               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 15.4.2021.
            COM(2021) 178 final
            2021/0095(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na 13. sjednici Odbora tehničkih stručnjaka Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) u pogledu donošenja izmjena UTP-a za lokomotive i putnička željeznička vozila, UTP-a za željeznička vozila – teretni vagoni, UTP-a za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću, donošenja UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga i UTP-a primjenjivog na podsustav infrastrukture, nadogradnje upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF navedene u Dodatku I. UTP-u za TAF i revizije ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               U Bernu će se od 22. lipnja 2021. održati 13. sjednica Odbora tehničkih stručnjaka (CTE) Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF). Dnevni red uključuje:

               –prijedlog izmjene jedinstvenih tehničkih propisa (UTP) za lokomotive i putnička željeznička vozila;

               –prijedlog izmjene UTP-a za željeznička vozila – teretni vagoni,

               –prijedlog izmjene UTP-a za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću;

               –prijedlog donošenja UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga;

               –prijedlog donošenja UTP-a primjenjivog na podsustav infrastrukture;

               –prijedlog revizije ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM);

               –prijedlog ažuriranja upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF iz Dodatka I. UTP-u za TAF.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije o prethodno navedenim odlukama koje će se donijeti u okviru CTE-a mora se utvrditi Odlukom Vijeća na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF)

               Konvencija o međunarodnom željezničkom prijevozu („COTIF”) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999., međunarodni je sporazum kojeg su potpisnice Unija i 25 država članica (jedino Cipar i Malta nisu).

               Europska unija pristupila je COTIF-u Odlukom Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011.
                  1
                U Prilogu III. toj odluci utvrđeni su interni aranžmani Vijeća, država članica i Komisije u postupcima u okviru OTIF-a. Prema točki 3.1. Priloga III. toj odluci, ako se točka dnevnog reda odnosi na pitanja isključive nadležnosti Unije, Komisija će glasovati za Uniju.

               U skladu s člankom 2. stavkom 1. COTIF-a cilj OTIF-a je promicati, poboljšati i olakšati, u svakom pogledu, međunarodni željeznički promet, posebice utvrđivanjem sustava jedinstvenog prava u različitim područjima prava povezanima s međunarodnim željezničkim prometom. COTIF-om se također uređuje način rada OTIF-a, njegovi ciljevi, nadležnost, odnosi s državama potpisnicama i aktivnosti općenito.

               COTIF se stoga odnosi na zakonodavstvo u pogledu više različitih pravnih i tehničkih pitanja u području željeznica, a dijeli se na dva dijela: samu Konvenciju kojom se uređuje vođenje OTIF-a, i osam dodataka kojima se utvrđuju jedinstveni propisi za željeznicu:

               –Dodatak A – Ugovor o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika (CIV),

               –Dodatak B – Ugovor o međunarodnom željezničkom prijevozu robe (CIM),

               –Dodatak C – Međunarodni prijevoz opasnih tvari željeznicom (RID),

               –Dodatak D – Ugovor o korištenju vozila u međunarodnom željezničkom prometu (CUV)

               –Dodatak E – Ugovor o korištenju infrastrukture u međunarodnom željezničkom prometu (CUI),

               –Dodatak F – Jedinstvena pravila za vrednovanje tehničkih standarda i donošenje jedinstvenih tehničkih propisa primjenjivih na željeznička sredstva namijenjena za korištenje u međunarodnom prometu (APTU UR),

               –Dodatak G – Jedinstvena pravila o tehničkom odobrenju za prihvatljivost željezničkih sredstava namijenjenih za korištenje u međunarodnom prometu (ATMF UR),

               –Dodatak H – Jedinstvena pravila o sigurnom prometovanju vlakova u međunarodnom prometu (EST UR).

               Na temelju dodataka F i G COTIF-u uspostavljeno je 12 jedinstvenih tehničkih propisa (UTP) za tehničku interoperabilnost. Jedinstveni tehnički propisi u okviru COTIF-a imaju istu svrhu kao i tehničke specifikacije EU-a za interoperabilnost (TSI) za prihvaćanje za međunarodni promet.

               Dodatke F i G primjenjuju 42 od 47 zemalja potpisnica COTIF-a, uključujući spomenutih 25 država članica EU-a.

               2.2.Odbor tehničkih stručnjaka OTIF-a (CTE)

               Odbor tehničkih stručnjaka (CTE) tijelo je osnovano na temelju članka 13. stavka 1. točke (f) COTIF-a. Sastoji se od država članica OTIF-a koje primjenjuju dodatke F i G COTIF-u (APTU, ATMF).

               CTE je nadležan za pitanja interoperabilnosti i tehničkog usklađivanja u području željeznica te za postupke izdavanja tehničkih odobrenja. Zadužen je za razvoj dodataka APTU i ATMF i za Jedinstvena pravila, koja se primjenjuju na željeznička sredstva namijenjena za korištenje u međunarodnom prometu, što se osobito odnosi na:

               ·donošenje tehničkih propisa za vozila i infrastrukturu te validaciju normi,

               ·postupke ocjenjivanja sukladnosti vozila,

               ·odredbe o održavanju vozila,

               ·odgovornosti za sastav vlaka i sigurnu uporabu vozila,

               ·odredbe o vrednovanju i procjeni rizika,

               ·specifikacije za registre.

               Trenutačno u okviru CTE-a djeluje stalna radna skupina (WG TECH) koja je odgovorna za pripremu odluka Odbora.

               Prema članku 20. stavku 1. točki (b) COTIF-a i u skladu s člankom 6. Dodatka F (APTU) CTE je nadležan za donošenje ili izmjenu UTP-ova. U skladu s člankom 15. stavkom 2. ATMF-a, CTE je nadležan za prijedloge izmjena ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM).

               2.3.Donošenje akata u okviru CTE-a

               U skladu s člankom 6. APTU-a, CTE odlučuje hoće li donijeti UTP ili odredbu koja ga izmjenjuje u skladu s postupkom utvrđenim u člancima 16. i 20. te članku 33. stavku 6. Konvencije. Uobičajeni postupak donošenja UTP-a može trajati otprilike jednu i pol godinu.

               2.4.Akti koje bi Odbor tehničkih stručnjaka trebao donijeti na sjednici 22. lipnja 2021.

               2.4.1.Izmjena UTP-a za lokomotive i putnička željeznička vozila, UTP-a za željeznička vozila – teretni vagoni i UTP-a za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću

               Jedinstveni tehnički propisi (UTP) OTIF-a skup su tehničkih specifikacija koje proizlaze iz načela, ciljeva i postupaka Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) o izgradnji i radu željezničkih sredstava, a glavni im je cilj postizanje najveće moguće interoperabilnosti. UTP-ovi u OTIF-u imaju istu svrhu kao i tehničke specifikacije EU-a za interoperabilnost (TSI).

               Kako bi se zajamčila istovjetnost vozila homologiranih u skladu s pravom Europske unije i vozila koja su prihvaćena za međunarodni promet u skladu s člankom 3.a ATMF-a, tehničke specifikacije Europske unije za interoperabilnosti i jedinstveni tehnički propisi COTIF-a moraju ostati usklađeni.

               Izmjenama čije je donošenje predložio CTE zajamčit će se kontinuirana potpuna istovjetnost odredbi Europske unije i COTIF-a, kako je definirana u ATMF-u.

               ·UTP za lokomotive i putnička željeznička vozila (LOC&PAS)

               Riječ je o specifikaciji kojom se uređuje određeni podsustav radi ispunjavanja osnovnih zahtjeva i osiguravanja interoperabilnosti tehničkih sustava i komponenti potrebnih u međunarodnom željezničkom prometu. Postojeći UTP LOC &PAS razvijen je na temelju Uredbe Europske unije (EU) br. 1302/2014 (LOC&PAS TSI)
                  2
               .

               Cilj je ovog prijedloga izmjena UTP-a LOC&PAS radi uključivanja novih elemenata uvedenih revizijom Jedinstvenih pravila za APTU od 1. ožujka 2019. i usklađivanja s TSI-jem Europske unije LOC&PAS kako ga je EU izmijenio 16. svibnja 2019. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/776
                  3
                i 9. ožujka 2020. Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/387
                  4
               .

               Kako bi se nastavilo uzajamno priznavanje vozila homologiranih u skladu s pravom Europske unije i vozila koja su prihvaćena za međunarodni promet u skladu s člankom 3.a ATMF-a, tehničke specifikacije Europske unije za interoperabilnost i jedinstveni tehnički propisi COTIF-a moraju ostati usklađeni.

               Usto, s obzirom na Brexit potrebno je posebne slučajeve za mrežu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske navesti u UTP-u zbog njihova ukidanja u TSI-ju.

               Zaključak: Europska unija može glasovati za izmjenu UTP-a za željeznička vozila – lokomotive i putnička željeznička vozila – u skladu s preporukom OTIF-a.

               ·UTP za željeznička vozila – teretni vagoni (UTP WAG)

               UTP-om za teretne vagone utvrđuju se zahtjevi za vozila namijenjena za prijevoz kamiona. Trenutačno je istovjetan TSI-ju za teretne vagone (WAG TSI) koji je izmijenjen Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 2019/776 od 16 svibnja 2019.

               Cilj je ovog prijedloga izmjena UTP-a za teretne vagone radi uključivanja novih elemenata uvedenih revizijom Jedinstvenih pravila za APTU od 1. ožujka 2019. i usklađivanja s razvojem zakonodavstva u Europskoj uniji.

               Europska unija objavila je Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2020/387 od 9. ožujka 2020. kojom je donesena najnovija izmjena TSI-ja za teretne vagone. Stoga je potrebno ponovno izmijeniti UTP za teretne vagone kako bi se osigurala kontinuirana istovrijednost UTP-a i TSI-ja.

               Usto, s obzirom na Brexit potrebno je posebne slučajeve za mrežu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske navesti u UTP-u zbog njihova ukidanja u TSI-ju.

               Zaključak: Europska unija može glasovati za izmjenu UTP-a za teretne vagone u skladu s preporukom OTIF-a.

               ·UTP za pristupačnost osobama s invaliditetom (UTP PRM)

               UTP PRM-om se utvrđuju usklađeni zahtjevi za pristupačnost osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću koji se primjenjuju na vozila u međunarodnom prometu. Postojeći UTP PRM razvijen je na temelju TSI-ja Europske unije za pristupačnost osobama s invaliditetom iz 2014.

               Taj TSI EU-a izmijenjen je Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/772
                  5
                od 16. svibnja 2019. u pogledu inventara imovine u cilju identificiranja zapreka pristupačnosti, pružanja informacija korisnicima te nadzora i ocjene napretka u pogledu pristupačnosti.

               Kako bi se nastavilo uzajamno priznavanje vozila homologiranih u skladu s pravom Europske unije i vozila koja su prihvaćena za međunarodni promet u skladu s člankom 3.a ATMF-a, tehničke specifikacije Europske unije za interoperabilnosti i jedinstveni tehnički propisi COTIF-a moraju ostati usklađeni.

               Predloženim izmjenama UTP za pristupačnost osobama s invaliditetom uskladit će se s najnovijom verzijom TSI-ja i osigurati kontinuirana potpuna istovrijednost u smislu pravila ATMF-a u pogledu pristupačnosti osobama s invaliditetom za vozila u međunarodnom željezničkom prometu.

               Usto, s obzirom na Brexit potrebno je posebne slučajeve za mrežu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske navesti u UTP-u zbog njihova ukidanja u TSI-ju.

               Zaključak: Europska unija može glasovati za izmjenu UTP-a za pristupačnost osobama s invaliditetom u skladu s preporukom OTIF-a.

               2.4.2.Donošenje UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga te na podsustav infrastrukture

               ·UTP primjenjiv na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga (UTP TCRC)

               Ovim se UTP-om utvrđuju detaljne odredbe o odgovornosti željezničkih prijevoznika u pogledu sastava vlakova za korištenje u međunarodnom prometu i o odgovornosti upravitelja infrastrukture u pogledu provjere kompatibilnosti vlakova i pruga na kojima se vlakovi namjeravaju koristiti.

               U predloženom UTP TCRC-u kombinira se odabrani niz parametara iz dvaju različitih pravnih tekstova EU-a, točnije iz tehničkih specifikacija za interoperabilnost u pogledu odvijanja prometa i upravljanja prometom (OPE TSI) i specifikacija za registar infrastrukture (RINF).

               UTP WAG i UTP LOC&PAS sadržavaju upućivanja na provjere kompatibilnosti pruga u kojima željeznički prijevoznici provjeravaju sve relevantne parametre vozila ili vlakova kako bi osigurali njihovu kompatibilnost s prugom na kojoj će se koristiti. Odredbe predloženog UTP TCRC-a trebale bi zamijeniti Dodatak I UTP WAG-u i Dodatak K UTP-u LOC&PAS.

               Stoga bi nakon stupanja na snagu UTP TCRC-a trebalo staviti izvan snage Dodatak I UTP WAG-u u verziji koju je Odbor tehničkih stručnjaka donio 30. rujna 2020., s datumom stupanja na snagu 1. travnja 2021., i Dodatak K UTP-u LOC&PAS od 1. siječnja 2015.

               Zaključak: Europska unija može glasovati za izmjenu UTP TCRC-a u skladu s preporukom OTIF-a.

               ·UTP primjenjiv na podsustav infrastrukture (UTP INF)

               Ovim se UTP-om utvrđuju parametri željezničke infrastrukture koji su relevantni u smislu kompatibilnosti s vozilima i u smislu posebnih metoda provjere tih parametara.

               Odbor tehničkih stručnjaka detaljno je analizirao pravnu osnovu i formulirao osnovna načela i ciljeve za razvoj UTP INF-a.

               UPT INF je izrađen u skladu sa stajalištem radne skupine TECH i temelji se na TSI-ju za podsustav infrastrukture , kako je zadnje izmijenjen Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/776 od 16. svibnja 2019.

               Zaključak: Europska unija može glasovati za izmjenu UTP INF-a u skladu s preporukom OTIF-a.

               2.4.3.Revizija ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM).

               Kako bi se osigurala kontinuirana istovjetnost, kako je definirana u članku 3.a stavku 5. ATMF-a, između pravila Europske unije i COTIF-a, pravila COTIF-a trebalo bi izmijeniti.

               Glavni cilj novoga teksta je proširiti izdavanje ovlaštenja, koje je bilo ograničeno na izdavanje ovlaštenja ECM-ovima za teretne vagone, na sve tipove vozila.

               Posljedično, i bez obzira na to je li izdavanje ovlaštenja obvezno za određeni ECM, svi ECM-ovi, uključujući one kojima ovlaštenja nisu izdala vanjska certifikacijska tijela, moraju poštovati opće zahtjeve i kriterije kojima se osigurava najmanja razina održavanja, utvrđene u Prilogu II. prijedlogu UTP-a.

               Jedinstvenim pravilima ATMF-a (Dodatak G COTIF-u, dalje u tekstu „ATMF”) utvrđuju se opća pravila u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM-ovi).

               Ukratko, dva su razloga za izmjenu postojećih tekstova:

               –Područje primjene ovlaštenja ECM-ova u novom Prilogu A ATMF-u ne obuhvaća samo teretne vagone. To bi se trebalo odražavati i u ostatku ATMF-a, a posebno u njegovom članku 15. kojim se trenutačno propisuje izdavanje ovlaštenja ECM-ovima samo za teretne vagone.

               –U članku 3.a ATMF-a upućuje se na zakonodavstvo EU-a koje više nije na snazi (Direktiva 2004/49/EZ
                  6
                stavljena je izvan snage i zamijenjena Direktivom (EU) 2016/798
                  7
               ).

               Zaključak: Europska unija može glasati za potpunu reviziju specifikacija u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM), kako ih je predložio OTIF.

               2.4.4.Nadogradnja upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF iz Dodatka I. UTP-u za TAF.

               U UTP-u za TAF upućuje se na tehničke dokumente TSI-ja za TAF
                  8
                koji se objavljuju i redovito ažuriraju na internetskim stranicama Agencije EU-a za željeznice (ERA). Takvo upućivanje uključeno je u UTP kako bi odredbe o informacijskoj tehnologiji bile uključene u COTIF, ali da njima upravlja ERA. Budući da izmjena tih upućivanja formalno predstavlja izmjenu UTP-a za TAF, ona podliježe odluci Odbora tehničkih stručnjaka u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) COTIF-a i člancima 6. i 8.a APTU-a.

               Stoga su potrebne izmjene tehničkih dokumenata navedenih u Dodatku I. UTP-u TAF kako bi se ispravile pogreške, uzele u obzir povratne informacije, zadržao korak s tehničkim napretkom i održala istovjetnost sa specifikacijama koje se primjenjuju u EU-u.

               Zaključak: Europska unija može glasati za prijedlog ažuriranja upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF, koje je izradio OTIF.

               2.5.Nadležnost Unije i pravo glasa

               Prema članku 6. Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF), odobrenog Odlukom Vijeća od 16. lipnja 2011.:

               „1. Za odluke o pitanjima u kojima Unija ima isključivu nadležnost, Unija ostvaruje prava glasa svojih država članica na temelju Konvencije.

               2. Za odluke o pitanjima u kojima Unija dijeli nadležnost sa svojim državama članicama, glasuju ili Unija ili njezine države članice.

               3. Podložno članku 26. stavku 7. Konvencije, Unija ima broj glasova koji je jednak broju glasova njezinih država članica koje su također i stranke Konvencije. Kada Unija glasuje, njezine države članice ne glasuju.”

               Unija je na temelju prava Unije stekla isključivu nadležnost u pitanjima željezničkog prometa u kojima COTIF ili pravni instrumenti doneseni u skladu s njime mogu utjecati na područje primjene postojećih pravila Unije ili ga izmijeniti.

               Cilj je predloženih odluka:

               ·uskladiti UTP za lokomotive i putnička željeznička vozila i UTP za željeznička vozila – teretni vagoni s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/387
                  9
               ,

               ·uskladiti UTP za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/772
                  10
               ,

               ·donijeti novi UTP primjenjiv na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/773
                  11
               ,

               ·donijeti novi UTP primjenjiv na podsustav infrastrukture u skladu s Uredbom Komisije (EU) br. 1299/2014
                  12
                kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/776
                  13
               ,

               ·Odboru OTIF-a za reviziju predložiti revizije ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM) radi usklađivanja s Direktivom (EU) 2016/798
                  14
               ,

               ·uskladiti upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF navedene u Dodatku I. UTP-u za TAF
                  15
               .

               Donošenje tih odluka nedvojbeno će utjecati na pravila Unije.

               Unija, koju predstavlja Komisija, ostvaruje pravo glasa u pogledu donošenja tih pet odluka.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Unija bi zbog navedenih razloga trebala glasovati za prijedlog.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovnopravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  16
               .

               Pojmom „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaćeni su akti koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  17
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               Akti koje je CTE pozvan donositi akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti imaju pravni učinak jer mijenjaju pravni okvir OTIF-a usklađivanjem jedinstvenih tehničkih propisa COTIF-a i TSI-jeva EU-a te Uredbe o ECM-u i specifikacija za registre vozila s odgovarajućim provedbenim uredbama Unije i obvezujući su za Uniju.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu Odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojem se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na željeznički prijevoz.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 91. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0095 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti na 13. sjednici Odbora tehničkih stručnjaka Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) u pogledu donošenja izmjena UTP-a za lokomotive i putnička željeznička vozila, UTP-a za željeznička vozila – teretni vagoni, UTP-a za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću, donošenja UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga i UTP-a primjenjivog na podsustav infrastrukture, nadogradnje upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF navedene u Dodatku I. UTP-u za TAF i revizije ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999., u skladu s Odlukom Vijeća 2013/103/EU
                  18
               .

               (2)Sve države članice osim Cipra i Malte stranke su COTIF-a.

               (3)U skladu s člankom 13. stavkom 1. točkom (f) COTIF-a osnovan je Odbor tehničkih stručnjaka (CTE) Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF).

               (4)U skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) COTIF-a i člankom 6. Dodatka F (APTU), CTE je nadležan za donošenje, među ostalim, jedinstvenih tehničkih propisa (UTP-a) za lokomotive i putnička željeznička vozila (UTP Loc&Pas), teretne vagone (UTP Wagons), pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću (UTP PRM), tehničkih dokumenata iz Dodatka I. o podsustavu telematskih aplikacija za teretni promet (UTP TAF), UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga i UTP-a primjenjivog na podsustav infrastrukture.

               (5)Konačno, u skladu s člankom 15. stavkom 2. ATMF-a, CTE je nadležan za predlaganje revizije ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM)

               (6)CTE je u dnevni red svoje 13. sjednice, koja će se održati 22. lipnja 2021., uključio prijedlog odluka o izmjeni UTP-a za lokomotive i putnička željeznička vozila, UTP-a za željeznička vozila – teretni vagoni, UTP-a za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću, o donošenju UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga i UTP-a primjenjivog na podsustav infrastrukture, o nadogradnji upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF navedene u Dodatku I. UTP-u za TAF i o reviziji ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM).

               (7)Budući da će predviđene izmjene biti obvezujuće za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u CTE-u, kao i stajalište koje treba zauzeti u Odboru OTIF-a za reviziju u pogledu revizije ATMF-a.

               (8)Cilj je tih odluka uskladiti UTP za lokomotive i putnička željeznička vozila, UTP za željeznička vozila – teretni vagoni i UTP za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2020/387
                  19
               , odnosno Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/772
                  20
               , donijeti novi UTP primjenjiv na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga i novi UTP primjenjiv na podsustav infrastrukture u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/773
                  21
                i Uredbom Komisije (EU) br. 1299/2014
                  22
                kako je izmijenjena Provedbenom uredbom Komisije (EU) 2019/776
                  23
               , te Odboru OTIF-a za reviziju predložiti revizije ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM) radi usklađivanja s Direktivom (EU) 2016/798
                  24
               .

               (9)Predložene odluke u skladu su s pravom i strateškim ciljevima Unije jer doprinose usklađivanju zakonodavstva OTIF-a s istovjetnim odredbama prava Unije pa bi ih stoga Unija trebala podržati,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 13. sjednici Odbora tehničkih stručnjaka Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu od 9. svibnja 1980. o izmjenama UTP-a za lokomotive i putnička željeznička vozila, UTP-a za teretne vagone, UTP-a za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću, o donošenju UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga i UTP-a primjenjivog na podsustav infrastrukture, o nadogradnji upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF navedene u Dodatku I. UTP-u za TAF i o reviziji ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM), jest sljedeće:

               (1)glasovati za izmjene UTP-a za lokomotive i putnička željeznička vozila, koje predloži CTE, kako su navedene u radnom dokumentu CTE-a TECH-20041-CTE13-UTP LOC PAS (prilog) i TECH-20041 LOC PAS (odluka);

               (2)glasovati za izmjene UTP-a za željeznička vozila – teretni vagoni, koje predloži CTE, kako su navedene u radnom dokumentu CTE-a TECH-20042-CTE13 WAG (nacrt izmjena) i TECH-20042 WAG (odluka);

               (3)glasovati za izmjene UTP-a za pristupačnost željezničkog sustava osobama s invaliditetom i osobama s ograničenom pokretljivošću, koje predloži CTE, kako su navedene u radnom dokumentu CTE-a TECH-20043-CTE UTP PRM (nacrt izmjena) i TECH-20043 PRM (odluka);

               (4)glasovati za donošenje UTP-a primjenjivog na provjere sastava vlaka i kompatibilnosti pruga koji predloži CTE, kako je navedeno u radnom dokumentu CTE-a TECH-20039 UTP TCRC i TECH-20039 TCRC (odluka);

               (5)glasovati za donošenje UTP-a primjenjivog na podsustav infrastrukture koji predloži CTE, kako je navedeno u radnom dokumentu CTE-a TECH-20040-UTP INF (nacrt) i TECH-20040 INF (odluka);

               (6)glasovati za prijedlog CTE-a o ažuriranju upućivanja na tehničke dokumente TSI-ja za TAF navedene u Dodatku I. UTP-u za TAF, kako je navedeno u radnom dokumentu CTE-a TECH-21009-CTE UTP TAF (odluka);

               (7)glasovati za reviziju ATMF-a u pogledu subjekata nadležnih za održavanje (ECM), kako je navedeno u radnom dokumentu CTE-a TECH-20045 ATMF (odluka).

               Članak 2.

               Odluke Odbora tehničkih stručnjaka se nakon donošenja objavljuju u Službenom listu Europske unije, uz navođenje datuma njihova stupanja na snagu.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

                     (2)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1302/2014 оd 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost podsustava „željezničkih vozila – lokomotiva i putničkih željezničkih vozila” željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 356, 12.12.2014., str. 228.)

                     (3)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 оd 16. svibnja 2019. o izmjeni uredaba Komisije (EU) br. 321/2013, (EU) br. 1299/2014, (EU) br. 1301/2014, (EU) br. 1302/2014, (EU) br. 1303/2014 i (EU) 2016/919 te Provedbene odluke Komisije 2011/665/EU u pogledu usklađivanja s Direktivom (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća i provedbe posebnih ciljeva utvrđenih u Delegiranoj odluci Komisije (EU) 2017/1474 (SL L 139 I, 27.5.2019., str. 108.)

                     (4)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 оd 9. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 321/2013, (EU) br. 1302/2014 i (EU) 2016/919 u pogledu proširenja područja uporabe i prijelaznih razdoblja (SL L 73, 10.3.2020., str. 6.)

                     (5)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 оd 16. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1300/2014 u pogledu inventara imovine u cilju identificiranja zapreka pristupačnosti, pružanja informacija korisnicima te nadzora i ocjene napretka u pogledu pristupačnosti (SL L 139 I, 27.5.2019., str. 1.)

                     (6)

                        Direktiva 2004/49/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o sigurnosti željeznica Zajednice i izmjeni Direktive Vijeća 95/18/EZ o izdavanju dozvola za obavljanje usluga u željezničkom prijevozu i Direktive 2001/14/EZ o dodjeli željezničkog infrastrukturnog kapaciteta i ubiranju pristojbi za korištenje željezničke infrastrukture i dodjeli rješenja o sigurnosti (Direktiva o sigurnosti željeznica).

                     (7)

                        Direktiva (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (SL L 138, 26.5.2016., str. 102.)

                     (8)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/778 od 16. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 1305/2014 u pogledu upravljanja nadzorom izmjena, (SL L 139 I, 27.5.2019., str. 356.)

                     (9)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 оd 9. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 321/2013, (EU) br. 1302/2014 i (EU) 2016/919 u pogledu proširenja područja uporabe i prijelaznih razdoblja (SL L 73, 10.3.2020., str. 6.)

                     (10)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 оd 16. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1300/2014 u pogledu inventara imovine u cilju identificiranja zapreka pristupačnosti, pružanja informacija korisnicima te nadzora i ocjene napretka u pogledu pristupačnosti (SL L 139 I, 27.5.2019., str. 1.)

                     (11)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 od 16. svibnja 2019. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost za podsustav odvijanja prometa i upravljanja prometom željezničkog sustava u Europskoj uniji i o stavljanju izvan snage Odluke 2012/757/EU (SL L 139 I, 27.5.2019., str. 5.).

                     (12)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1299/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti podsustava „infrastrukture” željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 356, 12.12.2014., str. 1.)

                     (13)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 оd 16. svibnja 2019. o izmjeni uredaba Komisije (EU) br. 321/2013, (EU) br. 1299/2014, (EU) br. 1301/2014, (EU) br. 1302/2014, (EU) br. 1303/2014 i (EU) 2016/919 te Provedbene odluke Komisije 2011/665/EU u pogledu usklađivanja s Direktivom (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća i provedbe posebnih ciljeva utvrđenih u Delegiranoj odluci Komisije (EU) 2017/1474 (SL L 139I, 27.5.2019., str. 108.)

                     (14)

                        Direktiva (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (SL L 138, 26.5.2016., str. 102.)

                     (15)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/778 od 16. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe Komisije (EU) br. 1305/2014 u pogledu upravljanja nadzorom izmjena, (SL L 139I, 27.5.2019., str. 356.)

                     (16)

                        Presuda Suda EU-a od 7. listopada 2014., Njemačka/Vijeće, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (17)

                        Presuda Suda EU-a od 7. listopada 2014., Njemačka/Vijeće, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (18)

                        Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

                     (19)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2020/387 оd 9. ožujka 2020. o izmjeni uredaba (EU) br. 321/2013, (EU) br. 1302/2014 i (EU) 2016/919 u pogledu proširenja područja uporabe i prijelaznih razdoblja (SL L 73, 10.3.2020., str. 6.)

                     (20)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/772 оd 16. svibnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1300/2014 u pogledu inventara imovine u cilju identificiranja zapreka pristupačnosti, pružanja informacija korisnicima te nadzora i ocjene napretka u pogledu pristupačnosti (SL L 139 I, 27.5.2019., str. 1.)

                     (21)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/773 od 16. svibnja 2019. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost za podsustav odvijanja prometa i upravljanja prometom željezničkog sustava u Europskoj uniji i o stavljanju izvan snage Odluke 2012/757/EU (SL L 139I, 27.5.2019., str. 5.).

                     (22)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1299/2014 od 18. studenoga 2014. o tehničkoj specifikaciji interoperabilnosti podsustava „infrastrukture” željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 356, 12.12.2014., str. 1.)

                     (23)

                        Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/776 оd 16. svibnja 2019. o izmjeni uredaba Komisije (EU) br. 321/2013, (EU) br. 1299/2014, (EU) br. 1301/2014, (EU) br. 1302/2014, (EU) br. 1303/2014 i (EU) 2016/919 te Provedbene odluke Komisije 2011/665/EU u pogledu usklađivanja s Direktivom (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća i provedbe posebnih ciljeva utvrđenih u Delegiranoj odluci Komisije (EU) 2017/1474 (SL L 139I, 27.5.2019., str. 108.)

                     (24)

                        Direktiva (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (SL L 138, 26.5.2016., str. 102.)


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 20.4.2021.
            COM(2021) 194 final
            2021/0100(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Konferencije stranaka u pogledu izmjena Priloga III. Roterdamskoj konvenciji o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Roterdamska konvencija o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini (Konvencija) stupila je na snagu 24. veljače 2004. Odobrena je Odlukom Vijeća o sklapanju, u ime Europske zajednice, Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini (2006/730/EZ, s retroaktivnim učinkom od 19. prosinca 2002.)
                     1
                   te je stupila na snagu za Europsku zajednicu 24. veljače 2004. Cilj je Konvencije promicati zajedničku odgovornost i suradnju stranaka u međunarodnoj trgovini određenim opasnim kemijskim tvarima radi zaštite ljudskog zdravlja i okoliša od potencijalne štete te pridonijeti uporabi tih tvari koja je prihvatljiva za okoliš. Konvencija osigurava okvir za razmjenu podataka o svojstvima određenih kemijskih tvari, utvrđivanje nacionalnog postupka odlučivanja o njihovu uvozu i izvozu i prenošenje tih odluka ugovornim strankama.

                  Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012.
                     2
                   u zakonodavstvu Unije provode se obveze utvrđene Konvencijom.

                  Konferencija stranaka, osnovana u skladu s člankom 18. Konvencije, upravljačko je tijelo Roterdamske konvencije. U pravilu se sastaje svake dvije godine radi praćenja provedbe Konvencije. Usto, preispituje kemijske tvari koje joj Odbor za provjeru kemijskih tvari (CRC) uputi na razmatranje.

                  U skladu s člankom 5. stavkom 1. Konvencije, stranke su dužne dostaviti obavijesti o konačnim regulatornim mjerama poduzetima radi zabrane ili strogog ograničavanja uporabe kemijske tvari na nacionalnoj razini. Nakon što Tajništvo zaprimi dvije takve obavijesti o istoj kemijskoj tvari od stranaka koje pripadaju dvjema različitim regijama prethodnog pristanka, te se obavijesti dostavljaju Odboru za provjeru kemijskih tvari. Odbor za provjeru kemijskih tvari preispituje te obavijesti s obzirom na kriterije utvrđene u Prilogu II. Konvenciji. Na temelju rezultata tog preispitivanja, Odbor za provjeru kemijskih tvari preporučio je uvrštavanje acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, dekabromdifenil etera, fentiona (formulacije vrlo malog obujma (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više), tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, te perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva u Prilog III. Konvenciji jer je utvrđeno da su ispunjeni svi kriteriji. Postupak donošenja izmjena dodataka uređen je člankom 22. Konvencije.

                  U skladu s člankom 23. Konvencije, svaka stranka ima jedan glas. Međutim, organizacije regionalne gospodarske integracije poput EU-a ostvaruju pravo glasa brojem glasova koji je jednak broju njihovih država članica koje su stranke Konvencije.

                  Stranke Konvencije će na desetom redovnom sastanku razmotriti donošenje odluka o uvrštavanju acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, dekabromdifenil etera, fentiona (formulacije vrlo malog obujma (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više), tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, te perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva u Prilog III. Konvenciji.

                  Uvrštavanjem kemijskih tvari u Prilog III. na njih će se u međunarodnoj trgovini primjenjivati postupak prethodnog pristanka. Na temelju toga stranke će morati Tajništvu dostaviti odgovore o uvozu kako bi ih Tajništvo moglo staviti na raspolaganje svim strankama. Stranke izvoznice morat će pri izvozu tih kemijskih tvari poštovati odgovore o uvozu.

                  Predviđeni akt postat će obvezujući za stranke u skladu s člankom 22. stavkom 5. točkom (c) Konvencije, kojim je propisano sljedeće: „Depozitar će odmah obavijestiti stranke o odluci o izmjeni Priloga III. Izmjena stupa na snagu za sve stranke na datum koji će biti naveden u odluci”.

                  Uporaba acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, fentiona (formulacije vrlo malog obujma (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više) i tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, u Uniji je zabranjena odgovarajućim zakonodavstvom. Uporaba dekabromdifenil etera i perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva ograničena je Uredbom (EU) 2019/1021 o postojanim organskim onečišćujućim tvarima
                     3
                   s obzirom na to da obje kemikalije podliježu Stockholmskoj konvenciji o postojanim organskim onečišćujućim tvarima.

                  Ovaj se Prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Konferencije stranaka Roterdamske konvencije u vezi s predviđenim donošenjem odluka o izmjeni Priloga III. u pogledu uvrštavanja acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, dekabromdifenil etera, fentiona (formulacije vrlo malog obujma (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više), tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, te perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Prijedlog je u skladu s Uredbom (EU) 649/2012, kojom se provodi Roterdamska konvencija u Uniji, te se njime dopunjuje provedba te uredbe. Potpuno je u skladu s ciljem Konvencije o promicanju zajedničke odgovornosti i suradnje stranaka u međunarodnoj trgovini određenim opasnim kemikalijama radi zaštite ljudskog zdravlja i okoliša od potencijalne štete te pridonošenju uporabi tih tvari koja je prihvatljiva za okoliš.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prijedlog je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009, Uredbom (EU) br. 528/2012 i Uredbom (EZ) br. 1907/2006 s obzirom na to da ne utječe na odluke o stavljanju kemikalija na tržište Europske Unije.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Postupovnopravna osnova za predloženu Odluku Vijeća je članak 218. stavak 9. UFEU-a, koji je primjerena osnova za akt kojim se utvrđuje stajalište Europske unije u vezi s međunarodnim sporazumom, u ovom slučaju Roterdamskom konvencijom.

                  Materijalnopravna osnova je članak 192. stavak 1. UFEU-a s obzirom na to da se mjerama dogovorenima u okviru Roterdamske konvencije prvenstveno teži ostvarivanju cilja povezanog s okolišem (tj. zaštitom zdravlja ljudi i okoliša nadzorom međunarodne trgovine određenih opasnih kemijskih tvari i pesticida).

                  Slijedom toga, pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Zaštita ljudskog zdravlja i okoliša od moguće štete od određenih opasnih kemijskih tvari i pridonošenje uporabi tih tvari koja je prihvatljiva za okoliš globalni su problem, a Roterdamska konvencija provodi se u Uniji Uredbom (EU) br. 649/2012. Budući da je Unija stranka Konvencije, primjereno je Unijino sudjelovanje u donošenju odluka na Konferenciji stranaka.

               •Proporcionalnost

                  Zaštita ljudskog zdravlja i okoliša od moguće štete od određenih opasnih kemijskih tvari i pridonošenje uporabi tih tvari koja je prihvatljiva za okoliš globalni su problem koji zahtijeva globalno djelovanje. Odbor za provjeru kemijskih tvari u okviru Konvencije preporučio je uvrštavanje acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, dekabromdifenil etera, fentiona (formulacije vrlo malog obujma (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više), tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, te perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva u Prilog III. jer je utvrđeno da kemijske tvari ispunjavaju kriterije u skladu s Prilogom II. Konvenciji. Stoga je primjereno podržati uvrštavanje tih kemijskih tvari u Prilog III. Konvenciji kako bi se osiguralo poduzimanje odgovarajućih mjera na globalnoj razini.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  Sustavno savjetovanje s dionicima nije provedeno jer neće biti posljedica za dionike u Europskoj uniji, osim u pogledu poštovanja određenih pravila pri izvozu tih kemijskih tvari. Međutim, s dionicima se savjetovalo tijekom preispitivanja obavijesti o tim kemijskim tvarima, koje je proveo Odbor za provjeru kemijskih tvari u okviru Konvencije, te su razmotrene njihove primjedbe.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije provedena jer odluke koje se mogu donijeti na temelju Konvencije neće utjecati na uporabu tih kemijskih tvari u Europskoj uniji.

               •Primjerenost i pojednostavnjenje propisa

                  Prijedlog može neznatno utjecati na komercijalnu djelatnost s obzirom na to da kemijske tvari nisu u komercijalnoj uporabi u Uniji, ali se mogu proizvoditi za izvoz, te se stoga ne izuzimaju mikropoduzeća niti se uključuju posebna pravila za MSP-ove. Prijedlog može neznatno utjecati na sektorsku konkurentnost EU-a ili na trgovinu između Unije i trećih zemalja jer bi se u međunarodnoj trgovini tim kemijskim tvarima trebalo pridržavati određenih pravila.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog nema utjecaj na proračun.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Plan provedbe, praćenje, evaluacija i izvješćivanje ne smatraju se potrebnima.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Prijedlogom se daju ovlasti Komisiji da, u ime Europske Unije, na Konferenciji stranaka Roterdamske konvencije podrži uvrštavanje acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, dekabromdifenil etera, fentiona (formulacije vrlo malog obujma (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više), tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, te perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva.

               2021/0100 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Konferencije stranaka u pogledu izmjena Priloga III. Roterdamskoj konvenciji o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Roterdamska konvencija o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini („Konvencija”) stupila je na snagu 24. veljače 2004. i sklopljena je u ime Unije Odlukom Vijeća 2006/730/EZ
                  4
               .

               (2)Roterdamska konvencija provodi se u Uniji Uredbom (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012.
                  5
               .

               (3)U skladu s člankom 7. Konvencije Konferencija stranaka odlučuje o uvrštavanju kemijskih tvari u Prilog III.

               (4)Očekuje se da će se na desetom sastanku Konferencije stranaka Roterdamske konvencije donijeti odluke o uvrštavanju dodatnih kemijskih tvari u Prilog III.

               (5)Budući da će odluke biti obvezujuće za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje u okviru Konferencije stranaka treba zauzeti u ime Unije.

               (6)Kako bi se osiguralo da zemlje uvoznice imaju korist od zaštite predviđene Roterdamskom konvencijom, i uzimajući u obzir činjenicu da su ispunjeni svi relevantni kriteriji na temelju Konvencije, potrebno je i primjereno podržati preporuku Odbora za provjeru kemijskih tvari, pomoćnog tijela u okviru Roterdamske konvencije, u pogledu uvrštavanja acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, dekabromdifenil etera, fentiona (formulacije vrlo malog volumena (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više), tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, te perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva u Prilog III. Roterdamskoj konvenciji. Uporaba tih tvari u Uniji je već zabranjena ili strogo ograničena i većina ih, u skladu s Uredbom (EU) br. 649/2012, podliježe zahtjevima za izvoz strožima od onih predviđenih Roterdamskom konvencijom,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije na desetom sastanku Konferencije stranaka Roterdamske konvencije jest da Unija podupire donošenje izmjena Priloga III. Roterdamskoj konvenciji o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini u pogledu uvrštavanja acetoklora, karbosulfana, krizotil azbesta, dekabromdifenil etera, fentiona (formulacije vrlo malog volumena (ULV) s koncentracijom aktivnog sastojka od 640 g/L ili više), tekućih formulacija (emulzijskih koncentrata i topljivih koncentrata) koje sadržavaju najmanje 276 g/L parakvat diklorida, što je jednako koncentraciji parakvat-iona od 200 g/L ili više, te perfluorooktanske kiseline (PFOA), njezinih soli i njoj srodnih spojeva.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 2006/730/EZ od 25. rujna 2006. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini (SL L 299, 28.10.2006., str. 23.).

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izvozu i uvozu opasnih kemikalija (SL L 201, 27.7.2012., str. 60.).

                     (3)

                        Uredba (EU) 2019/1021 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o postojanim organskim onečišćujućim tvarima (SL L 169, 25.6.2019., str. 45.).

                     (4)

                        Odluka Vijeća 2006/730/EZ od 25. rujna 2006. o sklapanju, u ime Europske zajednice, Roterdamske konvencije o postupku prethodnog pristanka za određene opasne kemijske tvari i pesticide u međunarodnoj trgovini (SL L 299, 28.10.2006., str. 23.).

                     (5)

                        Uredba (EU) br. 649/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2012. o izvozu i uvozu opasnih kemikalija (SL L 201, 27.7.2012., str. 60.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.6.2021.
            COM(2021) 352 final
            2021/0173(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika kad je riječ o Odluci o razgraničenju i Preporuci o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeve podmorske planine (NACES)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u Komisiji za zaštitu morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika u vezi s predviđenim donošenjem Odluke o razgraničenju i Preporuke o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeve podmorske planine (NACES) u okviru Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika („Konvencija OSPAR”).

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija OSPAR

               Cilj je Konvencije OSPAR zaštititi morska područja sjeveroistočnog Atlantika od štetnih utjecaja ljudskih aktivnosti kako bi se očuvalo zdravlje ljudi i morski ekosustavi te, ako je to izvedivo, obnovila morska područja izložena negativnim utjecajima. Konvencija ima 16 ugovornih stranaka (Belgija, Danska, EU
                  1
               , Finska, Francuska, Njemačka, Island, Irska, Nizozemska, Norveška, Portugal, Španjolska, Švedska, Ujedinjena Kraljevina, Luksemburg i Švicarska). Otvorena je za potpisivanje na ministarskom sastanku Pariške i Osloške komisije u Parizu 22. rujna 1992., a stupila je na snagu 25. ožujka 1998.

               2.2.Komisija OSPAR

               Komisija OSPAR (osnovana u skladu s člankom 10. Konvencije) sastoji se od predstavnika svih ugovornih stranaka; sastaje se redovno te u bilo koje vrijeme ako je to potrebno zbog posebnih okolnosti. Njezine zadaće uključuju nadzor nad provedbom Konvencije i preispitivanje stanja obuhvaćenog morskog područja, djelotvornosti mjera koje se donose, prioriteta i potrebe za eventualnim dodatnim ili drukčijim mjerama.

               U skladu s člankom 20. Konvencije svaka ugovorna stranka ima jedan glas u Komisiji. EU ima pravo na broj glasova jednak broju njegovih država članica koje su ugovorne stranke Konvencije. EU ne ostvaruje svoje pravo glasa kad ga ostvaruju njegove države članice i obratno.

               U skladu s člankom 15. stavkom 3. Konvencije Komisija donosi izmjene Konvencije jednoglasnom odlukom ugovornih stranaka.

               2.3.Predviđeni akti Komisije OSPAR

               Komisija OSPAR treba tijekom ministarskog dijela svojeg godišnjeg sastanka 1. listopada 2021. donijeti Odluku o razgraničenju i Preporuku o upravljanju zaštićenim morskim područjem NACES-a („predviđeni akti”).

               Predviđenom Odlukom OSPAR-a o razgraničenju zaštićeno morsko područje NACES-a utvrđuje se navođenjem zemljopisnih koordinata (zemljopisna širina i dužina) njegovih granica. Cilj je predviđene Preporuke OSPAR-a o upravljanju zaštićenim morskim područjem NACES-a usmjeriti ugovorne stranke OSPAR-a u donošenju mjera za zaštitu i očuvanje morskih ptica i ekosustava, uključujući njihovu bioraznolikost i procese bitne za te populacije, u skladu s općim i posebnim ciljevima očuvanja utvrđenima u Prilogu ovoj Preporuci.

               Popratne znanstvene analize, koje su provedene kako bi se utvrdila važnost tog područja kao hraništa morskih ptica, predstavljene su u sveobuhvatnom dokumentu objavljenom u prosincu 2020
                  2
               . Ako se odredi, predloženo zaštićeno morsko područje bilo bi najveće u mreži OSPAR, površine gotovo 600 000 km² (područje veličine Francuske), te bi postalo osmo zajedničko zaštićeno morsko područje izvan nacionalne jurisdikcije u pomorskom području OSPAR-a.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Više je puta prepoznata potreba za zaštitom morske bioraznolikosti i ekosustava, među ostalim u pomorskim područjima izvan nacionalne jurisdikcije. U Zaključcima Vijeća o Komunikaciji Komisije „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – Vraćanje prirode u naše živote” donesenima u listopadu 2020. poziva se na visoku razinu ambicioznosti na 15. Konferenciji stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti te pozdravlja cilj zaštite najmanje 30 % morskog područja EU-a, od čega je za trećinu, odnosno 10 %, predviđena stroga zaštita. Također se naglašava da je to cilj koji države članice trebaju zajednički ostvariti te prepoznaje potreba da se hitno poduzme više kako bi se djelotvorno upravljalo svim zaštićenim područjima te utvrdili i na odgovarajući način pratili i proširili jasni ciljevi i mjere očuvanja. U Zaključcima se nadalje naglašava važnost nalaženja sinergija i dodatnih koristi s multilateralnim sporazumima o okolišu povezanima s bioraznolikošću, kao što je OSPAR, te uključivanja aspekata i ciljeva bioraznolikosti u relevantne međunarodne i regionalne procese. U tom se kontekstu u Zaključcima potvrđuje EU-ova podrška sklapanju ambicioznog pravno obvezujućeg međunarodnog sporazuma o morskoj bioraznolikosti područja izvan nacionalne jurisdikcije u skladu s Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) 2021. Naposljetku, iznova se ističe da EU podržava određivanje triju velikih zaštićenih morskih područja u Južnom oceanu u okviru Komisije za očuvanje antarktičkih morskih živih resursa.

               S obzirom na ministarski sastanak OSPAR-a koji će se održati u listopadu, stajalište Unije potrebno je jer je predviđena Odluka OSPAR-a o razgraničenju, koja će se donijeti zajedno s Preporukom o upravljanju zaštićenim morskim područjem, pravno obvezujući tekst. Bez obzira na to što Preporuka neće biti pravno obvezujuća, predlaže se da stajalište Unije obuhvaća oba „predviđena akta” jer su blisko povezani. Budući da će se njima olakšati provedba međunarodnih obveza i ostvarivanje ambicija EU-a te poboljšati zaštita okoliša, predlaže se da Unija podrži donošenje Odluke i Preporuke.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojmom „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaćeni su akti koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo.

               4.1.2.Primjena u predmetnom slučaju

               Komisija OSPAR tijelo je osnovano na temelju sporazuma, konkretno, Konvencije OSPAR.

               Odluka koju Komisija OSPAR treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke jer su sve odluke OSPAR-a pravno obvezujuće za ugovorne stranke u skladu s Konvencijom OSPAR (članak 13. stavak 2.). Iako preporuke nisu pravno obvezujuće, u ovom je slučaju Preporuka OSPAR-a o upravljanju zaštićenim morskim područjem NACES-a blisko povezana s Odlukom OSPAR-a o razgraničenju pa ih je primjereno obuhvatiti istim stajalištem Unije.

               Predviđenim se aktima ne dopunjuje niti mijenja institucionalni okvir Konvencije OSPAR.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, odnosno onoj koja je potrebna za glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u predmetnom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na zaštitu okoliša.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0173 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u okviru Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika kad je riječ o Odluci o razgraničenju i Preporuci o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeve podmorske planine (NACES)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Konvencija za zaštitu morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika
                  3
                („Konvencija”), čija je Unija ugovorna stranka, stupila je na snagu 25. ožujka 1998.

               (2)U skladu s člankom 10. stavkom 3. Konvencije, Komisija osnovana njezinim člankom 10. stavkom 1. („Komisija OSPAR”) može donositi odluke i preporuke u skladu s njezinim člankom 13.

               (3)Komisija OSPAR treba na svojoj 24. sjednici/sastanku 1. listopada 2021. donijeti Odluku o razgraničenju i Preporuku o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeve podmorske planine („NACES”).

               (4)Predviđenom Odlukom Komisije OSPAR zaštićeno morsko područje NACES-a utvrđuje se navođenjem njegovih granica.

               (5)Cilj je predviđene Preporuke Komisije OSPAR usmjeriti ugovorne stranke u njihovim aktivnostima i donošenju mjera za postizanje ciljeva očuvanja utvrđenih u Prilogu Preporuci.

               (6)Dva predviđena akta Komisije OSPAR blisko su povezana pa ih je primjereno obuhvatiti istim stajalištem Unije.

               (7)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji OSPAR jer će njezina Odluka biti obvezujuća za Uniju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 24. sjednici/sastanku Komisije OSPAR jest da se podrži donošenje Odluke o razgraničenju i Preporuke o upravljanju zaštićenim morskim područjem sjevernoatlantske struje i Evlanovljeve podmorske planine (NACES).

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća 98/249/EZ od 7. listopada 1997. o sklapanju Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika (SL L 104, 3.4.1998., str. 1.).

                     (2)

                  https://www.ospar.org/documents?v=43885

                     (3)

                        SL L 104, 3.4.1998., str. 2.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 6.7.2021.
            COM(2021) 363 final
            2021/0179(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije prihvate pristup Jamajke Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Cilj je Haške konvencije o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece od 25. listopada 1980. (dalje u tekstu „Haška konvencija iz 1980.”), koju je dosad ratificirala 101 zemlja, među kojima i sve države članice EU-a, obnoviti status quo osiguravajući što hitniji povratak nezakonito odvedene ili zadržane djece primjenom sustava suradnje između središnjih tijela koja su imenovale njezine ugovorne stranke.

                  Budući da je sprečavanje otmice djece važan dio politike EU-a za promicanje prava djeteta, Europska unija aktivno radi na međunarodnoj razini na poboljšanju primjene Haške konvencije iz 1980. i potiče treće zemlje da joj pristupe.

                  Jamajka je 24. veljače 2017. položila ispravu o pristupu Konvenciji iz 1980. Konvencija je stupila na snagu u Jamajci 5. svibnja 2017.

                  Člankom 38. stavkom 4. Konvencije iz 1980. propisano je da se ona primjenjuje između države pristupnice i onih država ugovornica koje budu izjavile da prihvaćaju pristup.

                  Isključivu nadležnost EU-a za pitanja prihvata pristupa treće zemlje Konvenciji iz 1980. potvrdio je Sud Europske unije, čije je mišljenje zatraženo na inicijativu Komisije.

                  U mišljenju 1/13 od 14. listopada 2014. Sud Europske unije ustvrdio je da je prihvat pristupa treće države Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980. u isključivoj nadležnosti Europske unije.

                  Sud je ustrajao na potrebi za ujednačenošću o tom pitanju na razini EU-a kako bi se izbjegla géométrie variable među državama članicama.

                  Budući da je pitanje međunarodne otmice djece u isključivoj vanjskoj nadležnosti Europske unije, odluka o tome hoće li se prihvatiti pristup Jamajke donosi se na razini EU-a u obliku odluke Vijeća. Države članice Europske unije trebale bi stoga položiti izjavu o prihvatu pristupa Jamajke u interesu Europske unije.

                  Prihvaćanjem država članica Europske unije Haška konvencija iz 1980. postala bi primjenjiva između Jamajke i svih država članica EU-a osim Danske.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Kada je riječ o otmici djeteta koju je počinio roditelj, Haška konvencija iz 1980. međunarodna je inačica Uredbe Vijeća br. 2201/2003 (poznate kao Uredba Bruxelles II.a), koja je temelj pravosudne suradnje EU-a u bračnim sporovima i u pitanjima roditeljske odgovornosti.

                  Jedan je od glavnih ciljeva te uredbe spriječiti otmice djece između država članica uspostavom postupaka za osiguravanje što hitnijeg povratka djeteta u državu članicu u kojoj ono ima uobičajeno boravište. U tu svrhu u članak 11. Uredbe Bruxelles II.a uključen je postupak propisan u Haškoj konvenciji iz 1980. koji se nadopunjuje pojašnjavanjem nekih aspekata, posebno u pogledu saslušanja djeteta, roka za donošenje odluke nakon podnošenja zahtjeva za predaju i razloga da se dijete ne preda. Njome se uvode i odredbe kojima se uređuje postupak u slučaju donošenja oprečnih odluka o tome treba li ili ne treba predati dijete u različitim državama članicama.

                  Na međunarodnoj razini Europska unija podupire pristup trećih zemalja Haškoj konvenciji iz 1980. kako bi se njezine države članice mogle osloniti na zajednički pravni okvir za rješavanje slučajeva međunarodne otmice djece.

                  Od lipnja 2015. do veljače 2019. doneseno je već 18 odluka Vijeća u cilju prihvata pristupa 26 trećih zemalja (Maroka, Singapura, Ruske Federacije, Albanije, Andore, Sejšela, Armenije, Republike Koreje, Kazahstana, Perua, Gruzije, Južne Afrike, Čilea, Islanda, Bahama, Paname, Urugvaja, Kolumbije, El Salvadora, San Marina, Dominikanske Republike, Bjelarusa, Uzbekistana, Hondurasa, Ekvadora i Ukrajine) Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.
                     1

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Ovaj Prijedlog jasno je povezan s općim ciljem zaštite prava djeteta iz članka 3. Ugovora o Europskoj uniji. Sustav Haške konvencije iz 1980. osmišljen je u cilju zaštite djeteta od štetnih učinaka otmice koju bi počinio roditelj te kako bi se osiguralo da dijete može održati kontakte s oba roditelja, primjerice osiguravanjem učinkovitog ostvarivanja prava na kontakt.

                  Vrijedi spomenuti i povezanost s promicanjem uporabe mirenja u rješavanju prekograničnih obiteljskih sporova. Direktiva o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima
                     2
                   primjenjuje se, među ostalim, na obiteljsko pravo unutar zajedničkog europskog pravosudnog prostora. Haškom konvencijom iz 1980. također se potiče sporazumno rješavanje obiteljskih sporova. Jedan od vodiča o dobroj praksi u skladu s Haškom konvencijom iz 1980. koji je objavila Haška konferencija o međunarodnom privatnom pravu posvećen je uporabi mirenja za rješavanje međunarodnih obiteljskih sporova u vezi s djecom koji su obuhvaćeni područjem primjene Konvencije. Na inicijativu Europske komisije taj je vodič preveden na sve jezike EU-a, osim na engleski i francuski, te na arapski u cilju poticanja dijaloga s državama koje još nisu ratificirale Konvenciju te kako bi se pridonijelo pronalaženju konkretnih načina za rješavanje problema međunarodne otmice djece sa zemljama koje ju još nisu ratificirale
                     3
                  .

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Člankom 38. Konvencije iz 1980. propisano je da će pristup država pristupnica „biti pravovaljan samo u odnosima između države pristupnice i onih država ugovornica koje budu izjavile da prihvaćaju pristup”. S obzirom na to da se odluka odnosi na to da države članice u interesu Unije izričito prihvaćaju pristup države pristupnice Haškoj konvenciji iz 1980., primjenjiva pravna osnova je članak 218. stavak 6. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Materijalnopravna osnova je članak 81. stavak 3. UFEU-a, stoga Vijeće odlučuje jednoglasno nakon savjetovanja s Europskim parlamentom.

                  Uredba (EZ) br. 2201/2003 obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

                  U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               •Proporcionalnost

                  Ovaj Prijedlog oblikovan je po uzoru na već donesene odluke Vijeća o istom pitanju i ne prelazi ono što je nužno za postizanje cilja usklađenog djelovanja EU-a u pitanju međunarodne otmice djece osiguravanjem da sve države članice EU-a prihvate pristup Jamajke Haškoj konvenciji iz 1980. u utvrđenom roku.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  Velika većina država članica Europske unije, s kojima se Komisija savjetovala o tome jesu li spremne prihvatiti pristup Jamajke Haškoj konvenciji iz 1980., dala je pozitivno mišljenje.

                  U raspravama na sastanku stručnjaka 2. srpnja 2019. pokazalo se da nijedna država članica nema prigovora na to da se prihvati pristup Jamajke Haškoj konvenciji iz 1980.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Kao priprema za sastanak stručnjaka 2. srpnja 2019. i daljnje postupanje Komisija je bila u bliskom kontaktu s Haškom konferencijom o međunarodnom privatnom pravu i Delegacijom EU-a u Jamajci.

               •Procjena učinka

                  Kao i u slučaju 18 odluka Vijeća o prihvatu pristupa određenih trećih zemalja Haškoj konvenciji iz 1980. koje su već donesene od 2015. do 2019., s obzirom na prirodu ovog zakonodavnog akta nije provedena posebna procjena učinka ovog Prijedloga. Međutim, stupanj provedbe Konvencije u Jamajci razmatran je na sastanku stručnjaka održanom 2. srpnja 2019., na kojem su bile zastupljene sve države članice EU-a.

                  Jamajka je u potpunosti predana provedbi Konvencije i donijela je odgovarajuće nacionalno zakonodavstvo koje uključuje koncentraciju nadležnosti. Jamajka je imenovala suca Haške mreže koji će surađivati sa središnjim tijelom na provedbenim mjerama. Kad je riječ o osposobljavanju, već su provedene neke aktivnosti kao što su sastanci i rasprave sa sucem središnjeg tijela u SAD-u o ulozi suda u slučajevima otmica obuhvaćenih Haškom konvencijom, internetski razgovori sa središnjim tijelom SAD-a, studijski posjet SAD-u i konferencija u Gvajani. Jamajka je u listopadu 2018. sudjelovala na „Karipskom sastanku o međunarodnoj zaštiti djece – provedba i primjena Haških konvencija o zaštiti djece” u organizaciji Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu. Osoblju koje se bavi slučajevima otmice omogućeno je da se osposobljavaju o mirenju.

                  Pristup Jamajke Haškoj konvenciji iz 1980. prihvatilo je 13 ugovornih stranaka, uključujući Švicarsku, Japan i Sjedinjene Države.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Predložena odluka ne utječe na proračun.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Budući da se prijedlog odnosi samo na ovlašćivanje država članica Europske unije da prihvate pristup Jamajke Haškoj konvenciji iz 1980., praćenje njegove provedbe ograničeno je na to poštuju li države članice tekst izjave te rok za njezino polaganje i rok za obavješćivanje Komisije o njezinu polaganju, kako je utvrđeno u Odluci Vijeća.

               2021/0179 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije prihvate pristup Jamajke Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece iz 1980.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 81. stavak 3., u vezi s člankom 218. stavkom 6.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  4
               ,

               budući da:

               (1)Europska unija postavila je promicanje zaštite prava djeteta kao jedan od svojih ciljeva, kako je navedeno u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Mjere za zaštitu djece od nezakonitog odvođenja ili zadržavanja ključan su dio te politike.

               (2)Vijeće je donijelo Uredbu (EZ) br. 2201/2003
                  5
                („Uredba Bruxelles II.a”), čiji je cilj zaštititi djecu od štetnih učinaka nezakonitog odvođenja ili zadržavanja te utvrditi postupke kojima bi se jamčila njihova što hitnija predaja u državu njihova uobičajenog boravišta, kao i osigurati zaštitu prava na kontakt i prava na skrb.

               (3)Uredbom Bruxelles II.a dopunjuje se i učvršćuje Haška konvencija o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece od 25. listopada 1980. („Haška konvencija iz 1980.”), kojom se na međunarodnoj razini utvrđuje sustav obveza i suradnje među državama ugovornicama te između središnjih tijela i kojom se nastoji osigurati što hitnija predaja nezakonito odvedene ili zadržane djece.

               (4)Sve države članice Unije stranke su Haške konvencije iz 1980.

               (5)Unija potiče treće države da pristupe Haškoj konvenciji iz 1980. i podupire ispravnu provedbu Haške konvencije iz 1980. sudjelovanjem zajedno s državama članicama, među ostalim, u posebnim komisijama koje se redovno organiziraju u okviru Haške konferencije o međunarodnom privatnom pravu.

               (6)Zajednički pravni okvir koji se primjenjuje na odnose između država članica Unije i trećih zemalja mogao bi biti najbolje rješenje za osjetljive slučajeve međunarodne otmice djece.

               (7)U Haškoj konvenciji iz 1980. propisano je da se ona primjenjuje između države pristupnice i onih država ugovornica koje izjave da prihvaćaju njezin pristup.

               (8)U Haškoj konvenciji iz 1980. organizacijama za regionalnu gospodarsku integraciju kao što je Unija nije dopušteno da postanu njezina stranka. Stoga Unija ne može pristupiti Konvenciji niti može položiti izjavu o prihvatu države pristupnice.

               (9)Na temelju Mišljenja 1/13 Suda Europske unije, izjave o prihvatu u skladu na temelju Haške konvencijom iz 1980. potpadaju pod isključivu vanjsku nadležnost Unije.

               (10)Jamajka je 24. veljače 2017. položila svoju ispravu o pristupu Haškoj konvenciji iz 1980. Konvencija je stupila na snagu u Jamajci 5. svibnja 2017.

               (11)Na temelju ocjene stanja u Jamajci zaključeno je da države članice Europske unije mogu prihvatiti, u interesu Unije, pristup Jamajke prema odredbama Haške konvencije iz 1980.

               (12)Države članice Europske unije stoga bi trebale biti ovlaštene položiti svoje izjave o prihvatu pristupa Jamajke u interesu Unije u skladu s uvjetima utvrđenima ovom Odlukom.

               (13)Uredba Bruxelles II.a obvezujuća je za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (14)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Države članice Europske unije ovlašćuju se da u interesu Unije prihvate pristup Jamajke Haškoj konvenciji o građansko-pravnim aspektima međunarodne otmice djece od 25. listopada 1980. (dalje u tekstu „Haška konvencija iz 1980.”).

               Države članice Europske unije najkasnije do … [dvanaest mjeseci od datuma donošenja ove Odluke] polažu izjavu o prihvatu pristupa Jamajke Haškoj konvenciji iz 1980. u interesu Unije koja glasi:

               „[Puno ime DRŽAVE ČLANICE] izjavljuje da prihvaća pristup Jamajke Haškoj konvenciji o građanskopravnim aspektima međunarodne otmice djece od 25. listopada 1980. u skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2021/...”.

               Države članice Europske unije obavješćuju Vijeće i Komisiju o polaganju svoje izjave o prihvatu pristupa Jamajke te priopćuju Komisiji tekst izjave u roku od dva mjeseca od njezina polaganja.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu […] dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Već je doneseno 18 odluka Vijeća kojima se države članice ovlašćuju prihvatiti pristup Haškoj konvenciji iz 1980. Andore (Odluka Vijeća (EU) 2015/1023 donesena 15. lipnja 2015.); Sejšela (Odluka Vijeća 2015/2354 donesena 10. prosinca 2015.); Rusije (Odluka Vijeća 2015/2355 donesena 10. prosinca 2015.); Albanije (Odluka Vijeća 2015/2356 donesena 10. prosinca 2015.); Singapura (Odluka Vijeća (EU) 2015/1024 donesena 15. lipnja 2015.); Maroka (Odluka Vijeća 2015/2357 donesena 10. prosinca 2015.); Armenije (Odluka Vijeća 2015/2358 donesena 10. prosinca 2015.); Republike Koreje (Odluka Vijeća 2016/2313 donesena 8. prosinca 2016.), Kazahstana (Odluka Vijeća 2016/2311 donesena 8. 12. 2016) i Perua (Odluka Vijeća 2016/2312 donesena 8.12.2016.) Gruzije i Južne Afrike (Odluka Vijeća (EU) 2017/2462 od 18. prosinca 2017.); Čilea, Islanda i Bahama (Odluka Vijeća (EU) 2017/2424 od 18. prosinca 2017.); Paname, Urugvaja, Kolumbije i El Salvadora (Odluka Vijeća (EU) 2017/2464 od 18. prosinca 2017.); San Marina (Odluka Vijeća (EU) 2017/2463 od 18. prosinca 2017.) Dominikanske Republike (Odluka Vijeća (EU) 2019/305 od 18. veljače 2019.) Ekvadora i Ukrajine (Odluka Vijeća (EU) 2019/306 od 18. veljače 2019.); Hondurasa (Odluka Vijeća (EU) 2019/307 od 18. veljače 2019.); Bjelarusa i Uzbekistana (Odluka Vijeća (EU) 2019/308 od 18. veljače 2019.);

                     (2)

                        Direktiva 2008/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2008. o nekim aspektima mirenja u građanskim i trgovačkim stvarima (SL L 136 od 24. svibnja 2008., str. 3.).

                     (3)

                  https://www.hcch.net/en/publications-and-studies/details4/?pid=5568&dtid=3

                     (4)

                        SL C , , str. .

                     (5)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 2201/2003 od 27. studenoga 2003. o nadležnosti, priznavanju i izvršenju sudskih odluka u bračnim sporovima i u stvarima povezanim s roditeljskom odgovornošću, kojom se stavlja izvan snage Uredba (EZ) br. 1347/2000 (SL L 338, 23.12.2003., str. 1.).