				|

		52015PC0029

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Europsko-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, u pogledu zamjene Protokola 3. uz taj Sporazum o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje novim protokolom u kojem se u pogledu pravila o podrijetlu upućuje na Regionalnu konvenciju o paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu /* COM/2015/029 final - 2015/0021 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Regionalnom konvencijom o
paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[1] (dalje u tekstu
„Konvencija”) predviđene su odredbe o podrijetlu robe kojom se trguje na
temelju odgovarajućih sporazuma sklopljenih između ugovornih
stranaka. EU i Jordan potpisali su Konvenciju 15. lipnja 2011. odnosno 7.
srpnja 2011.
EU i Jordan položili su kod depozitara
Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno
16. kolovoza 2013. Stoga je Konvencija primjenom svojeg članka
10. stavka 3. stupila na snagu 1. svibnja 2012. za EU i 1. listopada 2013. za
Jordan.
Člankom 6. Konvencije predviđa se da
svaka ugovorna stranka poduzima odgovarajuće mjere kako bi se osigurala
učinkovita primjena Konvencije. U tu bi svrhu Vijeće za pridruživanje
osnovano Europsko-mediteranskim sporazumom o pridruživanju između
Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i
Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane[2],
trebalo donijeti odluku kojom se Protokol 3. o definiciji pojma „proizvodi
s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje zamjenjuje novim
protokolom u kojem se u pogledu pravila o podrijetlu upućuje na
Konvenciju. Stajalište koje treba zauzeti EU u okviru Vijeća za
pridruživanje trebalo bi odrediti Vijeće.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENA UČINKA
Na sastanku Odbora za Carinski zakonik, odjela
za podrijetlo, 13. svibnja 2013. države članice EU-a obaviještene su o
nacrtu Odluke Vijeća. Posljednja savjetovanja s ugovornim strankama
održana su na sastanku paneuropsko-mediteranske radne skupine 22. i 23.
listopada 2014.
Nije bilo potrebno obratiti se vanjskim
stručnjacima. Nadalje, procjena učinka nije bila potrebna jer su
predložene izmjene tehničke prirode i ne utječu na sadržaj Protokola
o pravilima o podrijetlu koji je trenutačno na snazi.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna je osnova Odluke Vijeća
članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s
člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
Predloženi instrument: Odluka Vijeća.
2015/0021 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje treba donijeti u ime
Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Europsko-mediteranskim
sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane,
u pogledu zamjene Protokola 3. uz taj Sporazum o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom”
i načinima administrativne suradnje novim protokolom u kojem se u pogledu
pravila o podrijetlu upućuje na Regionalnu konvenciju o
paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak, u
vezi s člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Protokol 3. uz
Europsko-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica
i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine
Jordana, s druge strane[3]
(dalje u tekstu „Sporazum”), odnosi se na definiciju pojma „proizvodi s
podrijetlom” i načine administrativne suradnje (dalje u tekstu „Protokol
3.”).
(2)       Regionalnom konvencijom o
paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[4] (dalje u tekstu
„Konvencija”) predviđene su odredbe o podrijetlu robe kojom se trguje na
temelju odgovarajućih sporazuma sklopljenih između ugovornih stranaka.
(3)       Unija i Jordan potpisali su
Konvenciju 15. lipnja 2011. odnosno 7. srpnja 2011.
(4)       Unija i Jordan položili su
kod depozitara Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012.
odnosno 16. kolovoza 2013. Stoga je Konvencija primjenom svojeg
članka 10. stavka 3. stupila na snagu 1. svibnja 2012. za Uniju i 1.
listopada 2013. za Jordan.
(5)       Člankom 6. Konvencije
predviđa se da svaka ugovorna stranka poduzima odgovarajuće mjere
kako bi se osigurala učinkovita primjena Konvencije. U tu svrhu Vijeće
za pridruživanje osnovano Sporazumom trebalo bi donijeti odluku kojom se
Protokol 3. zamjenjuje novim protokolom u kojem se u pogledu pravila o
podrijetlu upućuje na Konvenciju.
(6)       Stajalište Unije u okviru
Vijeća za pridruživanje trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu
Odluke,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje treba donijeti u ime Europske
unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Europsko-mediteranskim
sporazumom o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane,
u pogledu zamjene Protokola 3. uz taj Sporazum o definiciji pojma „proizvodi s
podrijetlom” i načinima administrativne suradnje novim protokolom u kojem
se u pogledu pravila o podrijetlu upućuje na Regionalnu konvenciju o
paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu temelji se na
nacrtu Odluke Vijeća za pridruživanje priloženom ovoj Odluci.
Predstavnici Unije u Vijeću za
pridruživanje mogu dogovoriti manje izmjene nacrta Odluke Vijeća za
pridruživanje bez daljnje odluke Vijeća.
Članak
2.
Odluka Vijeća za pridruživanje objavljuje
se u Službenom listu Europske unije.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[2]               SL L 129, 15.5.2002., str. 3.
[3]               SL L 129, 15.5.2002., str. 3.
[4]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
Nacrt
ODLUKE br. ... VIJEĆA ZA PRIDRUŽIVANJE EU – JORDAN
od
o zamjeni Protokola 3. uz Europsko-mediteranski sporazum o
pridruživanju između Europskih zajednica i
njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana,
s druge strane, o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima
administrativne suradnje
VIJEĆE ZA PRIDRUŽIVANJE EU –
JORDAN,
uzimajući u obzir Europsko-mediteranski
sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država
članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane[1],  a posebno njegov
članak 28.,
uzimajući u obzir Protokol 3. uz
Europsko-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europskih zajednica
i njihovih država članica, s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana,
s druge strane, o definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima
administrativne suradnje,
budući da:
(1)
U članku 28. Europsko-mediteranskog sporazuma
o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica,
s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane (dalje u tekstu
„Sporazum”), upućuje se na Protokol 3. uz Sporazum (dalje u tekstu
„Protokol 3.”) kojim se utvrđuju pravila o podrijetlu i predviđa
kumulacija podrijetla između Europske unije, Jordana i drugih ugovornih
stranaka Konvencije.
(2)
Člankom 39. Protokola 3. predviđa se da
Vijeće za pridruživanje utvrđeno člankom 89. Sporazuma može
odlučiti izmijeniti odredbe ovog Protokola.
(3)
Regionalnom konvencijom o paneuropsko-mediteranskim
povlaštenim pravilima o podrijetlu[2]
(dalje u tekstu „Konvencija”) nastoji se protokole o pravilima o podrijetlu
koji su trenutačno na snazi u zemljama paneuropsko-mediteranskog
područja zamijeniti jedinstvenim pravnim aktom.
(4)
Europska unija i Jordan potpisali su Konvenciju 15.
lipnja 2011. odnosno 7. srpnja 2011.
(5)
Europska unija i Jordan položili su kod depozitara
Konvencije svoje isprave o prihvatu 26. ožujka 2012. odnosno 16. kolovoza 2013.
Stoga je Konvencija primjenom svojeg članka 10. stavka 3. stupila na snagu
1. svibnja 2012. za Europsku uniju i 1. listopada 2013. za Jordan.
(6)
Protokol 3. stoga bi trebalo zamijeniti novim
protokolom u kojem se upućuje na Konvenciju,
DONIJELO JE OVU
ODLUKU:
Članak 1.
Protokol 3. uz Europsko-mediteranski sporazum
o pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica,
s jedne strane, i Hašemitske Kraljevine Jordana, s druge strane, o definiciji
pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne suradnje
zamjenjuje se tekstom iz Priloga ovoj Odluci.
Članak 2.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Primjenjuje se od ...
Sastavljeno u
                                                                       Za
Vijeće za pridruživanje
                                                                       Predsjednik
Prilog
Protokol
3.
o
definiciji pojma „proizvodi s podrijetlom” i načinima administrativne
suradnje
Članak 1.
Primjenjiva
pravila o podrijetlu
1.         Za potrebe provedbe ovog Sporazuma
primjenjuju se Dodatak I. i odgovarajuće odredbe Dodatka II. Regionalnoj
konvenciji o paneuropsko-mediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[3] (dalje u tekstu
„Konvencija”).
2.         Sva upućivanja na
„odgovarajući Sporazum” u Dodatku I. i u odgovarajućim odredbama
Dodatka II. Regionalnoj konvenciji o paneuropsko-mediteranskim povlaštenim
pravilima o podrijetlu smatraju se upućivanjima na ovaj Sporazum.
Članak 2.
Rješavanje
sporova
1.         Sporovi o postupcima provjere iz
članka 32. Dodatka I. Konvenciji, koji se ne mogu riješiti između
carinskih tijela koja traže provjeru i carinskih tijela odgovornih za provedbu
provjere, podnose se na rješavanje Vijeću za pridruživanje.
2.         U svim slučajevima rješavanje
sporova između uvoznika i carinskih tijela zemlje uvoznice provodi se na
temelju zakonodavstva te zemlje.
Članak 3.
Izmjene
Protokola
Vijeće za pridruživanje može
odlučiti izmijeniti odredbe ovog Protokola.
Članak 4.
Povlačenje
iz Konvencije
1.         Ako Europska unija ili Jordan
depozitaru Konvencije dostave pisanu obavijest o svojoj namjeri povlačenja
iz Konvencije u skladu s člankom 9. Konvencije, Europska unija i Jordan
odmah započinju pregovore o pravilima o podrijetlu radi provedbe ovog
Sporazuma.
2.         Do stupanja na snagu
novoutvrđenih pravila o podrijetlu na ovaj Sporazum i dalje se primjenjuju
pravila o podrijetlu iz Dodatka I. i, prema potrebi, odgovarajuće odredbe
Dodatka II. Konvenciji koji su primjenjivi u trenutku povlačenja.
Međutim, od trenutka povlačenja smatra se da je pravilima o podrijetlu
iz Dodatka I. i, prema potrebi, odgovarajućim odredbama Dodatka II.
Konvenciji dopuštena dvostrana kumulacija samo između Europske unije i
Jordana.
[1]               SL L 129, 15.5.2002., str. 3.
[2]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[3]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.


				|

		52013PC0529

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju Sporazuma između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika /* COM/2013/0529 final - 2013/0251 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Prema kanadskom zakonodavstvu Kanadska
agencija za granične službe (Canada Border Services Agency) ovlaštena je
od svakog zračnog prijevoznika koji se bavi prijevozom putnika u Kanadu i
iz Kanade tražiti elektronički pristup podacima iz popisa imena putnika
(PIP) prije dolaska putnika u Kanadu ili njegova odlaska iz zemlje. Zahtjevi
kanadskih tijela temelje se na odjeljku 107.1 Zakona o carini (Customs Act),
Pravilnika o podacima o putnicima (carina) (the Passenger Information (Customs)
Regulations) , članku 148. stavku 1. točki (d) Zakona o useljavanju i
zaštiti izbjeglica (Immigration and Refugee Protection Act) i odredbi 269. iz
Pravilnika o useljavanju i zaštiti izbjeglica (Immigration and Refugee
Protection Regulations).
Cilj je tog propisa podatke iz PIP-a dobiti
elektroničkim putem prije dolaska zrakoplova te se njime tako znatno
jača sposobnost Kanadske agencije za granične službe da
učinkovito i djelotvorno provodi unaprijed procjenu rizika u vezi s
putnicima i olakša putovanje u dobroj namjeri, čime se poboljšava stanje
sigurnosti u Kanadi. Europska unija, koja s Kanadom surađuje u borbi
protiv terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela, prijenos
podataka iz PIP-a u Kanadu smatra poticanjem međunarodne policijske i
pravosudne suradnje. To će se postići tako što će se
analitičke informacije koje sadržavaju podatke iz PIP-a do kojih dođe
Kanada dijeliti s nadležnim policijskim i pravosudnim tijelima država
članica te s Europolom i Eurojustom u skladu s njihovim ovlastima.
PIP je evidencija svih obveznih podataka o
putniku koja sadržava sve potrebne informacije kojima se zračnim
prijevoznicima omogućuje obrada i nadzor rezervacija.
Zračni su prijevoznici obvezni Kanadskoj
agenciji za granične službe omogućiti pristup određenim podacima
iz PIP-a u onoj mjeri u kojoj su ih zračni prijevoznici prikupili u okviru
svojeg automatiziranog sustava nazdora rezervacija i polazaka.
Zakonodavstvom EU-a o zaštiti podataka ne
dopušta se europskim ni drugim prijevoznicima čiji zrakoplovi lete iz EU-a
prijenos podataka iz PIP-a o njihovim putnicima trećim zemljama koje ne
osiguravaju primjerenu razinu zaštite osobnih podataka ako ne navedu
odgovarajuće poduzete zaštitne mehanizme. Potrebno je pronaći
rješenje kojim će se pružiti pravna osnova za prijenos podataka iz PIP-a
iz EU-a u Kanadu kao vid priznavanja potrebe i važnosti uporabe podataka iz
PIP-a u borbi protiv terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela
uz pružanje pravne sigurnosti zračnim prijevoznicima. Pored toga to se
rješenje treba ravnomjerno primjenjivati u cijeloj Europskoj uniji kako bi se
osigurala pravna sigurnost zračnim prijevoznicima i poštovalo pravo
pojedinaca na zaštitu osobnih podataka kao i na osobnu fizičku sigurnost.
Europska je unija u 2005. s Kanadom sklopila
sporazum[1]
o obradi podataka iz PIP-a na temelju skupa obveza koje je u vezi s primjenom
svojeg programa PIP-a preuzela Kanadska agencija za granične službe.
Preuzete obveze priložene su Odluci Komisije o primjerenoj zaštiti osobnih
podataka sadržanih u popisu imena putnika u zračnom prijevozu koji se
prenose Kanadskoj agenciji za granične službe. [2] Nakon isteka važenja Odluke
Komisije u 2009. Kanadska je agencija za granične službe jednostrano EU-u
pružila jamstva da će preuzete obveze nastaviti u potpunosti važiti do
primjene novog sporazuma.
Nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona
Europski je parlament 5. svibnja 2010. donio rezoluciju[3] u kojoj traži ponovne dogovore
o Sporazumu na temelju određenih kriterija.
Vijeće je 21. rujna 2010. primilo
preporuku Komisije za odobrenje otvaranja pregovora o Sporazumu između
Europske unije i Kanade o prijenosu i uporabi podataka iz PIP-a u borbi protiv
terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela.
Europski je parlament 11. studenoga 2010.
donio rezoluciju[4]
o preporuci Komisije Vijeću za odobrenje otvaranja pregovora.
Vijeće je 2. prosinca 2010. donijelo
Odluku, zajedno s pregovaračkom direktivom, o ovlašćivanju Komisije
za otvaranje pregovora u ime Europske unije. Nakon pregovora dviju strana
Sporazum je parafiran 6. svibnja 2013.
Tim se Sporazumom uzimaju u obzir i poštuju
opći kriteriji utvrđeni u Komunikaciji Komisije o globalnom pristupu
prijenosu podataka iz PIP-a u treće zemlje[5]
i u pregovaračkim direktivama Vijeća.
Pokazalo se da je PIP važno sredstvo u borbi
protiv terorizma i teških kaznenih djela. Sporazumom se osigurava više
zaštitnih mehanizama za osobe čiji će se podaci prenositi i
obrađivati. Konkretno, svrha je obrade podataka iz PIP-a strogo
ograničena na sprečavanje, otkrivanje, istraživanje i kazneni progon
kaznenih djela terorizma i teških međunarodnih kaznenih djela. Razdoblje
zadržavanja podataka iz PIP-a ograničeno je a podaci će nakon 30 dana
postati anonimni. Pojedinci imaju pravo na pristup, ispravak, pravnu zaštitu i
informacije. Podaci će se prenositi isključivo metodom „push”, kojom
zračni prijevoznici tražene podatke prenose Kanadskoj agenciji za
granične službe, čime se prijevoznicima omogućuje kontrola nad
time koji će se podaci dostavljati. Uporaba osjetljivih podataka
ograničena je na iznimne slučajeve i podliježe strogim uvjetima te je
uvjetovana učinkovitim zaštitnim mehanizmima, uključujući
odobrenje predsjednika Kanadske agencije za granične službe i brisanje
podataka u vrlo kratkom vremenskom okviru. Nadzor nad time primjenjuje li
Kanada ta pravila vršit će kanadski povjerenik za zaštitu podataka
(Privacy Commissioner of Canada) i uprava za pravna sredstva Kanadske agencije
za granične službe.
U članku 218. stavku 5. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije navodi se da Vijeće odobrava potpisivanje
međunarodnih sporazuma.
Komisija stoga Vijeću preporučuje da
donese odluku kojom odobrava potpisivanje Sporazuma između Kanade i
Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika.
2013/0251 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o potpisivanju Sporazuma između Kanade i
Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa imena putnika
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 82. stavak 1. točku (d) i
članak 87. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Vijeće je 2. prosinca 2010.
donijelo odluku, zajedno s pregovaračkim direktivama, o ovlašćivanju
Komisije da u ime Europske unije otvori pregovore s Kanadom o prijenosu i
uporabi podataka iz popisa imena putnika (PIP) u cilju sprečavanja i borbe
protiv terorizma i drugih teških međunarodnih kaznenih djela.
(2)       Pregovori o Sporazumu
okončani su. Pregovori su uspješno završeni parafiranjem sporazuma.
(3)       Sporazum bi se trebao
potpisati podložno njegovu naknadnom sklapanju.
(4)       Sporazumom se poštuju
temeljna prava i načela koja se priznaju posebno Poveljom o temeljnim
pravima Europske unije, konkretno pravo na privatni i obiteljski život priznato
u članku 7. Povelje, pravo na zaštitu osobnih podataka, priznato u
članku 8. Povelje i pravo na učinkoviti pravni lijek i na
pravično suđenje, priznato u članku 47. Povelje. Taj se Sporazum
treba primjenjivati u skladu s tim pravima i načelima.
(5)       [U skladu s člankom 3.
Protokola br 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na
područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog Ugovoru o Europskoj
uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Ujedinjena Kraljevina i Irska
sudjeluju u donošenju ove Odluke.]
(6)       U skladu s člancima 1. i
2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i
Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove
Odluke, nije njome vezana niti se ona na nju primjenjuje.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Ovime se odobrava potpisivanje Sporazuma
između Kanade i Europske unije o prijenosu i obradi podataka iz popisa
imena putnika, podložno njegovu naknadnom sklapanju.
Tekst Sporazuma koji se potpisuje priložen je
ovoj Odluci.
Članak 2.
Glavno tajništvo Vijeća izdat će za
osobu/osobe koju/koje odredi pregovarač Sporazuma instrument sa svim
potrebnim ovlastima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.
Članak 3.
Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
SPORAZUM IZMEĐU KANADE I EUROPSKE UNIJE O
PRIJENOSU I OBRADI PODATAKA IZ POPISAS IMENA PUTNIKA
KANADA
i
EUROPSKA UNIJA
(„stranke”)
U NASTOJANJU da spriječe, suzbiju i
iskorijene terorizam i kaznena djela povezana s terorizmom te druga teška
međunarodna kaznena djela, čime se štite njihova demokratska društva
i opće vrijednosti u cilju promicanja sigurnosti i vladavine prava,
UVIĐAJUĆI važnost sprečavanja,
suzbijanja i iskorjenjivanja terorizma i kaznenih djela povezanih s terorizmom
te drugih teških međunarodnih kaznenih djela, uz istovremeno očuvanje
temeljnih prava i sloboda, posebno prava na privatnost i zaštitu podataka,
NASTOJEĆI poboljšati i poticati suradnju
stranaka sporazuma u duhu partnerstva između Kanade i EU-a,
UVIĐAJUĆI da je razmjena informacija
ključna komponenta borbe protiv terorizma i kaznenih djela povezanih s
njime te drugih teških međunarodnih kaznenih djela te da je u tom
kontekstu uporaba podataka iz popisa imena putnika instrument od presudne
važnosti za ostvarivanje tih ciljeva,
UVIĐAJUĆI da se u cilju zaštite
javne sigurnosti te u svrhu provedbe zakona trebaju utvrditi pravila kojima
će se uređivati način na koji zračni prijevoznici prenose
podatke iz PIP-a Kanadi,
UVIĐAJUĆI da stranke dijele iste
vrijednosti u pogledu zaštite podataka i privatnosti, koje se odražavaju u
njihovim zakonodavstvima,
IMAJUĆI NA UMU obveze koje je EU preuzeo
u skladu s člankom 6. Ugovora o Europskoj uniji u vezi s poštovanjem temeljnih
prava, prava na privatnost s obzirom na obradu osobnih podataka kako je
utvrđeno člankom 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,
načela proporcionalnosti i nužnosti u vezi s pravom na privatni i
obiteljski život, poštovanje privatnosti i zaštitu osobnih podataka iz
članka 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih
sloboda, Konvenciju Vijeća Europe br. 108 za zaštitu pojedinaca pri
automatskoj obradi osobnih podataka i njen dodatni protokol br. 181. te
članke 7. i 8. Povelje o temeljnim pravima Europske unije,
UZIMAJUĆI U OBZIR relevantne odredbe
Kanadske povelje o pravima i slobodama (Canadian Charter of Rights and
Freedoms) i kanadsko zakonodavstvo o zaštiti osobnih podataka,
IMAJUĆI U VIDU obveze koje je Europska
unija preuzela kako bi osigurala da zračni prijevoznici ne budu
spriječeni u poštovanju kanadskog zakona u vezi s prijenosom podataka iz
PIP-a podrijetlom iz Europske unije Kanadi u skladu s ovim Sporazumom,
PRIZNAJUĆI uspješnu zajedničku
reviziju Ugovora dviju strana o prijenosu PIP-a iz 2006., izvršenu 2008.,
UVIĐAJUĆI da se ovaj sporazum ne
namjerava primjenjivati na unaprijed dostavljene informacije o putnicima koje
prikupljaju i Kanadi prenose zračni prijevoznici u svrhu granične
kontrole,
UVIĐAJUĆI i da se ovim Sporazumom
Kanadu ne sprečava u daljnjoj obradi informacija od zračnih
prijevoznika u iznimnim okolnostima prema potrebi kako bi se umanjila svaka
izravna i ozbiljna opasnost za zračni prijevoz i nacionalnu sigurnost, uz
poštovanje strogih ograničenja utvrđenih kanadskim zakonom a ni u kom
slučaju ne prekoračujući ograničenja predviđena ovim
Sporazumom,
IMAJUĆI U VIDU zainteresiranost stranaka
Sporazuma, kao i država članica EU-a, za razmjenu informacija o metodama
prijenosa PIP kao i otkrivanje PIP-a izvan Kanade kako je utvrđeno u
odgovarajućim člancima ovog Sporazuma te isto tako imajući u
vidu zainteresiranost EU-a da se to pitanje rješava u kontekstu mehanizma
savjetovanja i revizije utvrđenog u ovom Sporazumu,
IMAJUĆI U VIDU da stranke Sporazuma mogu
preispitati nužnost i provedivost sličnog sporazuma o obradi podataka iz
PIP-a u pomorskom prometu,
IMAJUĆI U VIDU da se Kanada obvezala da
će kanadsko nadležno tijelo obrađivati podatke iz PIP-a u svrhu
sprečavanja, otkrivanja, istraživanja i kazneni progon kaznenih djela
terorizma i teških međunarodnih kaznenih djela uz strogo poštovanje
zaštitnih mehanizama u vezi s privatnošću i zaštitom osobnih podataka kako
je utvrđeno u ovom Sporazumu,
NAGLAŠAVAJUĆI važnost razmjene PIP-a i
odgovarajućih analitičkih informacija koje sadržavaju podatke iz
PIP-a koje je Kanada prikupila u okviru ovog Sporazuma s nadležnim policijskim
i pravosudnim tijelima država članica Europske unije te Europolom i
Eurojustom kao sredstva poticanja međunarodne policijske i pravosudne suradnje,
POTVRĐUJUĆI da ovaj Sporazum ne
predstavlja presedan za bilo kakve druge dogovore između Kanade i Europske
unije ili između jedne stranke Sporazuma i bilo koje druge strane u
pogledu obrade i prijenosa podataka iz PIP-a ili zaštite podataka,
UZIMAJUĆI U OBZIR obostrano preuzetu
obvezu stranaka Sporazuma u vezi s primjenom i daljnjim razvojem
međunarodnih standarda za obradu podataka iz PIP-a,
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
Opće odredbe
Članak 1.
Svrha Sporazuma
U ovom Sporazumu stranke utvrđuju uvjete
prijenosa i uporabe podataka iz popisa imena putnika (PIP) kako bi se osigurala
javna sigurnost i odredili načini zaštite podataka.
Članak 2.
Definicije
U ovom Sporazumu:
(a)
„zračni prijevoznik” znači
prijevozničko trgovačko društvo koje za prijevoz putnika koji putuju
između Kanade i EU-a upotrjebljuje zrakoplove;
(b)
„podaci iz popisa imena putnika” („podaci iz
PIP-a”) znači zapisi koje je sastavio zračni prijevoznik za svako
putovanje koje je rezervirao bilo koji putnik ili je ono u njegovo ime
rezervirano, a koji su potrebni za obradu i nadzor rezervacija. Konkretno kako
se upotrjebljuju u ovom Sporazumu, podaci iz PIP-a sastoje se od elemenata
utvrđenih u Prilogu ovom Sporazumu;
(c)
„obrada” znači svaki postupak ili niz
postupaka koji se obavljaju u vezi s podacima iz PIP-a, automatskim sredstvima
ili bez njih, kao što su prikupljanje, bilježenje, uređivanje,
pohranjivanje, prilagođivanje ili promjena, zahtijevanje, traženje, uvid,
uporaba, prijenos, distribucija ili drukčije omogućivanje pristupa,
usklađivanje ili kombiniranje, zamrzavanje, prikrivanje, brisanje ili
uništavanje;
(d)
„kanadsko nadležno tijelo” znači kanadsko
tijelo odgovorno za primanje i obradu podataka iz PIP-a u okviru ovog
Sporazuma;
(e)
„osjetljivi podaci” informacije su kojima se
otkriva rasno ili etničko podrijetlo, politički nazori, religijska
ili filozofska uvjerenja, članstvo u sindikatima ili podaci o zdravlju ili
spolnom životu osobe.
Članak 3.
Uporaba PIP-a
1.           Kanada osigurava da Kanadsko
nadležno tijelo podatke iz PIP-a obrađuje u skladu sa Sporazumom, strogo u
cilju sprečavanja, otkrivanja, istraživanja i kaznenog progona kaznenih
djela terorizma ili teških međunarodnih kaznenih djela.
2.           Za potrebe ovog Sporazuma
„kazneno djelo terorizma” uključuje:
(a)
djelo ili propust počinjen u političke,
religijske ili ideološke svrhe te s takvim ciljevima i iz takvih razloga, radi
zastrašivanja javnosti u pogledu njezine sigurnosti, uključujući
gospodarsku sigurnost, ili s namjerom prisiljavanja osobe, vlade ili
domaće odnosno međunarodne organizacije na počinjenje ili
nepočinjenje bilo kojeg djela te kojim se namjerno
(i)         uzrokuje smrt ili teške tjelesne
ozljede;
(ii)         ugrožava život pojedinca;
(iii)        uzrokuje ozbiljna opasnost za javnu
sigurnost ili zdravlje;
(iv)        uzrokuje znatna šteta na imovini koja
će vjerojatno za posljedicu imati štetu navedenu u podtočkama (i) do
(iii); ili
(v)        kojima se uzrokuje teško narušavanje
ili prekid osnovnih službi, mehanizama ili sustava koje nije posljedica njihova
zakonitog ili nezakonitog posredovanja, prosvjeda, neslaganja ili obustave
rada, primjerice štrajka, koje nije namijenjeno nanošenju štete navedene u
podtočkama (i) do (iii) ili
(b)
aktivnosti koje predstavljaju kazneno djelo u
području primjenjivih međunarodnih konvencija i protokola o terorizmu
te koje su tim konvencijama i protokolima definirane ili
(c)
svjesno sudjelovanje u obučavanju osobe,
skupine ili organizacije za vršenje bilo kakve aktivnosti u svrhu
povećanja osposobljenosti terorističkog subjekta za vršenje djela ili
propusta opisanog u točki (a) ili (b) odnosno pridonošenje takvom
obučavanju ili
(d)
vršenje kažnjivog djela kod kojeg se djelo ili
propust koji predstavlja kazneno djelo vrši u korist terorističkog
subjekta, po njegovim uputama ili u suradnji s njime ili
(e)
prikupljanje imovine ili pozivanje osobe, skupine
ili organizacije na davanje ili stavljanje na raspolaganje imovine ili
financijskih te ostalih povezanih usluga u svrhu vršenja djela ili propusta
opisanog u točkama (a) ili (b) odnosno uporaba ili posjedovanje imovine u
svrhu vršenja djela ili propusta opisanog u točkama (a) ili (b) ili
(f)
pokušaj vršenja ili prijetnja vršenjem djela ili
propusta opisanog u točkama (a) ili (b), kovanje urote i obučavanje u
vezi s djelom ili propustom opisanim u točkama (a) ili (b) ili njegovo
omogućivanje, odnosno suučesništvo nakon počinjenog djela ili
davanje utočišta ili sakrivanje u svrhu pomaganja terorističkom
subjektu u omogućivanju ili vršenju djela ili propusta opisanog u
točkama (a) ili (b).
(g)
Za potrebe ovog Sporazuma „teroristički
subjekt” znači:
(i)         osoba, skupina ili organizacija koja
za jednu od svojih svrha ili aktivnosti ima omogućivanje ili vršenje djela
ili propusta opisanog u točkama (a) ili (b); ili
(ii)         osoba, skupina ili organizacija koja
svjesno djeluje u ime osobe, skupine ili organizacije iz podtočke (i) ili
po njihovim uputama odnosno u suradnji s njima
3.           Teško međunarodno
kazneno djelo znači bilo koje djelo kažnjivo u Kanadi maksimalnom kaznom
oduzimanja slobode od najmanje četiri godine ili strožom kaznom kako su
definirana kanadskim zakonom ako je kazneno djelo međunarodnog karaktera.
Za potrebe ovog Sporazuma, za kazneno se djelo
smatra da je međunarodnog karaktera ako:
(a)
se počini u dvije ili više zemalja
(b)
se počini u jednoj zemlji, ali se znatan dio
priprema, planiranja upravljanja ili nadzora odvija u drugoj zemlji
(c)
se počini u jednoj zemlji, ali uključuje
organiziranu zločinačku skupinu koja se bavi protuzakonitim
aktivnostima u dvije ili više zemalja
(d)
se počini u jednoj zemlji, ali ima znatan
učinak u drugoj zemlji ili
(e)
ako se počini u jednoj zemlji a
počinitelj se nalazi u drugoj zemlji ili u nju namjerava putovati.
4.           U izuzetnim slučajevima
kanadsko nadležno tijelo podatke iz PIP-a prema potrebi može obrađivati za
zaštitu vitalnih interesa bilo kojeg pojedinca, primjerice:
(a)
u slučaju opasnosti od smrti ili teške
tjelesne ozljede ili
(b)
ozbiljne opasnosti za javno zdravlje, posebno kad
se to zahtijeva u skladu s međunarodno priznatim standardima.
5.           Kanada isto tako može
obrađivati podatke iz PIP-a u pojedinačnim slučajevima kako bi:
(a)
osigurala nadzor ili odgovornosti javne uprave. ili
(b)
postupila u skladu sa sudskim pozivom ili nalogom.
Članak 4.
Osiguravanje pružanja podataka iz PIP-a
1.           EU osigurava da zračni
prijevoznike ne budu spriječeni u prijenosu podataka iz PIP-a kanadskom
nadležnom tijelu u skladu s ovim Sporazumom.
2.           Kanada od zračnog
prijevoznika ne smije tražiti dostavu elemenata podataka iz PIP-a koje
zračni prijevoznik već nije prikupio ili ih već ne posjeduje u
svrhu rezerviranja.
3.           Kanada nakon primanja briše
svaki podatak koji joj je prenio zračni prijevoznik u skladu s ovim
Sporazumom ako se takav element podataka ne navodi u Prilogu.
4.           Stranke osiguravaju da
zračni prijevoznik podatke iz PIP-a kanadskom nadležnom tijelu može
prenijeti preko ovlaštenih subjekata koji djeluju u ime zračnog
prijevoznika i pod njegovom odgovornošću a u svrhu i pod uvjetima koji su
utvrđeni u ovom Sporazumu.
Članak 5.
Primjerenost
Pod uvjetom da poštuje odredbe ovog Sporazuma,
smatra se da kanadsko nadležno tijelo pruža primjerenu razinu zaštite u vezi s
obradom i uporabom podataka iz PIP-a, u smislu relevantnog zakonodavstva EU-a o
zaštiti podataka. Za zračnog prijevoznika koji Kanadi dostavlja podatke iz
PIP-a u skladu s ovim Sporazumom smatra se da ispunjuju pravne zahtjeve u vezi
s prijenosom podataka iz EU-a u Kanadu.
Članak 6.
Policijska i pravosudna suradnja
1.           Čim je to praktično
moguće, Kanada razmjenjuje relevantne i primjerene analitičke
informacije u kojima su sadržani podaci iz PIP-a, a koje su pribavljene u
okviru ovog Sporazuma, s Europolom i Eurojustom u okviru njihovih mandata,
odnosno s policijskim i pravosudnim tijelima države članice. Kanada
osigurava da se te informacije razmjenjuju u skladu sa sporazumima te uz dužno
poštovanje dogovora o provedbi zakona i razmjeni informacija između Kanade
i Europola, Eurojusta ili dotične države članice.
2.           U posebnim slučajevima,
s ciljem sprečavanja, otkrivanja, istraživanja i kaznenog progona kaznenog
djela terorizma ili teškog međunarodnog kaznenog djela u Europskoj uniji,
Kanada na zahtjev Europola ili Eurojusta u okviru njihovih mandata ili na
zahtjev policijskog ili pravosudnog tijela države članice dijeli podatke
iz PIP-a ili analitičke informacije u kojima su sadržani podaci iz PIP-a
pribavljene na temelju ovog sporazuma. Kanada te informacije čini
dostupnima u skladu sa sporazumima te uz dužno poštovanje dogovora o provedbi
zakona, pravosudnoj suradnji ili razmjeni informacija između Kanade i
Europola, Eurojusta ili dotične države članice.
Zaštitni mehanizmi koji se primjenjuju na
obradu podataka iz PIP-a
Članak 7.
Nediskriminacija
Kanada osigurava da se zaštitni mehanizmi
primjenjivi na obradu podataka iz PIP-a primjenjuju na sve putnike na
ravnopravnoj osnovi i bez nezakonite diskriminacije.
Članak 8.
Uporaba osjetljivih podataka
1.           Ako su u podacima iz PIP-a u
vezi s putnikom sadržani osjetljivi podaci, Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo osjetljive podatke prikrije primjenom automatiziranih sustava.
Kanada osigurava da kanadsko nadležno tijelo ne vrši daljnju obradu takvih podataka,
osim u skladu sa stavcima 3., 4. i 5.
2.           Kanada Europskoj komisiji
dostavlja popis šifri i izraza kojima se identificiraju osjetljivi podaci koje
je Kanada obvezna prikriti. Kanada taj popis dostavlja u roku od 90 dana od
stupanja na snagu ovog Sporazuma.
3.           Kanada u pojedinačnim
slučajevima može obrađivati osjetljive podatke u iznimnim okolnostima
ako je takva obrada neophodna zbog opasnosti za život pojedinca ili zbog
opasnosti od teške ozljede.
4.           Kanada osigurava da se
osjetljivi podaci obrađuju u skladu sa stavkom 3. isključivo u okviru
strogih postupovnih mjera, uključujući sljedeće:
(a)
obradu osjetljivih podataka odobrava načelnik
kanadskog nadležnog tijela;
(b)
osjetljive podatke obrađuje samo posebno i
pojedinačno ovlašten službenik; te
(c)
osjetljivi se podaci nakon razotkrivanja ne
obrađuju uz primjenu automatiziranih sustava.
5.           Kanada osjetljive podatke
briše najkasnije 15 dana nakon što ih primi, osim ako ih zadrži u skladu s
člankom 16. stavkom 5.
6.           Ako, u skladu sa stavcima 3.,
4. i 5. kanadsko nadležno tijelo obrađuje osjetljive podatke povezane s
građaninom države članice, Kanada osigurava da kanadsko nadležno
tijelo o obradi obavijesti državu članicu čim je prije moguće.
Kanada tu obavijest dostavlja u skladu sa sporazumima te uz dužno poštovanje
dogovora o provedbi zakona ili o razmjeni informacija između Kanade i
dotične države članice.
Članak 9.
Sigurnost i integritet podataka
1.           Kanada je obvezna provesti
regulatorne, postupovne ili tehničke mjere kako bi spriječila
slučajan, nezakonit ili neovlašten pristup podacima iz PIP-a odnosno takvu
njihovu obradu ili gubljenje.
2.           Kanada je obvezna osigurati
potvrdu sukladnosti podataka, kao i njihovu zaštitu, sigurnost, povjerljivost i
integritet. Kanada je obvezna:
(a)
na podatke iz PIP-a primjenjivati postupke
šifriranja, ovlašćivanja i dokumentiranja;
(b)
ograničiti pristup podacima iz PIP-a na
ovlaštene službenike;
(c)
podatke iz PIP-a držati u sigurnom fizičkom
okružju, zaštićenom nadzorom pristupa te
(d)
uspostaviti mehanizam kojim se osigurava da se
upiti povezani s PIP-om provode u skladu s člankom 3.
3.           Ako dođe do neovlaštenog
pristupa podacima iz PIP-a o pojedincu ili do njihova otkrivanja, Kanada
poduzima mjere kako bi tog pojedinca obavijestila i smanjila opasnost od
nanošenja štete te provodi korektivne mjere.
4.           Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo pravovremeno informira Europsku komisiju o bilo kakvim važnim
incidentima slučajnog, nezakonitog ili neovlaštenog pristupa podacima iz
PIP-a odnosno takve njihove obrade ili gubljenja.
5.           Svako kršenje pravila o
zaštiti podataka, posebno ako time dođe do slučajnog ili nezakonitog
uništavanja, slučajnog gubljenja, promjene, neovlaštenog otkrivanja ili
pristupa, odnosno do bilo kakvog nezakonitog oblika obrade, podliježe
učinkovitim i odvraćajućim korektivnim mjerama, koje mogu
uključivati i kazne
Članak 10.
Nadzor
1.           Zaštitni mehanizmi u vezi sa
zaštitom podataka pri obradi podataka iz PIP-a podlijegat će nadzoru
neovisnog tijela javne vlasti ili tijela osnovanog administrativnim sredstvima
koje svoje funkcije vrši nepristrano i o čijoj autonomnosti postoje
dokazi. To tijelo ima izvršne ovlasti istraživanja sukladnosti s pravilima
povezanima s prikupljanjem, uporabom, otkrivanjem, zadržavanjem ili uklanjanjem
podataka iz PIP-a. Ono može provoditi revizije i istrage u vezi sa
sukladnošću, izvješćivati o nalazima i davati preporuke kanadskom
nadležnom tijelu. Nadzorno tijelo ovlašteno je za kršenje zakona u vezi s ovim
Sporazumom prema potrebi naložiti kazneni progon ili disciplinske mjere.
2.           Nadležno djelo osigurava da
se pritužbe povezane s nesukladnošću s ovim Sporazumom zaprime i istraže
te da se na njih odgovori i primijeni primjerenu pravnu zaštitu
Članak 11.
Transparentnost
1.           Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo na svojem web-mjestu učini dostupnima informacije o
sljedećem:
(a)
popis zakonodavnih akata kojima se odobrava
prikupljanje podataka iz PIP-a;
(b)
razlog za prikupljanje podataka iz PIP-a;
(c)
način zaštite podataka iz PIP-a;
(d)
dozvoljene načine i razmjere otkrivanja
podataka;
(e)
informacije o pristupu podacima, njihovu
ispravljanju i bilježenju te pravnoj zaštiti; i
(f)
kontaktne informacije za upite.
2.           U cilju promicanja
transparentnosti, stranke surađuju sa zainteresiranim stranama, primjerice
sektorom zračnog prijevoza, tako što će putnicima pružiti
sljedeće informacije, po mogućnosti u vrijeme rezerviranja:
(a)
razloge za prikupljanje podataka iz PIP-a;
(b)
način uporabe podataka iz PIP-a;
(c)
postupak u vezi sa zahtjevom za pristup podacima
PIP-a; i
(d)
postupak u vezi sa zahtjevom za ispravak podataka
iz PIP-a.
Članak 12.
Pristup pojedinaca
1.           Kanada osigurava da svaki
pojedinac ima pristup svojim podacima iz PIP-a.
2.           Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo u razumnom roku:
(a)
pojedincu dostavi prijepis njegovih podataka iz
PIP-a ako pojedinac u pisanom obliku te podatke zatraži;
(b)
u pisanom obliku odgovori na taj zahtjev;
(c)
pojedincu omogući pristup zapisanim
informacijama kojima se potvrđuje da su njegovi podaci iz PIP-a otkriveni,
ako pojedinac takvu potvrdu zatraži;
(d)
navede pravne ili činjenične razloge
svakog odbijanja zahtjeva pojedinca za pristup podacima iz PIP-a
(e)
pojedinca obavijesti o tome da podaci iz PIP-a ne
postoje;
(f)
pojedinca obavijesti o tome da ima pravo na
pritužbu i informira ga o postupku podnošenja pritužbe.
3.           Kanada može otkrivanje
informacija uvjetovati razumnim pravnim zahtjevima i ograničenjima,
uključujući svako ograničenje potrebno za sprečavanje,
otkrivanje, istragu ili kazneni progon kaznenih djela ili za zaštitu javne ili
nacionalne sigurnosti, uz dužno poštovanje legitimnih interesa dotičnog
pojedinca.
Članak 13.
Pravo pojedinaca na ispravak ili zabilježbu zapisa
1.           Kanada osigurava da svaki
pojedinac može zahtijevati ispravak svojih podataka iz PIP-a.
2.           Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo uzme u obzir sve pisane zahtjeve za ispravak te u razumnom
roku:
(a)
ispravi podatke iz PIP-a te pojedinca obavijesti o
tome da je učinjen ispravak ili
(b)
odbije ispravak u cijelosti ili djelomično te
(i)         priloži zabilježbu uz podatke iz PIP-a
iz koje je vidljivo da je zahtjev za ispravak odbijen;
(ii)         pojedinca obavijesti o tome da:
i. je zahtjev za ispravak odbijen te navede pravne
ili činjenične razloge odbijanja;
ii. je zabilježba iz podstavka (i) priložena
podacima iz PIP-a i
(c)
pojedinca obavijesti o tome da ima pravo na
pritužbu i informira ga o postupku podnošenja pritužbe.
Članak 14.
Administrativna i sudska pravna zaštita
1.           Kanada osigurava da pritužbe
koje pojedinci podnesu u vezi sa svojim zahtjevom za pristup podacima iz PIP-a
ili njihov ispravak odnosno zabilježbu primi, istraži te na njega odgovori
neovisno tijelo javne vlasti ili tijelo osnovano administrativnim sredstvima
koje svoje funkcije vrši nepristrano i o čijoj autonomnosti postoje
dokazi. Kanada osigurava da nadležno tijelo pojedinca koji ulaže pritužbu
obavijesti o načinu traženja sudske zaštite navedene u stavku 2.
2.           Kanada osigurava da svaki
pojedinac koji je mišljenja da se odlukom ili postupkom u vezi s njegovim
podacima iz PIP-a krše njegova prava može tražiti učinkovitu sudsku
zaštitu u skladu s kanadskim zakonom putem sudske revizije ili drugog pravnog
lijeka koji može uključivati nadoknadu.
Članak 15.
Odluke koje se temelje na automatskoj obradi
Kanada ne smije donijeti nikakve odluke koje
imaju znatan negativni učinak na putnika a koje se temelje isključivo
na automatskoj obradi podataka iz PIP-a.
Članak 16.
Zadržavanje podataka iz PIP-a
1.           Kanada podatke iz PIP-a ne
smije zadržati duže od pet godina od datuma kada te podatke primi.
2.           Kanada je pristup obvezna
ograničiti na ograničeni broj službenika koje je Kanada posebno
ovlastila.
3.           (a) Kanada je 30 dana nakon
što primi podatke iz PIP-a obvezna prikrivanjem učiniti anonimnima imena
sviju putnika.
(b) Dvije godine nakon što Kanada primi podatke iz
PIP-a, ona dalje prikrivanjem čini anonimnim sljedeće:
(i)         ostala imena u PIP-u,
uključujući broj putnika u PIP-u;
(ii)         sve raspoložive kontaktne informacije
(uključujući podatke o izvoru informacija);
(iii)        opće primjedbe
uključujući ostale dodatne informacije, informacije o posebnim
uslugama i zahtjevima za posebne usluge, u onoj mjeri u kojoj sadržavaju
informacije pomoću kojih se može identificirati fizička osoba; i
(iv)        sve unaprijed dostavljene informacije
o putnicima prikupljene u svrhu rezerviranja u onoj mjeri u kojoj sadržavaju
informacije pomoću kojih se može identificirati fizička osoba.
4.           Ako se na temelju
raspoloživih informacija mora provesti istraga u okviru članka 3., Kanada
prikrivene podatke iz PIP-a smije razotkriti samo:
(a)
od 30 dana do dvije godine nakon prvog zaprimanja,
samo ograničenom broju posebno ovlaštenih službenika te
(b)
od dvije do pet godina nakon prvog zaprimanja, samo
nakon prethodne dozvole načelnika kanadskog nadležnog tijela odnosno
visokog dužnosnika kojeg imenuje načelnik.
5.           Neovisno o stavku 1.:
(a)
Kanada može zadržati podatke iz PIP-a za potrebe
svake mjere, revizije, istrage, provedbe, sudskog postupka, kaznenog progona
ili izvršenja kazni do njihova okončanja
(b)
Kanada podatke iz PIP-a navedene u točki (a)
zadržava tijekom dodatnog razdoblja od dvije godine kako bi osigurala
odgovornost i nadzor javne uprave, tako da ih se može otkriti putniku ako on to
zatraži.
6.           Kanada je nakon isteka roka
zadržavanja podataka iz PIP-a obvezna te podatke uništiti.
Članak 17.
Evidentiranje i dokumentacija obrade podataka iz PIP-a
Kanada evidentira svaku obradu podataka iz
PIP-a. Kanada se evidencijom ili dokumentacijom koristi samo:
(a)
u cilju unutarnjeg nadzora i potvrde zakonitosti
obrade podataka;
(b)
u cilju osiguranja primjerene cjelovitosti
podataka;
(c)
u cilju osiguranja sigurnosti obrade podataka; te
(d)
u cilju osiguranja nadzora i odgovornosti javne
uprave.
Članak 18.
Otkrivanje u Kanadi
1.           Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo podatke iz PIP-a otkriva drugim vladinim tijelima u Kanadi ako:
(a)
se podaci iz PIP-a otkrivaju vladinim tijelima
čije su dužnosti u izravnoj vezi s područjem primjene članka 3.;
(b)
se podaci iz PIP-a otkrivaju samo u
pojedinačnim slučajevima;
(c)
je u posebnim okolnostima otkrivanje potrebno za
potrebe navedene u članku 3.;
(d)
se otkriva minimalna količina podataka iz
PIP-a;
(e)
vladino tijelo koje prima podatke pruža zaštitu
jednakovrijednu mehanizmima zaštite navedenima u ovom Sporazumu te
(f)
vladino tijelo koje prima podatke iz PIP-a te
podatke ne otkriva drugom subjektu, osim ako to otkrivanje odobri kanadsko
nadležno tijelo u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom stavku.
2.           Pri prijenosu
analitičkih informacija koje sadržavaju podatke iz PIP-a dobivene u okviru
ovog Sporazuma poštuju se zaštitni mehanizmi iz ovog članka koji se
primjenjuju na podatke iz PIP-a.
Članak 19.
Otkrivanje izvan Kanade
1.           Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo podatke iz PIP-a može otkriti vladinim tijelima u zemljama koje
nisu države članice EU-a ako se ispunjuju sljedeći uvjeti:
(a)
podaci iz PIP-a otkrivaju se vladinim tijelima
čije su dužnosti u izravnoj vezi s područjem primjene članka 3.;
(b)
podaci iz PIP-a otkrivaju se samo u
pojedinačnim slučajevima;
(c)
podaci iz PIP-a otkrivaju se samo ako je to
neophodno za potrebe navedene u članku 3.;
(d)
otkriva se samo minimalna količina podataka iz
PIP-a;
(e)
kanadsko nadležno tijelo uvjerilo se da:
(i)         tijelo u stranoj državi koje
prima podatke iz PI P-a primjenjuje standardezaštite podataka iz PIP-a jednakovrijedne onima koji
su navedeni u ovom Sporazumu, u skladu sa sporazumima i uz dužno poštovanje
sporazuma u kojima su sadržani ti standardi; ili
(ii)         tijelo u stranoj državi primjenjuje
standardezaštite podataka iz PIP-a
koje je dogovorilo s EU-om.
2.           Ako, u skladu sa stavkom 1.
kanadsko nadležno tijelo otkriva podatke iz PIP-a o pojedincu koji je
građanin države članice, Kanada osigurava da kanadsko nadležno tijelo
o otkrivanju obavijesti državu članicu čim je prije moguće.
Kanada tu obavijest dostavlja u skladu sa sporazumima te uz dužno poštovanje
dogovora o provedbi zakona i razmjeni informacija između Kanade i
dotične države članice.
3.           Pri prijenosu
analitičkih informacija koje sadržavaju podatke iz PIP-a dobivene u okviru
ovog Sporazuma poštuju se zaštitni mehanizmi iz ovog članka koji se
primjenjuju na podatke iz PIP-a.
Članak 20.
Metoda prijenosa
Stranke osiguravaju da zračni
prijevoznici podatke iz PIP-a kanadskom nadležnom tijelu prenose samo metodom
„push” i u skladu sa sljedećim postupcima kojih se zračni
prijevoznici moraju držati:
(a)
prijenos podataka iz PIP-a elektroničkim putem
u skladu s tehničkim zahtjevima kanadskog nadležnog tijela ili, u
slučaju tehničkog kvara, bilo kojim drugim prikladnim načinom
kojim se osigurava primjerena razina zaštite podataka;
(b)
prijenos podataka iz PIP-a primjenom uzajamno
prihvaćenog formata prijenosa poruka;
(c)
prijenos podataka iz PIP-a na siguran način
primjenom zajedničkih protokola koje zahtijeva kanadsko nadležno tijelo.
Članak 21.
Učestalost prijenosa
1.           Kanada osigurava da kanadsko
nadležno tijelo od zračnog prijevoznika zahtijeva da podatke iz PIP-a
prenosi:
(a)
na temelju rasporeda, pri čemu najraniji
prijenos može biti do 72 sata prije polaska zrakoplova te
(b)
najviše pet puta po pojedinačnom letu.
2.           Kanada osigurava da Kanadsko
nadležno tijelo zračne prijevoznike obavješćuje o točnom vremenu
prijenosa.
3.           U posebnim slučajevima
gdje postoje naznake da je neophodan dodatni pristup kako bi se odgovorilo na
pojedinačnu opasnost u razmjerima kako je opisano u članku 3.,
kanadsko nadležno tijelo može od zračnog prijevoznika zahtijevati da
podatke iz PIP-a dostavi prije, između i nakon rasporedom predviđenih
prijenosa. U ostvarivanju tog diskrecionog prava Kanada djeluje razborito i
razmjerno te primjenjuje metodu prijenosa opisanu u članku 20.
Provedbene i završne odredbe
Članak 22.
Podaci iz PIP-a primljeni prije stupanja ovog Sporazuma na snagu
Kanada primjenjuje uvjete iz ovog Sporazuma na
sve podatke iz PIP-a koje posjeduje u trenutku stupanja ovog Sporazuma na
snagu.
Članak 23.
Reciprocitet
1.           Ako Europska unija donese
režim obrade podataka iz PIP-a za Europsku uniju, stranke se savjetuju kako bi
utvrdile treba li se ovaj Sporazum mijenjati da bi se osigurao puni
reciprocitet.
2.           Tijela Kanade i EU-a
surađivat će u ostvarivanju dosljednosti svojih režima obrade
podataka iz PIP-a na način kojim se poboljšava sigurnost građana u
Kanadi, EU-u i drugdje.
Članak 24.
Neodstupanje
Ovaj se Sporazum ne tumači kao odstupanje
od bilo koje obveze između Kanade i država članica EU-a ili
trećih zemalja da zatraže pomoć ili odgovore na poziv za pomoć u
okviru instrumenta uzajamne pomoći.
Članak 25.
Rješavanje sporova i obustava primjene
1.           Stranke sve sporove u vezi s
tumačenjem, primjenom ili provedbom ovog Sporazuma rješavaju diplomatskim
kanalima s ciljem postizanja obostrano prihvatljivog rješenja,
uključujući pružanje mogućnosti svakoj stranci da u razumnom
roku ispuni obveze.
2.           Ako stranke nisu u stanju
riješiti spor, svaka od njih može obustaviti primjenu ovog Sporazuma slanjem
obavijesti u pisanom obliku drugoj stranci diplomatskim kanalima. Obustava
primjene stupa na snagu 120 dana od datuma te obavijesti, osim ako se stranke
zajednički dogovore da postupe drukčije.
3.           Stranka koja obustavlja
primjenu ovog Sporazuma prestaje s obustavom čim se spor riješi na
zadovoljstvo obiju stranaka. Stranka koja obustavlja primjenu obavješćuje
drugu stranku pisanim putem o datumu nastavka primjene Sporazuma.
4.           Kanada nastavlja
primjenjivati uvjete iz ovog Sporazuma na sve podatke iz PIP-a dobivene prije
obustave primjene ovog Sporazuma.
Članak 26.
Savjetovanje, revizija i izmjene
1.           Stranke jedna drugu informiraju
o svim mjerama koje se donose a koje mogu utjecati na ovaj Sporazum.
2.           Stranke zajednički
revidiraju provedbu ovog Sporazuma godinu dana nakon njegova stupanja na snagu
a nakon toga u pravilnim razmacima te na zahtjev jedne od stranaka i ako
stranke o tome zajednički odluče.
3.           Stranke će
zajednički izvršiti ocjenu ovog Sporazuma četiri godine nakon njegova
stupanja na snagu.
4.           Stranke unaprijed
odlučuju o načinima revizije i jedna drugu obavješćuju o sastavu
svojih timova. Za potrebe bilo kakve revizije Europsku uniju zastupa Europska
komisija. Timovi uključuju odgovarajuće stručnjake za zaštitu
podataka i provedbu zakona. Podložno primjenjivom zakonodavstvu od svakog
sudionika revizije zahtijeva se poštovanje povjerljivosti rasprava i
podvrgavanje primjerenoj sigurnosnoj provjeri. Za potrebe bilo kakve revizije
Kanada omogućuje pristup odgovarajućoj dokumentaciji, sustavima i
osoblju.
5.           Nakon zajedničke
revizije Europska komisija Europskom parlamentu i Vijeću Europske unije
podnosi izvješće. Kanadi se omogućuje podnošenje komentara u pisanom
obliku koji se prilažu izvješću.
6.           Stranka koja predlaže izmjenu
ovog Sporazuma čini to u pisanom obliku.
Članak 27.
Raskid
1.           Stranka može bilo kada
raskinuti ovaj Sporazum tako što drugu stranku diplomatskim putem obavijesti o
takvoj svojoj namjeri. Ovaj Sporazum prestaje važiti 120 dana nakon što druga
stranka primi obavijest.
2.           Kanada nastavlja
primjenjivati uvjete iz ovog Sporazuma na sve podatke iz PIP-a dobivene prije
raskida ovog Sporazuma.
Članak 28.
Trajanje
1.           Podložno članku 2. ovaj
Sporazum ostaje na snazi sedam godina od datuma stupanja na snagu.
2.           Na kraju svakog
sedmogodišnjeg razdoblja Sporazum se automatski obnavlja na dodatnih sedam
godina, osim ako jedna od stranaka drugu stranku ne obavijesti o tome da ne
namjerava obnoviti Sporazum. Ta stranka mora drugu stranku o tome pisanim putem
diplomatskim kanalima obavijestiti najmanje šest mjeseci prije isteka
sedmogodišnjeg razdoblja.
3.           Kanada nastavlja
primjenjivati uvjete iz ovog Sporazuma na sve podatke iz PIP-a dobivene prije
raskida ovog Sporazuma.
Članak 29.
Teritorijalna primjena
1.           Podložno stavcima 2. do 4.
ovaj se Sporazum primjenjuje na području na kojem se primjenjuju Ugovor o
Europskoj uniji i Ugovor o funkcioniranju Europske unije te na području
Kanade.
2.           Ovaj se Sporazum primjenjuje
na području Danske, Ujedinjene Kraljevine ili Irske ako Europska unija
preko Europske komisije o tome obavijesti Kanadu.
3.           Ako Europska unija preko
Europske komisije prije stupanja na snagu ovog Sporazuma obavijesti Kanadu da
će se on primjenjivati na području Danske, Ujedinjene Kraljevine ili
Irske, ovaj se Sporazum primjenjuje na području tih država istog dana kad
se primjenjuje i na druge države članice Europske unije.
4.           Ako Europska unija preko Europske
komisije nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma obavijesti Kanadu da se on
primjenjuje na području Danske, Ujedinjene Kraljevine ili Irske, ovaj se
Sporazum primjenjuje na području tih država pet dana nakon datuma
obavijesti.
Članak 30.
Završne odredbe
1.           Svaka stranka pisanim putem
obavješćuje drugu stranku kad okonča postupak potreban za stupanje
ovog Sporazuma na snagu. Ovaj Sporazum stupa na snagu na datum druge takve
obavijesti.
2.           Kanada će Europsku
komisiju prije stupanja na snagu ovog Sporazuma diplomatskim kanalima
obavijestiti o identitetu sljedećih tijela:
(a)
kanadskog nadležnog tijela iz članka 2. stavka
1. točke (d) te
(b)
neovisnog tijela javne vlasti i tijela osnovanog
administrativnim sredstvima iz članka 10. i članka 14. stavka 1.
Kanada bez odgađanja prijavljuje sve izmjene
tih podataka.
3.           Europska unija podatke iz
stavka 2. objavljuje u Službenom listu Europske unije.
4.           Ovim se Sporazumom zamjenjuju
svi prijašnji dogovori o obradi podataka iz unaprijed dostavljenih informacija
i PIP-a, uključujući Sporazum između Vlade Kanade i Europske
zajednice o obradi unaprijed dostavljenih informacija o putnicima i podataka iz
popisa imena putnika od 22. ožujka 2006.
Sastavljeno u dva primjerka u xyz dana xyz na
engleskom i francuskom jeziku. Ovaj se Sporazum sastavlja i na bugarskom,
češkom, danskom, estonskom, finskom, grčkom, latvijskom, litavskom,
mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom,
rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom
jeziku. Nakon što se Sporazum potvrdi razmjenom obavijesti, svaka jezična
verzija smatra se jednako vjerodostojnom. U slučaju razlike između
jezičnih verzija prednost imaju verzije na engleskom i francuskom jeziku.
ZA KANADU
…………………………………………..
ZA EUROPSKU UNIJU
…………………………………………..
PRILOG
Elementi podataka iz
popisa imena putnika
1. Šifra lokatora PIP-a;
2. datum rezerviranja/izdavanja karte;
3. datum/datumi planiranog putovanja;
4. ime/imena;
5. dostupne informacije o sudjelovanju u
programu „frequent flyer” i bonusima (npr. besplatne karte, bolji uvjeti itd.);
6. ostala imena u PIP-u, uključujući
broj putnika u PIP-u;
7. sve raspoložive kontaktne informacije
(uključujući podatke o izvoru informacija);
8. sve raspoložive informacije o plaćanju
i izdavanju računa (ne uključujući druge podatke o transakcijama
povezane s kreditnom karticom ili računom a koje nisu povezane s
transakcijom za dotično putovanje);
9. plan putovanja za pojedinačni PIP;
10. putnička agencija;
11. informacije o zajedničkom kodu leta;
12. podijeljene/odvojene informacije;
13. putnički status putnika
(uključujući potvrde i status prijave za let);
14. informacije o putnoj karti,
uključujući broj karte, karte u jednom smjeru i automatske podatke o
cijeni karte;
15. sve informacije o prtljazi;
16. informacije o sjedalu,
uključujući broj sjedala;
17. opće primjedbe uključujući
ostale dodatne informacije, informacije o posebnim uslugama i informacije o
zahtjevima za posebne usluge;
18. sve prethodno dostavljene informacije o
putnicima prikupljene u svrhu rezerviranja;
19. sve prethodne izmjene podataka navedenih
pod brojevima 1. do 18.
[1]               SL L82/15, 21.3.2006.
[2]               SL L91/49, 29.3.2006.
[3]               SL C81E/70, 15.3.2011.
[4]               SL C74E/8, 13.3.2012.
[5]               COM(2010) 492 završna verzija 21.9.2010.


				|

		52013PC0741

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza /* COM/2013/0741 final - 2013/0355 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
I.            POLITIČKI I PRAVNI
OKVIR
U okviru Izjave sa sastanka na vrhu
Istočnog Partnerstva održanog 30. rujna 2011. u Varšavi, EU i države
partneri potvrdile su političku potporu većoj mobilnosti građana
unutar sigurne okoline kojom se uspješno upravlja te ponovno izrazile namjeru
za poduzimanjem postepenih koraka prema skorom uspostavljanju bezviznog režima
za njihove građane.
Komisija je u tom smislu, kao prvi korak prema
naprijed, 16. rujna 2011. predstavila preporuku Vijeću o davanju odobrenja
Komisiji za započinjanje pregovora s Republikom Azerbajdžan o Sporazumu o
pojednostavljenju viznih postupaka.
Nakon odobrenja koje je Vijeće dalo 19.
prosinca 2011., u Bakuu su 1. ožujka 2012. otvoreni pregovori s Republikom
Azerbajdžan o Sporazumu o pojednostavljenju viznih postupaka. Uslijedila su tri kruga pregovora, 1. lipnja 2012. u
Bruxellesu, 6. studenog 2012. u Bakuu i 13. ožujka 2013. u Bruxellesu.
Konačan tekst Sporazuma glavni su pregovarači parafirali 29. srpnja 2013.
u Bruxellesu.
Sve etape pregovora bile
su redovito predstavljane državama članicama te ih se konzultiralo o tom
pitanju na relevantnim Radnim skupinama Vijeća.
Sa strane Unije, pravna je
osnova Sporazuma članak 77. stavak 2. točka (a), u vezi s
člankom 218. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Priloženi prijedlog
predstavlja pravni instrument za sklapanje Sporazuma. Vijeće odlučuje
o tomu kvalificiranom većinom.
II.          ISHOD PREGOVORA
Komisija smatra da su ciljevi koje je
Vijeće odredilo u pregovaračkim smjernicama postignuti te da je nacrt
Sporazuma prihvatljiv za Uniju.
Konačan sadržaj može se ukratko iznijeti
kako slijedi:
–
načelno, unutar 10 kalendarskih dana mora se
donijeti odluka o izdavanju vize za sve podnositelje zahtjeva. Vremensko
razdoblje može se produžiti na razdoblje do 30 kalendarskih dana ukoliko je
potrebno daljnje razmatranje. U hitnim slučajevima, razdoblje donošenja
odluke može se skratiti na dva radna dana ili kraće. U pravilu,
podnositelji zahtjeva za vizu mogu dogovoriti sastanak za predaju zahtjeva za izdavanje
vize unutar dva tjedna od dana molbe za sastanak, a u hitnim slučajevima
mogu dobiti termin za sastanak odmah ili predati zahtjev bez sastanka.
–
Pristojba za obradu zahtjeva za vizu građana
Europske unije i Republike Azerbajdžan iznosi 35 EUR. Pristojba se odnosi
na sve podnositelje zahtjeva za jednokratne vize i vize za višekratni ulazak.
Nadalje, neke kategorije osoba oslobođene su pristojbe za obradu zahtjeva
za vizu: umirovljenici, bliski članovi obitelji, članovi službenih
izaslanstava koji sudjeluju u vladinim aktivnostima, učenici, studenti,
studenti poslijediplomskih studija, osobe s posebnim potrebama, novinari i
tehničko osoblje u njihovoj pratnji, predstavnici organizacija civilnog
društva, djeca mlađa od 12 godina, humanitarni slučajevi i osobe koje
sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima te sportskim
događajima;
–
za neke je kategorije osoba pojednostavljen
postupak predočavanja isprava kojima se dokazuje svrha putovanja: bliskim
članovima obitelji, poslovnim ljudima, članovima službenih
izaslanstava, učenicima, studentima, studentima poslijediplomskih studija,
osobama koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i sportskim događajima,
novinarima, osobama u posjeti vojnim i civilnim grobljima, predstavnicima
civilnog društva, članovima struka, vozačima koji obavljaju usluge
međunarodnog prijevoza roba i putnika, sudionicima službenih programa
razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji i osobama čiji je posjet
zdravstvene prirode. Za te kategorije osoba može se zahtijevati predočenje
jedino isprava navedenih u sporazumu kako bi se dokazala svrha putovanja. Nije
potrebno niti jedno drugo opravdanje, poziv ili potvrda određena
zakonodavstvom država članica ili Republike Azerbajdžan;
–
postoje i pojednostavljeni kriteriji za izdavanje
viza za višekratni ulazak za sljedeće kategorije osoba:
(a)
za stalne članove službenih izaslanstava te
bračne drugove i djecu u posjeti građanima Europske unije koji
zakonito borave na državnom području Republike Azerbajdžan ili
državljanima Republike Azerbajdžan koji zakonito borave na državnom
području država članica ili građanima Europske unije koji borave
na državnom području država članica čiji su državljani ili
državljanima Republike Azerbajdžan koji borave na državnom području
Republike Azerbajdžan: vize s rokom valjanosti pet godina (ili kraće,
ograničeno na razdoblje valjanosti njihova mandata ili odobrenja za
zakonit boravak);
(b)
za osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim,
službenim programima razmjene i sportskim događajima, novinare, studente,
poslovne ljude, članove službenih izaslanstava, predstavnike civilnih
društava, članove struka i vozače, pod uvjetom da su tijekom protekle
dvije godine iskoristili vize za višekratni ulazak izdane na godinu dana i da
su razlozi zahtjeva za izdavanje vize za višekratni ulazak još uvijek valjani:
izdaju se vize s rokom valjanosti minimalno dvije, a maksimalno pet godina;
–
građani Europske unije i državljani Republike
Azerbajdžan, nositelji valjanih diplomatskih putovnica, izuzeti su od zahtjeva
za izdavanje vize za kratkotrajni boravak.
–
protokol se odnosi na posebne položaje država
članica koje schengenska pravna stečevina još ne obvezuje u cijelosti
i njihovo jednostrano priznavanje schengenskih viza i dozvola boravka izdanih
državljanima Republike Azerbajdžan u svrhu tranzita preko njihovog državnog
područja u skladu s Odlukom Vijeća br. 582/2008/EZ.
–
Sporazumu je priložena Zajednička izjava o
provedbi članka 10. o diplomatskim putovnicama.
–
Sporazumu je priložena Zajednička izjava o
suradnji u vezi s putnim ispravama i redovitom razmjenom informacija o
sigurnosti putnih isprava.
–
Zajednička izjava kojom se ponovno
utvrđuje da ovaj Sporazum ne utječe na mogućnost sklapanja
dvostranih ugovora pojedinih država članica i Republike Azerbajdžan,
kojima se omogućuje izuzeće zahtijevanja viza nositeljima službenih
putovnica.
–
posebni položaji Danske, Ujedinjene Kraljevine i
Irske prikazani su u preambuli. U Zajedničkoj izjavi priloženoj Sporazumu
vidljiv je bliski odnos Islanda, Norveške, Švicarske i Lihtenštajna u vezi s
provedbom, primjenom i razvojem schengenske pravne stečevine.
III.         ZAKLJUČCI
Imajući na umu gore navedene rezultate,
Komisija predlaže da Vijeće
–
odluči o potpisivanju Sporazuma između
Europske unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza, u
ime Unije, i ovlasti Komisiju da odredi osobu (osobe) ovlaštenu (ovlaštene) za potpisivanje
Sporazuma u ime Unije.
2013/0355 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o potpisivanju, u ime Europske unije,
Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžan o
pojednostavljenju izdavanja viza
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a) u
vezi s njegovim člankom 218. stavkom 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Zajedničkom izjavom sa
sastanka na vrhu Istočnog Partnerstva u Varšavi 30. rujna 2011.
potvrđuje se politička potpora povećanju mobilnosti građana
liberalizacijom viznih prela i namjera poduzimanja postepenih koraka prema
bezviznom putovanju za svoje građane u dogledno vrijeme.
(2)       Vijeće je 19. prosinca 2011.
ovlastilo Komisiju da započne pregovore s Republikom Azerbajdžan o
Sporazumu između Europske unije i Republike Azerbajžan o pojednostavljenju
izdavanja viza. Pregovori su uspješno završeni parafiranjem Sporazuma 29.
srpnja 2013.
(3)       U skladu s Protokolom o
stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode,
sigurnosti i pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini
ugrađenoj u okvir Europske unije, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i
Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, odredbe ovog Sporazuma ne primjenjuju
se na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
(4)       U skladu s Protokolom o
stajalištu Danske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije, odredbe ovog Sporazuma ne primjenjuju se na
Dansku.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Potpisivanje Sporazuma između Europske
Unije i Republike Azerbajdžan o pojednostavljenju izdavanja viza odobrava se u
ime Unije, podložno sklapanju navedenog Sporazuma.
Tekst Sporazuma koji se potpisuje priložen je
ovoj Odluci.
Članak 2.
Glavno tajništvo Vijeća za osobu ili
osobe koje odredi pregovarač Sporazuma, izdaje instrument sa svim
potrebnim ovlastima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.
Članak
3.

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
PRILOG
SPORAZUM
između
Europske unije i Republike Azerbajdžan
o pojednostavljenju izdavanja viza
EUROPSKA UNIJA dalje u tekstu „Unija”;
i
REPUBLIKA AZERBAJDŽAN,
dalje u tekstu „stranke”;
ŽELEĆI da se pojednostave
međuljudski kontakti kao važan preduvjet za stabilni razvoj gospodarskih,
humanitarnih, kulturnih, znanstvenih i drugih veza, pojednostavljenjem
izdavanja viza građanima Unije i Republike Azerbajdžan na temelju
načela uzajamnosti,
IMAJUĆI
NA UMU Sporazum o partnerstvu i suradnji o uspostavi partnerstva između
Unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Azerbajdžan,
s druge strane, kao i pregovore o Sporazumu o pridruživanju između EU-a i
Azerbajdžana koji su započeti 2010.,
UZIMAJUĆI U OBZIR Zajedničku izjavu
sa sastanka na vrhu Istočnog Partnerstva održanog 7. svibnja 2009. u Pragu
kojom se daje politička podrška pojednostavljenju viznog režima u sigurnom
okruženju,
PRIZNAJUĆI da pojednostavljenje viznog
postupka ne bi smjelo dovesti do nepravilnih migracija te pridajući
posebnu pozornost sigurnosti i ponovnom prihvatu,
UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu
Ujedinjene Kraljevine i Irske u pogledu područja slobode, sigurnosti i
pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini ugrađenoj u okvir
Europske unije, koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o
funkcioniranju Europske unije te potvrđujući da se odredbe ovog
Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,
UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu
Danske koji je priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju
Europske unije te potvrđujući da se odredbe ovog Sporazuma ne
primjenjuju na Dansku,
SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
Članak 1.
Svrha i područje primjene
Svrha je ovoga
Sporazuma pojednostaviti, na temelju uzajamnosti, izdavanje viza građanima
Unije i državljanima Republike Azerbajdžan za namjeravani boravak od najviše 90
dana u razdoblju od 180 dana.
Članak 2.
Opća odredba
1.
Pojednostavljenje viznih postupaka utvrđeno ovim Sporazumom primjenjuje se
na građane Unije i državljane Republike Azerbajdžan samo ako oni nisu
izuzeti od zahtijevanja viza prema zakonima i propisima Republike Azerbajdžan,
Unije ili država članica, ovim Sporazumom ili drugim međunarodnim
sporazumima.
2. Nacionalno
zakonodavstvo Republike Azerbajdžan, država članica ili zakonodavstvo
Unije primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama ovog
Sporazuma, kao što su odbijanje izdavanja vize, priznavanje putnih isprava,
dokaz o dostatnim sredstvima za uzdržavanje te odbijanje ulaska i mjere
protjerivanja.
Članak 3.
Definicije
Za potrebe ovog Sporazuma:
(a) „država
članica” znači bilo koja država članica Europske unije, s
iznimkom Kraljevine Danske, Republike Irske i Ujedinjene Kraljevine;
(b)
„građanin Europske unije” znači državljanin države članice kako
je definirano u točki (a);
(c) „državljanin
Republike Azerbajdžan” znači osoba koja ima državljanstvo Republike
Azerbajdžan u skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom koje je na snazi;
(d) „viza”
znači odobrenje koje je izdala država članica ili Republika
Azerbajdžan s ciljem tranzita preko državnog područja ili namjeravanog
boravka od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana na državnom području
države članice ili Republike Azerbajdžan;
(e) „osoba koja
zakonito boravi” znači:
- za Republiku
Azerbajdžan, građanin Unije koji je stekao dozvolu za privremeni ili
stalni boravak, za razdoblje dulje od 90 dana na državnom području
Republike Azerbajdžan
- za Uniju,
državljanin Republike Azerbajdžan koji ima dozvolu ili pravo boravka dužeg od 90
dana na državnom području države članice, na temelju propisa Unije
ili nacionalnog zakonodavstva.
Članak 4.
Dokumentirani dokaz o svrsi putovanja
1. Za
sljedeće kategorije građana Unije i državljana Republike Azerbajdžan
dostatne su sljedeće isprave za opravdanje svrhe putovanja u drugu
stranku:
(a) za užu
obitelj (bračne drugove, djecu (uključujući usvojenu), roditelje
(uključujući skrbnike), bake i djedove i unučad) u posjetu
građanima Europske unije koji zakonito borave na državnom području
Republike Azerbajdžan ili državljana Republike Azerbajdžan koji zakonito borave
na državnom području država članica ili građani Europske unije
koji borave na državnom području države članice čiji su
državljani ili državljani Republike Azerbajdžan koji borave na državnom
području Republike Azerbajdžan:
- pisani zahtjev
domaćina;
(b) ne
dovodeći u pitanje članak 10., za članove službenih
izaslanstava, uključujući stalne članove izaslanstava, koji na
temelju službenog poziva upućenog državama članicama, Europskoj uniji
ili Republici Azerbajdžan sudjeluju na službenim sastancima, savjetovanjima,
pregovorima ili u programima razmjene, kao i na događanjima koja na
državnom području Republike Azerbajdžan ili jedne od država članica
održavaju međuvladine organizacije:
- dopis nadležnog
tijela države članice ili Republike Azerbajdžan ili dopis europske
institucije u kojem se potvrđuje da je podnositelj zahtjeva član
izaslanstva ili stalni član izaslanstva koji putuje na državno
područje druge stranke kako bi sudjelovao u ranije navedenim
događanjima, uz priloženi primjerak službenog poziva;
(c) za poslovne
ljude i predstavnike poslovnih organizacija:
- pisana zamolba
domaćina: pravne osobe ili trgovačkog društva, organizacije, ureda
ili njihovih podružnica, državnih i lokalnih tijela Republike Azerbajdžan ili
država članica ili organizacijskih odbora trgovinskih ili industrijskih
izložbi, konferencija i simpozija koji se održavaju na državnom području
Republike Azerbajdžan ili jedne od država članica, odobrenih od nadležnih
tijela u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;
(d) za
vozače koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza robe i putnika
između državnog područja Republike Azerbajdžan i država članica
u vozilima koja su registrirana u državama članicama ili u Republici
Azerbajdžan:
- pisana zamolba
nacionalne tvrtke ili udruženja (sindikata) prijevoznika Republike Azerbajdžan
ili nacionalnih udruženja prijevoznika država članica koji pružaju usluge
međunarodnog cestovnog prijevoza, uz navođenje svrhe, rute, trajanja
i učestalosti tih putovanja;
(e) za
učenike, studente, studente poslijediplomskih studija i učitelje koji
se nalaze u pratnji, a koji putuju zbog studija ili strukovnog obrazovanja,
kako u okviru programa razmjene, tako i drugih školskih aktivnosti:
- pisana zamolba
ili potvrda o upisu sveučilišta, akademije, instituta, visoke škole ili
škole ili studentske iskaznice ili potvrde o tečajevima koje će osoba
pohađati;
(f) za osobe koje
sudjeluju u znanstvenim, akademskim, kulturnim ili umjetničkim
aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene:
- pisana zamolba
organizacije domaćina za sudjelovanje u tim aktivnostima;
(g) za novinare i
tehničko osoblje koje ih prati u svojstvu stručnjaka:
- potvrda ili
druga isprava koju je izdala strukovna organizacija ili njegov/njezin
poslodavac kojom se dokazuje da je ta osoba kvalificirani novinar te u kojoj se
navodi da je svrha putovanja obavljanje novinarskog posla ili kojom se dokazuje
da je osoba član tehničkog osoblja u pratnji novinara u svojstvu
stručnjaka;
(h) za sudionike
međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u svojstvu
stručnjaka:
- pisana zamolba
organizacije domaćina, nadležnih tijela, nacionalnih sportskih saveza
država članica ili Republike Azerbajdžan ili Nacionalnog olimpijskog
odbora Republike Azerbajdžan ili nacionalnih olimpijskih odbora država
članica;
(i) za sudionike
službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji:
- pisana zamolba
voditelja uprave/gradonačelnika tih gradova;
(j) za osobe koje
putuju iz zdravstvenih razloga te osobe u nužnoj pratnji:
- službena
isprava zdravstvene ustanove kojom se potvrđuje nužnost zdravstvene njege
koju će ta ustanova pružiti, nužnost pratnje i dokazi o dostatnim
financijskim sredstvima potrebnima za zdravstveni tretman;
(k) za
članove struka koji sudjeluju u međunarodnim izložbama,
konferencijama, simpozijima, seminarima i sličnim događajima koji se
održavaju na državnom području Republike Azerbajdžan ili država
članica:
- pisana zamolba
organizacije domaćina kojom se potvrđuje da navedena osoba sudjeluje
u događaju;
(l) za
predstavnike civilnog društva koji putuju radi strukovnog obrazovanja,
seminara, konferencije, uključujući one koje su u okviru programa
razmjene:
- pisana zamolba
organizacije domaćina, potvrda da je osoba predstavnik organizacije
civilnog društva i potvrda o osnivanju takvog društva iz odgovarajućeg
registra, a koju je izdalo državno tijelo u skladu s nacionalnim
zakonodavstvom;
(m) za rodbinu
koja putuje zbog sprovoda:
- službena
isprava kojom se potvrđuje smrtni slučaj, kao i obiteljska ili druga
veza između podnositelja molbe i pokopane osobe;
(n) za posjet
vojnim i civilnim grobljima:
- službena
isprava kojom se potvrđuje postojanje i održavanje groba, kao i obiteljska
ili druga veza između podnositelja molbe i pokopane osobe;
2. Pisani zahtjev
iz stavka 1. ovog članka mora sadržavati sljedeće stavke:
(a) za pozvanu
osobu: ime i prezime, datum rođenja, spol, državljanstvo, broj putovnice,
vrijeme i svrhu putovanja, broj ulazaka i ukoliko je potrebno, ime bračnog
druga i djece koja su u pratnji pozvane osobe;
(b) za osobu koja
upućuje poziv: ime, prezime i adresu;
(c) za pravnu
osobu, trgovačko društvo ili organizaciju koja upućuje poziv: puni
naziv i adresu te:
- ako je zahtjev
izdala organizacija ili tijelo, ime i položaj osobe koja je zahtjev potpisala;
- ako je osoba
koja je uputila poziv pravna osoba ili trgovačko društvo ili ured ili
njihova podružnica osnovana na državnom području države članice ili
Republike Azerbajdžan, registracijski broj kako ga propisuje nacionalno
zakonodavstvo predmetne države članice ili zakonodavstvo Republike
Azerbajdžan.
3. Za kategorije
državljana iz stavka 1. ovog članka sve kategorije viza izdaju se prema
pojednostavljenom postupku bez traženja bilo kakvog drugog opravdanja, poziva
ili potvrde u pogledu svrhe putovanja koje je predviđeno zakonodavstvom
stranaka.
Članak 5.
Izdavanje viza za višekratni ulazak
1. Diplomatske
misije i konzularni uredi država članica i Republike Azerbajdžan izdaju
vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti do najviše pet godina
sljedećim kategorijama državljana:
(a) bračnim
drugovima, djeci (uključujući usvojenu djecu) koja su mlađa od 21
godine ili su uzdržavana, roditeljima (uključujući skrbnike) u
posjetu građanima Europske unije koji zakonito borave na državnom
području Republike Azerbajdžan, državljanima Republike Azerbajdžan koji
zakonito borave na državnom području država članica ili
građanima Europske unije koji borave na državnom području države
članice čiji su državljani ili državljanima Republike Azerbajdžan
koji borave na državnom području Republike Azerbajdžan.
(b) stalnim
članovima službenih izaslanstava koji na temelju službenog poziva
upućenog državama članicama, Europskoj uniji ili Republici
Azerbajdžan redovito sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u
programima razmjene, kao i na događanjima koja na državnom području
Republike Azerbajdžan ili jedne od država članica održavaju
međuvladine organizacije;
Odstupajući
od prve rečenice, u slučajevima kada je potreba ili namjera
čestog ili redovitog putovanja ograničena na kraće razdoblje,
rok valjanosti vize za višekratni ulazak ograničit će se na to
razdoblje, a posebice kad je:
- u slučaju
osobe navedene u točki (a), rok valjanosti odobrenja za zakonit boravak
državljana Republike Azerbajdžan koji zakonito borave u jednoj od država
članica ili građana Unije koji zakonito borave u Republici Azerbajdžan;
- u slučaju
osobe navedene u točki (b), rok valjanosti statusa stalnog člana
službenog izaslanstva,
kraći od pet
godina.
2. Diplomatske
misije i konzularni uredi država članica i Republike Azerbajdžan izdaju
vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti do jedne godine sljedećim
kategorijama državljana, pod uvjetom da su tijekom protekle godine dobili barem
jednu vizu, iskoristili je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku na državnom
području države koju posjećuju:
(a) studentima,
studentima poslijediplomskih studija koji redovito putuju zbog studija ili
strukovnog obrazovanja, uključujući one koji su u okviru programa
razmjene;
(b) novinarima i
tehničkom osoblju koje ih prati u svojstvu stručnjaka;
(c) sudionicima
službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi-prijatelji;
(d) vozačima
koji obavljaju usluge međunarodnog prijevoza robe i putnika između
državnog područja Republike Azerbajdžan i država članica u vozilima
koja su registrirana u državama članicama ili u Republici Azerbajdžan;
(e) osobama koje
redovno putuju iz zdravstvenih razloga te osobe u nužnoj pratnji;
(f)
članovima struka koji sudjeluju u međunarodnim izložbama,
konferencijama, simpozijima, seminarima ili sličnim događajima koji
se održavaju na državnom području Republike Azerbajdžan ili država
članica;
(g)
predstavnicima organizacija civilnog društva koji redovito putuju u Republiku
Azerbajdžan ili države članice radi strukovnog obrazovanja, seminara,
konferencije, uključujući one koje su u okviru programa razmjene;
(h) osobama koje
sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima,
uključujući sveučilišne i druge programe razmjene, koji redovito
putuju u Republiku Azerbajdžan ili države članice;
(i) sudionicima
međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u svojstvu
stručnjaka;
(j)
članovima službenih izaslanstava koji na temelju službenog poziva
upućenog državama članicama, Europskoj uniji ili Republici
Azerbajdžan, redovito sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili
u programima razmjene, kao i na događanjima koja na državnom području
Republike Azerbajdžan ili jedne od država članica održavaju
međuvladine organizacije;
(k) poslovnim
ljudima i predstavnicima poslovnih organizacija koji redovito putuju u
Republiku Azerbajdžan ili države članice.
Odstupajući
od prve rečenice, u slučajevima kada je potreba ili namjera
čestog ili redovitog putovanja ograničena na kraće razdoblje,
rok valjanosti vize za višekratni ulazak ograničit će se na to
razdoblje.
3. Diplomatske
misije i konzularni uredi država članica i Republike Azerbajdžan izdaju
vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od najmanje dvije, a najviše pet
godina kategorijama državljana iz stavka 2. ovog članka, pod uvjetom da su
tijekom protekle dvije godine iskoristili vize za višekratni ulazak izdane na
godinu dana u skladu sa zakonima o ulasku i boravku na državnom području
države koju posjećuju, osim u slučajevima kada je potreba ili namjera
čestog ili redovitog putovanja ograničena na kraće razdoblje, u
kojem slučaju će se rok valjanosti vize za višekratni ulazak
ograničiti na to razdoblje.
4. Ukupno
vremensko razdoblje boravka osoba iz stavaka 1. do 3. ovog članka na
državnom području država članica ili Republike Azerbajdžan ne smije
biti dulje od 90 dana u razdoblju od 180 dana.
Članak 6.
Pristojbe za obradu zahtjeva za vizu
1. Pristojba za
obradu zahtjeva za vizu iznosi 35 EUR.
Gore navedeni
iznos može se revidirati u skladu s postupkom predviđenim člankom 14.
stavkom 4.
2. Ne
dovodeći u pitanje stavak 3., pristojbe za obradu zahtjeva za vizu ne
naplaćuju se sljedećim kategorijama osoba:
(a) bliskim
rođacima: (bračnim drugovima, djeci (uključujući posvojenu
djecu), roditeljima (uključujući skrbnike), djedovima i bakama te
unučadi građana Europske unije koji zakonito borave na državnom
području Republike Azerbajdžan, državljanima Republike Azerbajdžan koji
zakonito borave na državnom području država članica ili
građanima Europske unije koji borave na državnom području države
članice čiji su državljani ili državljanima Republike Azerbajdžan
koji borave na državnom području Republike Azerbajdžan;
(b)
članovima službenih izaslanstava uključujući stalne članove
službenih izaslanstava, koji na temelju službenog poziva upućenog državama
članicama, Europskoj uniji ili Republici Azerbajdžan sudjeluju na
službenim sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene,
kao i na događanjima koja na državnom području Republike Azerbajdžan
ili jedne od država članica održavaju međuvladine organizacije;
(c)
učenicima, studentima, studentima poslijediplomskih studija i
učiteljima koji se nalaze u pratnji, a koji putuju zbog studija ili
strukovnog obrazovanja, kako u okviru programa razmjene, tako i drugih školskih
aktivnosti;
(d) osobama s
posebnim potrebama i osobama u njihovoj pratnji, ukoliko postoji potreba;
(e) sudionicima
međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u svojstvu
stručnjaka;
(f) osobama koje
sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima,
uključujući sveučilišne i druge programe razmjene;
(g) osobama koje
su predočile isprave kojima dokazuju nužnost putovanja na humanitarnoj
osnovi, uključujući osobe kojima je potreban hitno liječenje te
osobe u njihovoj pratnji, osobe koje putuju zbog sprovoda bliskom članu
obitelji ili osobe koje posjećuju bliskog člana obitelji koji je
teško bolestan;
(h)
predstavnicima organizacija civilnog društva koji putuju radi strukovnog
obrazovanja, seminara, konferencije, uključujući one koje su u okviru
programa razmjene;
(i)
umirovljenicima;
(j) djeci
mlađoj od 12 godina;
(k) novinarima i
tehničkom osoblju koje ih prati u svojstvu stručnjaka.
3. Ukoliko država
članica ili Republika Azerbajdžan surađuju s vanjskim pružateljem
usluga u vezi s izdavanjem viza, vanjski pružatelj usluga može naplatiti
pristojbu za pruženu uslugu. Ta pristojba za uslugu treba biti razmjerna
troškovima vanjskog pružatelja usluga u obavljanju njegovih zadaća i ne
smije biti viša od 30 EUR. Države članice i Republika Azerbajdžan
zadržavaju mogućnost da svi podnositelji zahtjeva podnesu svoje zahtjeve
izravno u svojim konzulatima.
Za Uniju, vanjski
pružatelj usluga provodi aktivnosti u skladu sa Zakonikom o vizama i
poštujući u potpunosti zakonodavstvo Republike Azerbajdžan.
Za Republiku
Azerbajdžan, vanjski pružatelj usluga provodi aktivnosti u skladu sa
zakonodavstvom Republike Azerbajdžan i zakonodavstvom država članica EU.
Članak 7.
Trajanje postupaka za obradu zahtjeva
za vizu
1. Diplomatske
misije i konzularni uredi država članica i Republike Azerbajdžan
odlučuju o zahtjevu za vizu u roku od 10 kalendarskih dana od datuma
primitka zahtjeva i isprava koji su potrebni za izdavanje vize.
2. Rok za
donošenje odluke o zahtjevu za vizu može se u pojedinačnim
slučajevima produljiti na 30 kalendarskih dana, osobito ako je potrebno
daljnje razmatranje zahtjeva.
3. Rok za
donošenje odluke o zahtjevu za vizu može se u hitnim slučajevima skratiti
na dva radna dana ili manje.
Ukoliko
podnositelji zahtjeva moraju unaprijed dogovoriti sastanak za predaju zahtjeva,
sastanak će se u pravilu održati u razdoblju od dva tjedna od dana kad je
sastanak zatražen. Neovisno o prethodnoj rečenici, vanjski pružatelji
usluga osiguravaju da se zahtjev za izdavanje vize u pravilu predaje bez
bespotrebnog odlaganja.
U opravdano
žurnim slučajevima, konzulat može dozvoliti podnositeljima predaju prijava
bez prethodno dogovorenog sastanka ili će se sastanak održati u tom
trenutku.
Članak 8.
Odlazak u slučaju izgubljenih ili
ukradenih dokumenata
Građani
Europske unije i državljani Republike Azerbajdžan koji su izgubili svoje osobne
isprave ili kojima su te isprave ukradene tijekom boravka na državnom
području Republike Azerbajdžan ili država članica mogu napustiti
državno područje Republike Azerbajdžan ili država članica na temelju
valjanih osobnih isprava za prelazak granice koje su izdale diplomatske misije
i konzularni uredi država članica ili Republike Azerbajdžan, bez bilo
kakve vize ili druge dozvole.
Članak 9.
Produljenje vize u iznimnim
okolnostima
Građanima
Europske unije i državljanima Republike Azerbajdžan koji nemaju mogućnost
napustiti državno područje Republike Azerbajdžan i država članica do
datuma navedenog u njihovim vizama zbog više sile produljuje se rok valjanosti
i/ili trajanje boravka njihovih viza bez ikakve naknade u skladu sa
zakonodavstvom koje Republika Azerbajdžan ili država članica primateljica
primjenjuje za vrijeme koje je potrebno za njihov povratak u državu u kojoj
borave.
Članak 10.
Diplomatske putovnice
1. Građani
Europske unije i državljani Republike Azerbajdžan, nositelji valjanih
diplomatskih putovnica mogu bez vize ulaziti u državna područja Republike
Azerbajdžan ili država članica, napuštati ih i prolaziti kroz njih.
2. Državljani iz
stavka 1. mogu boraviti na državnim područjima Republike Azerbajdžan ili
država članica u razdoblju koje ne smije biti dulje od 90 dana u razdoblju
od 180 dana.
Članak 11.
Područna valjanost viza
Podložno
nacionalnim pravilima i propisima o nacionalnoj sigurnosti Republike
Azerbajdžan i država članica te podložno pravilima EU-a o vizama s
ograničenom područnom valjanošću, građani Unije i
državljani Republike Azerbajdžan imaju pravo putovati unutar državnog
područja država članica i Republike Azerbajdžan na jednakoj osnovi
kao i državljani Republike Azerbajdžan i građani Europske unije.
Članak 12.
Zajednički odbor za upravljanje
Sporazumom
1. Stranke
osnivaju Zajednički odbor stručnjaka (dalje u tekstu „Odbor”), koji
čine predstavnici Unije i Republike Azerbajdžan. Uniju zastupa Europska
komisija kojoj pomažu stručnjaci iz država članica.
2. Odbor obavlja,
osobito, sljedeće zadaće:
(a) praćenje
provedbe ovoga Sporazuma;
(b) predlaganje
izmjena ili dopuna ovom Sporazumu;
(c) rješavanje
sporova proizašlih iz tumačenja ili primjene odredbi ovoga Sporazuma.
3. Odbor se
sastaje kad god je to potrebno, na zahtjev jedne od stranaka i najmanje jednom
godišnje.
4. Odbor donosi
svoj poslovnik.
Članak 13.
Odnos ovog Sporazuma prema dvostranim
sporazumima između država članica i Republike Azerbajdžan
Od njegova
stupanja na snagu, ovaj Sporazum ima prednost pred odredbama bilo kojih
dvostranih ili višestranih sporazuma ili dogovora sklopljenih između
država članica i Republike Azerbajdžan, u onoj mjeri u kojoj odredbe
potonjih sporazuma ili dogovora obuhvaćaju pitanja koja su obuhvaćena
ovim Sporazumom.
Članak 14.
Završne odredbe
1. Stranke ratificiraju ili odobravaju ovaj
Sporazum u skladu sa svojim pojedinačnim postupcima, a Sporazum stupa na
snagu prvog dana drugog mjeseca nakon datuma na koji stranke jedna drugu
obavijeste o završetku ranije spomenutih postupaka.
2.
Odstupajući od stavka 1. ovog članka, ovaj Sporazum stupa na snagu
tek na dan stupanja na snagu sporazuma između Europske unije i Republike
Azerbajdžan o ponovnom prihvatu, ako je taj datum poslije datuma iz stavka 1.
ovog članka.
3. Ovaj se
Sporazum zaključuje na neodređeno vrijeme, osim ako bude okončan
u skladu sa stavkom 6. ovoga članka.
4. Ovaj se
Sporazum može izmijeniti pisanim sporazumom stranaka. Izmjene stupaju na snagu
nakon što stranke jedna drugu obavijeste o dovršetku svojih unutarnjih
postupaka koji su u tu svrhu potrebni.
5. Svaka stranka
može u cijelosti ili djelomično suspendirati ovaj Sporazum zbog javnog
reda, zaštite nacionalne sigurnosti i zaštite javnog zdravlja. Druga stranka
mora o odluci o suspenziji biti obaviještena najkasnije 48 sati prije stupanja
na snagu te odluke. Stranka koja je obustavila primjenu ovog Sporazuma odmah
obavješćuje drugu Stranku kada razlozi za obustavu više ne vrijede.
6. Svaka stranka
može otkazati ovaj Sporazum upućivanjem pisane obavijesti drugoj stranci.
Ovaj Sporazum prestaje biti na snazi 90 dana nakon datuma primitka takve
obavijesti.
Sastavljeno u XXX
XXX, u dva primjerka svaki na bugarskom, češkom, danskom, engleskom,
estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom,
mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom,
rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i
azerbajdžanskom, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
Za Uniju                                                                           Za
Republiku Azerbajdžan
PROTOKOL
uz Sporazum o državama članicama koje schengensku pravnu
stečevinu ne primjenjuju u cijelosti
One države
članice koje schengenska pravna stečevina obvezuje, ali koje još
uvijek ne izdaju schengenske vize, sve dok Vijeće u tu svrhu ne donese
odgovarajuću odluku, izdaju nacionalne vize čija je valjanost
ograničena na njihovo državno područje.
U skladu s
Odlukom br. 582/2008/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008.
o uvođenju pojednostavljenog režima kontrole osoba na vanjskim granicama
na temelju jednostranog priznanja Bugarske, Cipra i Rumunjske da su
određeni dokumenti ekvivalentni njihovim nacionalnim vizama za potrebe tranzita
preko njihovih državnih područja[1],
donesene su usklađene mjere za pojednostavljenje tranzita preko državnog
područja imatelja schengenskih viza i schengenskih boravišnih dozvola,
preko državnog područja država članica koje još ne primjenjuju u
potpunosti schengensku pravnu stečevinu.
Zajednička izjava o članku 10. Sporazuma o diplomatskim
putovnicama
Unija ili
Republika Azerbajdžan mogu se pozvati na djelomičnu obustavu primjene
Sporazuma, a posebno članka 10. u skladu s postupkom utvrđenim
člankom 14. stavkom 5. ako druga stranka zlorabi provedbu članka 10.
ili ako provedba predstavlja prijetnju javnoj sigurnosti.
Ako dođe do
obustave provedbe članka 10., obje stranke pokreću savjetovanje u
okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom kako bi riješile probleme
koji su doveli do obustave.
Kao prioritet, obje stranke prihvaćaju obvezu osiguranja visoke
razine sigurnosti dokumenata za diplomatske putovnice, a posebno uvođenjem
biometrijskih identifikatora. Za Uniju to će se osigurati u skladu sa
zahtjevima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EZ) br. 2252/2004 od 13.
prosinca 2004. o standardima za sigurnosna obilježja i biometričke podatke
u putovnicama i putnim ispravama koje izdaju države članice[2].
Zajednička izjava o Danskoj
Stranke primaju
na znanje da se ovaj Sporazum ne primjenjuje na postupke za izdavanje viza od
strane diplomatskih misija i konzularnih službi Danske.
U takvim je
okolnostima poželjno da tijela Danske i Republike Azerbajdžan bez odlaganja
sklope bilateralni sporazum o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni
boravak prema sličnim uvjetima kao u Sporazumu između Europske unije
i Republike Azerbajdžan.
Zajednička izjava o Ujedinjenoj Kraljevini i Irskoj
Stranke primaju
na znanje da se ovaj Sporazum ne primjenjuje na državno područje
Ujedinjene Kraljevine i Irske.
U takvim je
okolnostima poželjno da tijela Ujedinjene Kraljevine, Irske i Republike
Azerbajdžan sklope bilateralne sporazume o pojednostavljenju izdavanja viza.
Zajednička izjava o Islandu, Norveškoj, Švicarskoj i Lihtenštajnu
Stranke primaju
na znanje bliski odnos između Europske unije i Švicarske, Islanda,
Lihtenštajna i Norveške, posebno na temelju Sporazuma od 18. svibnja 1999. i 26.
listopada 2004. o pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju
schengenske pravne stečevine.
U takvim je
okolnostima poželjno da tijela Švicarske, Islanda, Lihtenštajna i Norveške i
Republike Azerbajdžan bez odlaganja sklope bilateralne sporazume o
pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak prema sličnim
uvjetima kao u Sporazumu između Europske unije i Republike Azerbajdžan.
Zajednička izjava o suradnji vezano za putne isprave
Stranke su
suglasne da bi Zajednički odbor osnovan člankom 12. Sporazuma,
prilikom nadzora provedbe Sporazuma trebao procijeniti utjecaj razine
sigurnosti pojedinih putnih isprava na funkcioniranje Sporazuma. U tu svrhu,
stranke su suglasne redovito izvještavati jedna drugu o mjerama poduzetim u
svrhu sprječavanja proliferacije putnih isprava, razvoja tehničkih
sigurnosnih aspekata putnih isprava, kao i vezano za postupak personalizacije
izdavanja putnih isprava.
Zajednička izjava o službenim putovnicama
Stranke,
imajući u vidu okvir ovih pregovora, ponovno utvrđuju da ovaj
Sporazum ne utječe na mogućnost sklapanja dvostranih ugovora
pojedinih država članica i Republike Azerbajdžan kojima se omogućuje
izuzeće od viznog režima nositeljima službenih putovnica.
***
[1]               SL L 161, 20.6.2008., str. 30.
[2]               SL L 385, 29.12.2004., str. 1.