020/…/MC-EnC o utvrđivanju ozbiljnog i trajnog kršenja koje je počinila Ukrajina na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici u predmetu ECS-1/18S

               Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti uključena je u pravnu stečevinu Energetske zajednice Odlukom 2015/08/MC-EnC Vijeća ministara Energetske zajednice od 16. listopada 2015.

               Člankom 1. Odluke 2015/08/MC-EnC od ugovornih stranaka zahtijeva se da prenesu Direktivu 2012/27/EU u nacionalni pravni okvir i provode je od 15. listopada 2017. Člankom 1. Odluke Vijeća ministara 2015/08/MC-EnC zahtijeva se i da ugovorne stranke Tajništvu Energetske zajednice dostave tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području obuhvaćenom Odlukom 2015/08/MC-EnC. Člankom 6. Ugovora strankama se nameće opća obveza poduzimanja svih odgovarajućih mjera, općih ili posebnih, kako bi se osiguralo ispunjavanje obveza koje proizlaze iz Ugovora. Člankom 89. Ugovora od stranaka se zahtijeva da u roku navedenom u odluci u svojem nacionalnom pravnom poretku provedu odluke koje su im upućene.

               Odlukom Vijeća ministara 2018/06/MC-EnC od 29. studenoga 2018. utvrđeno je da Ukrajina ne poštuje Ugovor o Energetskoj zajednici jer do15. listopada 2017. nije donijela zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s Direktivom 2012/27/EU o energetskoj učinkovitosti. Ukrajina stoga nije poštovala članke 6. i 89. Ugovora o Energetskoj zajednici ni članak 1. Odluke Vijeća ministara 2015/08/MC-EnC. Odlukom Vijeća ministara Ukrajina je pozvana da do 1. srpnja 2019. ispravi taj propust te da redovito izvješćuje Tajništvo i Stalnu skupinu na visokoj razini. Tajništvo Energetske zajednice smatra da Ukrajina do danas nije poduzela mjere potrebne za ispunjavanje svojih obveza na temelju Direktive 2012/27/EU, kako je utvrđeno u Odluci Vijeća ministara 2018/06/MC-EnC. Stoga je Vijeću ministara podnijelo zahtjev za odluku kojom se utvrđuje da Ukrajina ozbiljno i trajno krši Ugovor o Energetskoj zajednici u smislu članka 92. stavka 1. Ugovora.

               U stajalištu koje će se zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara trebalo bi uzeti u obzir napredak koji je Ukrajina već postigla o tom pitanju, kao i planiranu tehničku pomoć EU-a Ukrajini u pogledu energetske učinkovitosti koja će se početi primjenjivati od 1. prosinca 2020. na razdoblje od dvije godine. Ta tehnička pomoć trebala bi Ukrajini omogućiti učinkovito usklađivanje domaćeg zakonodavstva s Direktivom 2012/27/EU. Stoga bi rok za izvješćivanje i ispravljanje utvrđenih kršenja trebao isteći do datuma sastanka Vijeća ministara 2021. umjesto do 1. srpnja 2021., kako je predložilo Tajništvo Energetske zajednice.

               Stajalište koje će se zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara trebalo bi biti da se odobri odluka Vijeća ministara kojom se utvrđuje postojanje ozbiljnog i trajnog kršenja u predmetu ECS-1/18S, pod uvjetom da se kao rok za izvješćivanje Vijeća ministara koje će provesti Ukrajina i za ispravljanje kršenja koje je počinila Ukrajina odredi datum sastanka Vijeća ministara 2021.

               (c) Odluka 2020/…/Mc-EnC o nepoštivanju Ugovora o Energetskoj zajednici u Srbiji u predmetu ECS-10/17S

               Razdvajanje operatora transportnog sustava jedan je od ključnih koncepata u trećem energetskom paketu. Za to je potrebno učinkovito razdvajanje aktivnosti prijenosa energije od interesa proizvodnje i opskrbe. U slučaju certificiranja operatora transportnog sustava kojim upravlja osoba ili više njih iz treće zemlje ili trećih zemalja primjenjuje se članak 11. Direktive o plinu
                  7
               . Člankom 10. Direktive o plinu propisano je da poduzeće mora biti certificirano prije nego što se odobri i imenuje operatorom transportnog sustava. Da bi se certificiralo, poduzeće mora ispuniti zahtjeve za razdvajanje utvrđene u trećem energetskom paketu, tj. u članku 9. Direktive o plinu.

               Direktiva o plinu i Uredba o plinu
                  8
                uključene su u pravnu stečevinu Energetske zajednice Odlukom 2011/02/MC-EnC Vijeća ministara od 6. listopada 2011.

               Tajništvo Energetske zajednice utvrdilo je da certificiranjem poduzeća Yugorosgaz-Transport prema modelu ISO (neovisni operator sustava, engl. Independent System Operator) Republika Srbija nije ispunila svoje obveze u skladu s člancima 10. i 11., člankom 14. stavkom 2. točkama (a), (b) i (d) i člankom 15. Direktive 2009/73/EZ te s člankom 24. Uredbe (EZ) br. 715/2009, kako su uključeni u pravo Energetske zajednice. Vijeće ministara 2019. u svojoj je Odluci 2019/02/MC-EnC izjavilo da Republika Srbija nije ispunila obveze koje proizlaze iz Direktive o plinu i Uredbe o plinu. Tajništvo tvrdi da Republika Srbija dosad nije provela Odluku 2019/02/MC-EnC i da nije ispravila navedenu povredu pravne stečevine Energetske zajednice. Tajništvo je stoga Vijeću ministara podnijelo zahtjev za utvrđivanje ozbiljnog i trajnog kršenja obveza iz Ugovora o Energetskoj zajednici u smislu njegova članka 92. stavka 1.

               S obzirom na činjenice i argumente navedene u zahtjevu Tajništva Energetske zajednice, stajalište koje će se u ime Unije zauzeti u Vijeću ministara trebalo bi biti da se odobri odluka kojom se utvrđuje postojanje ozbiljnog i trajnog kršenja obveza u predmetu ECS-10/17S.

               3.1.6.Imenovanje članova Savjetodavnog odbora u skladu s člankom 32. stavkom 3. pravila na temelju Proceduralnog akta br. 2008/01/MC-EnC o Poslovniku kojim se uređuje rješavanje sporova kako je izmijenjen Proceduralnim aktom 2015/04/MC-EnC

               Predloženim imenovanjima mandati sadašnjih članova i zamjenika članova Savjetodavnog odbora produžili bi se za dodatni mandat do 31. prosinca 2024., u skladu s člankom 32. stavkom 3. pravila iz Proceduralnog akta br. 2008/01/MC-EnC o Poslovniku kojim se uređuje rješavanje sporova kako je izmijenjen Proceduralnim aktom 2015/04/MC-EnC.

               Komisija u ime Europske unije namjerava poduprijeti predložena imenovanja.

               3.2.Predviđeni akti Stalne skupine na visokoj razini

               Za jednu od prethodno navedenih točaka (odjeljak 2.3.) potrebna je odluka Stalne skupine na visokoj razini, u kojoj će stajalište Europske unije izraziti predstavnik Europske komisije.

               Stalna skupina na visokoj razini 2011. donijela je Proceduralni akt br. 01/2011/PHLG-EnC, kojim se utvrđuju pravila kojima se uređuje arbitražni postupak u pitanjima koja se odnose na osoblje na temelju članka 14. Pravilnika o osoblju Energetske zajednice. Iskustvo stečeno provedbom tog proceduralnog akta pokazalo je da je potrebno poboljšati postojeća postupovna pravila kako bi se zaštitilo načelo poštenog suđenja i pridonijelo produktivnom radnom okruženju u Tajništvu Energetske zajednice. U tom kontekstu, predloženom odlukom Stalne skupine na visokoj razini mijenjaju se pravila kojima se uređuje postupak pred Arbitražnim odborom kako je utvrđeno u Proceduralnom aktu br. 01/2011/PHLG-EnC. Glavni su elementi predviđenih izmjena:

               ·omogućiti Komisiji i drugim ugovornim strankama da imenuju stalne predstavnike Arbitražnog odbora koji bi bili spremni odgovoriti na zahtjeve za arbitražu u kratkom roku,

               ·omogućiti Arbitražnom odboru da preuzme svoje dužnosti ako neki predstavnici nisu imenovani na vrijeme,

               ·ovlastiti Arbitražni odbor da odbije potvrditi nagodbu ako ta nagodba dovede do financijskih posljedica za proračun Energetske zajednice koje su očito nespojive s načelom dobroga financijskog upravljanja, i

               ·omogućiti Arbitražnom odboru da Tajništvu Energetske zajednice uputi preporuke i o tome obavijesti Vijeće ministara u slučaju da neki arbitražni postupak ukazuje na postojanje strukturnih nedostataka u Tajništvu.

               U svrhu učinkovitosti i pod uvjetom da Stalna skupina na visokoj razini donese predloženu izmjenu Proceduralnog akta br. 01/2011/PHLG-EnC, Komisija je imenovala g. Manuela Kellerbauera stalnim članom Arbitražnog odbora koji predstavlja Europsku komisiju, a g. Larsa Albatha stalnim zamjenikom člana Arbitražnog odbora koji predstavlja Europsku komisiju. Ta dva dužnosnika Komisije imaju odgovarajuće stručno znanje za obavljanje svojih dužnosti te su njihova nepristranost i neovisnost neupitne. U svojstvu članova Arbitražnog odbora djelovali bi potpuno neovisno i ne bi podlijegali nikakvim uputama.

               Na temelju toga stajalište koje će se zauzeti u ime Europske unije u okviru Stalne skupine na visokoj razini trebalo bi biti da se odobri nacrt Proceduralnog akta Stalne skupine na visokoj razini o izmjeni Proceduralnog akta br. 01/2011 PHLG-EnC Stalne skupine na visokoj razini Energetske zajednice od 23. ožujka 2011. o utvrđivanju pravila kojima se uređuje arbitražni postupak u pitanjima koja se odnose na osoblje na temelju članka 14. Pravilnika o osoblju Energetske zajednice. S obzirom na primjedbe ugovornih stranaka Energetske zajednice ili Tajništva Energetske zajednice, prije ili tijekom sastanka Stalne skupine na visokoj razini mogu se dogovoriti manje izmjene nacrta odluke Stalne skupine na visokoj razini.

               Vijeće bi trebalo isto tako potvrditi, pod uvjetom da Stalna skupina na visokoj razini donese predloženu izmjenu Proceduralnog akta br. 01/2011 PHLG-EnC, da Europska komisija imenuje navedena dva dužnosnika Komisije stalnim članom i stalnim zamjenikom člana Arbitražnog odbora koji predstavljaju Europsku komisiju.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojmom „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaćeni su akti koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  9
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Vijeće ministara i Stalna skupina na visokoj razini tijela su osnovana sporazumom, odnosno Ugovorom o Energetskoj zajednici.

               Akti koje Vijeće ministara i Stalna skupina na visokoj razini moraju donijeti akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući u skladu s međunarodnim pravom na temelju članka 76. Ugovora o Energetskoj zajednici, prema kojem odluka pravno obvezuje one na koje je naslovljena.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se i ne mijenja institucijski okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, to jest onoj koja je potrebna za glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na energetiku.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 194. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 194. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0346 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara Energetske zajednice i Stalnoj skupini na visokoj razini Energetske zajednice (Tivat, Crna Gora, 16. i 17. prosinca 2020.)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Ugovor o Energetskoj zajednici (dalje u tekstu „Ugovor”) Unija je sklopila Odlukom Vijeća 2006/500/EZ od 29. svibnja 2006.
                  10
                te je stupio na snagu 1. srpnja 2006.

               (2)Na temelju članaka 47. i 76. Ugovora, Vijeće ministara može donijeti mjere u obliku odluke ili preporuke.

               (3)Vijeće ministara na 18. sastanku 17. prosinca 2020. treba donijeti niz akata navedenih u Prilogu 1. ovoj Odluci.

               (4)Stalna skupina na visokoj razini na svojem 59. sastanku 16. prosinca 2020. mora donijeti akt naveden u Prilogu 2. ovoj Odluci.

               (5)S obzirom na to da će predviđeni akti imati pravne učinke u odnosu na Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Vijeću ministara i Stalnoj skupini na visokoj razini.

               (6)Svrha je predviđenih akata olakšati postizanje ciljeva Ugovora i funkcioniranje Tajništva Energetske zajednice u Beču koje, među ostalim, pruža administrativnu podršku Vijeću ministara,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na 18. sastanku Vijeća ministara koji će se održati u Tivtu u Crnoj Gori 17. prosinca 2020. u pogledu pitanja obuhvaćenih područjem primjene članka 218. stavka 9. UFEU-a navedeno je u Prilogu 1. ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na 59. sastanku Stalne skupine na visokoj razini koji će se održati u Tivtu u Crnoj Gori 16. prosinca 2020. u pogledu pitanja obuhvaćenih područjem primjene članka 218. stavka 9. UFEU-a navedeno je u Prilogu 2. ovoj Odluci.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 198, 20.7.2006., str. 15.

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC

                     (3)

                        D/2015/09/MC-EnC

                     (4)

                        Proceduralni akt 2008/01/MC-EnC o Poslovniku kojim se uređuje rješavanje sporova na temelju Ugovora kako je izmijenjen Proceduralnim aktom 2015/04/MC-EnC od 16. listopada 2015. o izmjeni Proceduralnog akta 2008/01/MC-EnC od 27. lipnja 2008. o Poslovniku kojim se uređuje rješavanje sporova na temelju Ugovora.

                     (5)

                        Presuda od 22. svibnja 2008. u predmetu citiworks AG, C-439/06, ECLI:EU:C:2008:298, točka 44.; presuda od 9. listopada 2008. u predmetu Sabatauskas i ostali, C-239/07, ECLI:EU:C:2008:551, točka 33.; presuda od 29. rujna 2016. u predmetu Essent Belgium NV, C-492/14, ECLI:EU:C:2016:732, točka 76.

                     (6)

                        Direktiva 2009/72/EZ, Direktiva 2009/73/EZ, Uredba (EZ) br. 714/2009 i Uredba (EZ) br. 715/2009.

                     (7)

                        Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ.

                     (8)

                        Uredba (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005.

                     (9)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (10)

                        SL L 198, 20.7.2006., str. 15.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.11.2020.
            COM(2020) 781 final
            PRILOZI

            prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara Energetske zajednice i Stalnoj skupini na visokoj razini Energetske zajednice (Tivat, Crna Gora, 16. i 17. prosinca 2020.)

               PRILOG I.

               Vijeće ministara

               1.ODLUKA 2020/…/MC-EnC O PROVEDBI UREDBE KOMISIJE (EU) 2019/2146 OD 26. STUDENOGA 2019. O IZMJENI UREDBE (EZ) BR. 1099/2008 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA O ENERGETSKOJ STATISTICI U POGLEDU PROVEDBE AŽURIRANJA GODIŠNJE, MJESEČNE I KRATKOROČNE MJESEČNE ENERGETSKE STATISTIKE

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije jest da se nacrt odluke odobri u skladu s Odlukom Komisije od 26. studenoga 2020. (C(2020)8439 final) o utvrđivanju prijedloga Komisije upućenog Vijeću ministara Energetske zajednice radi donošenja odluke Vijeća ministara Energetske zajednice o provedbi Uredbe Komisije (EU) 2019/2146 od 26. studenoga 2019. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1099/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o energetskoj statistici u pogledu provedbe ažuriranja godišnje, mjesečne i kratkoročne mjesečne energetske statistike.

               2.ODLUKA 2020/…/MC-EnC O PROVEDBI PROVEDBENE UREDBE KOMISIJE (EU) 2019/803 OD 17. SVIBNJA 2019. O TEHNIČKIM ZAHTJEVIMA U POGLEDU SADRŽAJA IZVJEŠĆÂ O KVALITETI EUROPSKE STATISTIKE O CIJENAMA PRIRODNOG PLINA I ELEKTRIČNE ENERGIJE U SKLADU S UREDBOM (EU) 2016/1952 EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije jest da se nacrt odluke odobri u skladu s Odlukom Komisije od 26. studenoga 2020. (C(2020)8439 final) o utvrđivanju prijedloga Komisije upućenog Vijeću ministara Energetske zajednice radi donošenja odluke Vijeća ministara Energetske zajednice o provedbi Provedbene uredbe Komisije (EU) 2019/803 od 17. svibnja 2019. o tehničkim zahtjevima u pogledu sadržaja izvješćâ o kvaliteti europske statistike o cijenama prirodnog plina i električne energije u skladu s Uredbom (EU) 2016/1952 Europskog parlamenta i Vijeća.

               3.Odluka 2020/…/MC-EnC O UTVRĐIVANJU POPISA PROJEKATA OD INTERESA ZA ENERGETSKU ZAJEDNICU

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije jest da se odobri nacrt odluke kako je naveden u Dopuni ovom Prilogu.

               4.ODLUKE NA TEMELJU ČLANKA 91. STAVKA 1. UGOVORA O ENERGETSKOJ ZAJEDNICI KOJIMA SE UTVRĐUJE POSTOJANJE KRŠENJA UGOVORA O ENERGETSKOJ ZAJEDNICI U SLJEDEĆIM SLUČAJEVIMA:

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije jest da se odobri nacrt odluke na temelju članka 91. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici kojim se utvrđuje postojanje kršenja:

               (a)u predmetu ECS-13/17 (Srbija), pod uvjetom da Savjetodavni odbor Energetske zajednice dostavi mišljenje kojim se podupiru nalazi Tajništva Energetske zajednice prije sastanka Vijeća ministara i da se ukloni obiter dictum iz točke 71. obrazloženog zahtjeva;

               (b)u predmetu ECS-10/18 (Bosna i Hercegovina), nakon što Savjetodavni odbor Energetske zajednice, nakon saslušanja koje će se održati 9. prosinca 2020., dostavi mišljenje kojim se podupiru zaključci Tajništva Energetske zajednice i ovisno o novostima u tom predmetu.

               5.ODLUKE NA TEMELJU ČLANKA 92. STAVKA 1. UGOVORA O ENERGETSKOJ ZAJEDNICI O DONOŠENJU MJERA KAO ODGOVOR NA OZBILJNA I TRAJNA KRŠENJA UGOVORA O ENERGETSKOJ ZAJEDNICI KOJA JE POČINILA BOSNA I HERCEGOVINA U PREDMETIMA ECS-8/11S, ECS-2/13S I ECS-6/16S; O UKRAJINI U PREDMETU ECS-1/18S I O SRBIJI U PREDMETU ECS-10/17S.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije jest da se odobre nacrti odluka na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici o Bosni i Hercegovini u predmetima ECS-2/13S i ECS-6/16S. Kad je riječ o predmetu ECS-8/11S o Bosni i Hercegovini, stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara jest da se odobri nacrt odluke, uz iznimku mjera iz članka 3. stavka 1. Odluke 2016/16/MC-EnC, čije se produljenje ne bi trebalo odobriti.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara o Ukrajini u predmetu ECS-1/18S trebalo bi biti da se odobri odluka Vijeća ministara kojom se utvrđuje postojanje ozbiljnog i trajnog kršenja, pod uvjetom da se Ukrajini odredi rok za podnošenje izvješća Vijeću ministara i za ispravljanje kršenja na datum sastanka Vijeća ministara 2021.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u Vijeću ministara jest da se odobri odluka o Srbiji kojom se utvrđuje postojanje ozbiljnog i trajnog kršenja na temelju članka 92. stavka 1. Ugovora o Energetskoj zajednici u predmetu ECS-10/17S.

               6.IMENOVANJE ČLANOVA SAVJETODAVNOG ODBORA U SKLADU S ČLANKOM 32. STAVKOM 3. PRAVILNIKA NA TEMELJU PROCEDURALNOG AKTA BR. 2008/01/MC-EnC O POSLOVNIKU KOJIM SE UREĐUJE RJEŠAVANJE SPOROVA KAKO JE IZMIJENJEN PROCEDURALNIM AKTOM 2015/04/MC-EnC

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije jest da se podrže predložena imenovanja.

               DOPUNA PRILOGU I.

               Odluka 2020/…/MC-EnC o utvrđivanju popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu(„popis Energetske zajednice”)

               VIJEĆE MINISTARA ENERGETSKE ZAJEDNICE,

               uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Energetske zajednice (dalje u tekstu: „Ugovor”), a posebno njegove članke 2., 26., 27. i 82.,

               uzimajući u obzir Odluku Vijeća ministara Energetske zajednice D/2015/09/MC-EnC o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, a posebno članak 3. stavak 4. te uredbe, kako je donesena u Energetskoj zajednici,

               uzimajući u obzir prijedlog Tajništva Energetske zajednice,

               budući da:

               (1)
                     Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je 16. listopada 2015. Odluku
                  1
                o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu.

               (2)
                     Na temelju članka 82. Ugovora, mjere predlaže stranka ili Tajništvo.

               (3)
                     Skupine su ocijenile projekte predložene za uvrštavanje na popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu i oni ispunjavaju kriterije utvrđene Uredbom.

               (4)
                     Skupine su se na tehničkim sastancima usuglasile o nacrtu preliminarnog popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu. Nakon pozitivnog mišljenja Regulatornog odbora Energetske zajednice o dosljednoj primjeni kriterija za ocjenjivanje i analizi troškova i koristi, o predloženom se popisu raspravljalo na 56. sastanku Stalne skupine na visokoj razini Energetske zajednice održanom 16. srpnja 2020. U tu je svrhu Stalna skupina na visokoj razini u svojstvu tijela za donošenje odluka finalizirala i potvrdila ovu Odluku.

               (5)
                     O projektima predloženima za uvrštenje na popis Energetske zajednice provedeno je savjetovanje s organizacijama koje predstavljaju relevantne dionike, uključujući proizvođače, operatore distribucijskih sustava, dobavljače te organizacije za zaštitu potrošača i okoliša.

               (6)
                     Uvrštavanjem popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu ne dovodi se u pitanje ishod relevantne procjene utjecaja na okoliš i postupka izdavanja dozvole. U skladu s člankom 5. stavkom 8. donesene Uredbe, projekt koji nije usklađen s pravom Energetske zajednice može se ukloniti s popisa Energetske zajednice. Provedbu projekata od interesa za Energetsku zajednicu, uključujući njihovu usklađenost sa zakonodavstvom Energetske zajednice, trebalo bi nadzirati u skladu s člankom 5. Uredbe.

               (7)
                     Na temelju članka 3. stavka 4. drugog podstavka donesene Uredbe, popis Energetske zajednice utvrđuje se svake dvije godine odlukom na temelju glave III. Ugovora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

                  Popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu odobrava se kako je utvrđen u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan njezina donošenja.

               Odluka je upućena ugovornim strankama Energetske zajednice.

               Sastavljeno u Tivtu … 2020.

               Za Predsjedništvo

               OBRAZLOŽENJE

               1. Uvod

               Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je 16. listopada 2015. Odluku o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
                  2
               . Cilj je te mjere bio stvaranje pravnog okvira za određivanje prioritetnih ključnih energetskih infrastrukturnih projekata među ugovornim strankama te između ugovornih stranaka i država članica EU-a.

               Uredbom (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, utvrđuje se sveobuhvatan okvir za pojednostavnjenje postupaka ugovornih stranaka za izdavanje dozvola, njihovih regulatornih postupaka i postupaka raspodjele troškova. Njome se zahtijeva, pod uvjetom da je ispunjen određeni broj kriterija, i odluka Vijeća ministara o uspostavi popisa prioritetnih infrastrukturnih projekata, koji se nazivaju projekti od interesa za Energetsku zajednicu, na temelju glave III. Ugovora o Energetskoj zajednici. Konačni rok za prenošenje glavnih odredaba Uredbe i rok za utvrđivanje prvog popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu bio je 31. prosinca 2016. Popis se ažurira svake dvije godine.

               Osnovane su dvije radne skupine za pripremu popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici. Projekti koje su dostavili promotori projekata bili su predmet javnog savjetovanja koje je 30. ožujka 2020. pokrenulo Tajništvo Energetske zajednice. Tijekom 2020. ocjenjivana je prihvatljivost projekata za dobivanje statusa projekta od interesa za Energetsku zajednicu. Za svaki je projekt provedena analiza troškova i koristi te su projekti rangirani na temelju specifičnih rezultata povezanih s ispunjavanjem kriterija. Na kraju postupka, na temelju konsenzusa, nacrt preliminarnog popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu predložen je tijelu koje donosi odluke, a to je Stalna skupina na visokoj razini Energetske zajednice, te je odobren 16 srpnja 2020. Nakon pozitivnog mišljenja Regulatornog odbora Energetske zajednice, zaprimljenog 28. srpnja 2020., Vijeće ministara mora se 17. prosinca 2020. usuglasiti o konačnom popisu projekata od interesa za Energetsku zajednicu.

               Prilog s odgovarajućim popisom projekata utvrđuje se nakon prethodno opisanoga postupka donošenja odluke.

               2. Pravna osnova prijedloga

               Na temelju članka 82. Ugovora Vijeće ministara poduzima mjere na temelju glave III. na prijedlog stranke ili Tajništva.

               Na temelju članka 7. stavka 5. točke (a) Odluke, Vijeće ministara utvrđuje popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu donošenjem odluke na temelju glave III. Ugovora.

               Tajništvo podnosi predloženi popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu iz Priloga na inicijativu Skupine za električnu energiju, odnosno Skupine za plin i naftu te u dogovoru sa službama Europske komisije. Ako i u mjeri u kojoj je Tajništvo obaviješteno o bilo kakvoj zabrinutosti u pogledu usklađenosti projekta od interesa za Energetsku zajednicu s pravom Energetske zajednice, može predložiti Vijeću ministara da ukloni projekt s Popisa u skladu s člankom 5. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, kako je uključena u Energetsku zajednicu.

               PRILOG

               Popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu u području električne energije

                        EL_01

                        Transbalkanski koridor

                        a

                        Novi nadzemni vod od 400 kV SS Kragujevac 2 (RS) – SS Kraljevo 3 (RS), s povećanjem razine napona u SS Kraljevo 3 (RS) na razinu napona od 400 kV

                        b

                        Novi dvostruki nadzemni vod SS Obrenovac (RS) – SS Bajina Bašta (RS) od 400 kV s povećanjem razine napona u SS Bajina Bašta (RS) na 400 kV

                        c

                        Nova interkonekcija između SS Bajina Bašta (RS) – Višegrad (BA) – Pljevlja (ME) od 400 kV

               Popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu u području plina

                        Naziv projekta

                        Klaster

                        Gas_13

                        Plinovod Albanija – Kosovo
                           3* – ALKOGAP

                        Opskrba kosovskog klastera konkurentnih projekata

                        Gas_26

                        Spojni vod Sjeverna Makedonija – Kosovo

                        Opskrba kosovskog klastera konkurentnih projekata

                        Gas_11

                        Spojni vod Srbija – Sjeverna Makedonija

                        Opskrba klastera konkurentnih projekata Sjeverne Makedonije

                        Gas_09

                        Spojni vod Bugarska – Srbija (PCI) kao konkurentni projekt s proširenjem TurkStream u Srbiji (projekt Gastrans)

                        Nije primjenjivo

               Popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu u području nafte

                        Oil_01

                        Naftovod Ukrajina – Poljska (Brody – Adamowo)

               PRILOG II.

               STALNA SKUPINA NA VISOKOJ RAZINI

               Proceduralni akt 2020/…/PHLG-ENC o izmjeni Proceduralnog akta br. 01/2011 PHLG-ENC Stalne skupine na visokoj razini Energetske zajednice kojim se utvrđuju pravila o arbitražnom postupku u pitanjima koja se odnose na osoblje na temelju članka 14. Pravilnika o osoblju

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije jest da se nacrt proceduralnog akta odobri u skladu s Odlukom Komisije od 26. studenoga 2020. (C(2020)8437 final) o utvrđivanju prijedloga Komisije upućenog Stalnoj skupini na visokoj razini Energetske zajednice radi donošenja Proceduralnog akta Stalne skupine na visokoj razini Energetske zajednice o izmjeni Proceduralnog akta br. 01/2011 PHLG-EnC Stalne skupine na visokoj razini Energetske zajednice od 23. ožujka 2011. o utvrđivanju pravila kojima se uređuje arbitražni postupak u pitanjima koja se odnose na osoblje na temelju članka 14. Pravilnika o osoblju Energetske zajednice.

               Manje izmjene nacrta Proceduralnog akta mogu se, s obzirom na primjedbe ugovornih stranaka Energetske zajednice ili Tajništva Energetske zajednice, usuglasiti prije sastanka Stalne skupine na visokoj razini ili na samom sastanku.

               U tom kontekstu, pod uvjetom da Stalna skupina na visokoj razini donese predloženu izmjenu Proceduralnog akta br. 01/2011 PHLG-EnC, Vijeće potvrđuje imenovanje g. Manuela Kellerbauera stalnim članom Arbitražnog odbora koji predstavlja Europsku komisiju i g. Larsa Albatha stalnim zamjenikom člana Arbitražnog odbora koji predstavlja Europsku komisiju.

                     (1)

                        Odluka D/2015/09/MC-EnC

                     (2)

                        D/2015/09/MC-EnC

                     (3)

                     *Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda 1244(1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.