               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.8.2016.
            COM(2016) 543 final
            2016/0259(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o Europskoj godini kulturne baštine

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Načela, vrijednosti i ideali ugrađeni u europsko kulturno nasljeđe zajednički su izvor sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu. Od donošenja Europske agende za kulturu
                  1
                2007. kulturna baština prioritet je u svim planovima rada za kulturu Vijeća, uključujući tekući plan za razdoblje 2015. – 2018.
                  2
                Suradnja na europskoj razini ostvaruje se uglavnom otvorenom metodom koordinacije. Tijekom 2014. uloga politika kulturne baštine za ostvarivanje socijalnih i gospodarskih koristi istaknuta je u zaključcima Vijeća o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu
                  3
                (21. svibnja 2014.) te u komunikaciji Komisije Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi
                  4
               . Tu su komunikaciju podržali Odbor regija u mišljenju od 16. travnja 2015.
                  5
                i Europski parlament koji je 8. rujna 2015. donio rezoluciju
                  6
               .

               Posebno, u zaključcima Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom donesenima 25. studenoga 2014.
                  7
                Komisija je pozvana da predloži „Europsku godinu kulturne baštine”. Slično tomu, Europski parlament u svojoj je rezoluciji Komisiju pozvao da „odredi, po mogućnosti za 2018., Europsku godinu kulturne baštine”. Odbor regija pridružio se tim pozivima u svojem mišljenju te je naglasio da bi se proglašenjem Europske godine kulturne baštine pridonijelo postizanju zajedničkih ciljeva u paneuropskom kontekstu.

               Kako je naglašeno u komunikaciji Komisije, doprinos kulturne baštine gospodarskom rastu i socijalnoj koheziji u Europi nedovoljno je poznat i često podcijenjen. Istovremeno se taj sektor u Europi suočava s mnogim izazovima. Neki od njih su smanjenje javnih proračuna i sudjelovanja u tradicionalnim kulturnim aktivnostima, povećanje utjecaja iz okoliša i fizičkih pritisaka na lokacije s kulturnom baštinom, transformiranje vrijednosnih lanaca i očekivanja kao rezultat digitalizacije te nezakonita trgovina kulturnim artefaktima.

               Kao kod svih tematskih europskih godina, glavni je cilj podići svijest o izazovima i mogućnostima te istaknuti ulogu EU-a u promicanju zajedničkih rješenja. U skladu s ciljevima Europske agende za kulturu, Europska godina kulturne baštine trebala bi imati sljedeće opće ciljeve:

               –doprinos promicanju uloge europske kulturne baštine kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Potrebno je istaknuti najbolji način za njezino očuvanje i zaštitu te način kako osigurati da u njoj uživa šira i raznolikija publika. To bi se moglo ostvariti mjerama za stjecanje nove publike i obrazovanjem o baštini, čime se promiču socijalna uključenost i integracija, uz puno poštovanje nadležnosti država članica.

               –jačanje doprinosa europske kulturne baštine gospodarstvu i društvu koristeći njezin izravni i neizravni gospodarski potencijal. To uključuje mogućnosti za podupiranje kulturnih i kreativnih industrija i poticanje stvaralaštva i inovacija, promicanje održivog turizma i stvaranje stabilnih lokalnih radnih mjesta.

               –doprinos promicanju kulturne baštine kao važnog elementa međunarodne dimenzije EU-a, polazeći od interesa u partnerskim zemljama za europsku baštinu i stručno znanje. Baština ima veliku ulogu u nekoliko programa u području vanjskih odnosa, uglavnom, ali ne isključivo, na Bliskom istoku. Promicanje vrijednosti kulturne baštine odgovor je na namjerno uništavanje kulturnog blaga u područjima sukoba
                  8
               .

               Europska godina kulturne baštine europskim građanima omogućit će bolje razumijevanje sadašnjosti zahvaljujući širem zajedničkom tumačenju prošlosti. Potaknut će se bolja procjena socijalnih i gospodarskih koristi kulturne baštine i njezina doprinosa gospodarskom rastu i socijalnoj koheziji. Taj se doprinos može procijeniti primjerice u pogledu promicanja održivog turizma i urbane obnove. Istaknut će se izazovi i mogućnosti povezani s digitalizacijom. Pridonijet će se i rješavanju prepoznatih izazova širenjem najboljih praksi koje se odnose na zaštitu, gospodarenje, poboljšanje, upravljanje te istraživačke i inovacijske aktivnosti. Istaknut će se nedavna postignuća u pogledu tehnoloških i socijalnih inovacija u području kulturne baštine, kao i inicijative EU-a u tim područjima.

               •Usklađenost s postojećim odredbama politike u tom području

               Europska godina kulturne baštine provodit će se u okviru postojećih programa EU-a. Za kulturnu baštinu trenutačno se mogu dodijeliti znatna sredstva EU-a u okviru nekoliko programa za očuvanje, digitalizaciju, infrastrukturu, istraživanje i inovacije te razvoj vještina. Ti programi uključuju sljedeće: Kreativna Europa, europski strukturni i investicijski fondovi, Obzor 2020., Erasmus+ i Europa za građane. Tri aktivnosti EU-a posebno posvećene kulturnoj baštini financiraju se u okviru programa Kreativna Europa: Dani europske baštine, nagrada Europske unije za kulturnu baštinu i oznaka europske baštine.

               Europska godina bit će prilika da se države članice i dionici potaknu na suradnju u razvoju snažnijeg i integriranijeg pristupa kulturnoj baštini. Tim će se pristupom promicati i štititi kulturna baština Europe te isticati njezine suštinske i društvene vrijednosti kako bi se povećao njezin doprinos otvaranju radnih mjesta i rastu. To će se ostvarivati uz potpuno poštovanje načela supsidijarnosti.

               Slično ostalim tematskim europskim godinama, mjere će uključivati informativne i promotivne kampanje te događaje i inicijative na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. Svrha svih aktivnosti bit će prenošenje glavnih poruka i širenje informacija o primjerima dobre prakse.

               Nastojat će se osigurati da aktivnosti organizirane tijekom Europske godine budu prilagođene potrebama i okolnostima u pojedinim državama članicama. Stoga se države članice pozivaju na imenovanje nacionalnog koordinatora koji će biti odgovoran za organiziranje njihova sudjelovanja u Europskoj godini kulturne baštine. Osnovat će se europska upravljačka skupina u kojoj će sudjelovati predstavnici nacionalnih koordinatora. Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene informacija o provedbi na nacionalnoj i europskoj razini.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna je osnova prijedloga članak 167. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). U tom se članku navodi da EU „doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe”. Unija također potiče suradnju među državama članicama u području kulture te, prema potrebi, podupire i dopunjuje njihovo djelovanje.

               •Supsidijarnost

               Ciljevi prijedloga ne mogu se u dovoljnoj mjeri ostvariti samo djelovanjem država članica, jer se djelovanjem na isključivo nacionalnoj razini ne ostvaruje korist od europske dimenzije u razmjeni iskustava i dobre prakse među državama članicama. U članku 3. Ugovora o Europskoj uniji navodi se da ona poštuje bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost država članica te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe. Unija svoje ciljeve ostvaruje odgovarajućim sredstvima, primjerenima nadležnostima koje su joj dodijeljene Ugovorima. Osim toga, djelovanje država članica unaprijedilo bi se uz povećanu svijest i vidljivost stvorenu unutar i izvan EU-a.

               •Proporcionalnost

               Predloženi je plan djelovanja jednostavan. On se temelji na postojećim programima i na preusmjeravanju komunikacijskih aktivnosti o tematskim područjima Europske godine. Njime se ne nameću nerazmjerna upravljačka ograničenja tijelima koje provode prijedlog.

               Djelovanjem EU-a podržat će se i upotpuniti nastojanja država članica. Tim će se aktivnostima prvo poboljšati učinkovitost instrumenata EU-a. Drugo, djelovat će kao pokretač poticanjem sinergije i suradnje među državama članicama, kulturnim organizacijama i zakladama te javnim i privatnim poduzećima.

               Djelovanje EU-a ne bi prelazilo okvire potrebne za rješavanje uočenih problema.

               •Odabir instrumenta

               Odluka Europskog parlamenta i Vijeća najprikladniji je instrument za osiguravanje potpune uključenosti zakonodavnog tijela u proglašenje 2018. Europskom godinom kulturne baštine.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

               Pri pripremi svojega prijedloga Komisija je provela niz ciljanih savjetovanja sa širokim krugom dionika uzimajući u obzir raznolikost sektora kulturne baštine i njegovu visoku razinu organizacije i specijalizacije, nadležnosti država članica te uloge strukovnih tijela i međunarodnih organizacija. Osim toga, Komisija je uvažila prethodno spomenute zaključke Vijeća, rezoluciju Europskog parlamenta i mišljenje Odbora regija.

               Na razini EU-a u zadnje je vrijeme plodna rasprava pridonijela razvoju politike koja se odnosi na kulturnu baštinu. U tome su posebnu ulogu imala tijela koja su povezivala tijela nadležna za politiku baštine u državama članicama, kao što su Skupina za razmatranje „EU i kulturna baština” i Europski forum čelnika za kulturnu baštinu. Treba spomenuti i ostale međuvladine i nevladine organizacije koje su sudjelovale, primjerice Međunarodno vijeće muzeja (ICOM), Međunarodno vijeće za spomenike i spomeničke cjeline (ICOMOS), Međunarodni centar za proučavanje očuvanja i restauracije kulturne imovine (ICCROM) i Vijeće Europe. Druge važne mreže aktivne u tom području uključuju organizaciju Europa Nostra, Europski savez za kulturnu baštinu 3.3.
                  9
                i Mrežu europskih muzejskih organizacija (NEMO).

               Bilo je i drugih kretanja. U travnju 2015. ministri kulture Vijeća Europe usvojili su Namursku deklaraciju. U njoj su pozdravili ideju Vijeća Europske unije za organiziranje Europske godine kulturne baštine. Pozvali su na sudjelovanje Vijeće Europe i sve države potpisnice Europske kulturne konvencije.

               Dana 29. lipnja 2015., uoči 40. obljetnice Europske godine arhitektonske baštine koja je organizirana 1975. pod pokroviteljstvom Vijeća Europe, Njemački odbor za kulturnu baštinu (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) u Bonnu je uz sjednicu Odbora za svjetsku baštinu organizirao i javnu raspravu o prijedlogu za Europsku godinu.

               Drugu relevantnu raspravu organizirala je u travnju 2015. Europa Nostra, odnosno njezin ured u Bruxellesu, u kojoj je sudjelovala odabrana skupina izvršnih direktora organizacija članica. Na općoj skupštini u lipnju 2015. cijelo članstvo organizacije Europa Nostra raspravljalo je o svrsi Europske godine kulturne baštine i o glavnim aktivnostima koje bi se mogle provesti. Skupština se održala u Oslu uz nazočnost predstavnika Europske komisije.

               Konzultacije s dionicima održane su i u okviru otvorene radne skupine „EYCH 2018” koju su organizirali Njemački odbor za kulturnu baštinu i savezni povjerenik za kulturu i medije. Na osnovi tih konzultacija izrađen je dokument za raspravu (Zajednička baština
                  10
               ) koji je uzet u obzir u pripremi ovog prijedloga. Rasprava je provedena s članovima Skupine za razmatranje „EU i kulturna baština”, uključujući stručnjake iz nacionalnih uprava iz Belgije, Bugarske, Njemačke, Francuske, Grčke, Italije, Luksemburga, Latvije, Litve, Nizozemske, Norveške, Poljske, Španjolske, Švedske, Švicarske i Ujedinjene Kraljevine. Sudjelovali su i stručnjaci iz Estonije, Austrije, Portugala i Slovačke te iz različitih organizacija sa statusom promatrača, uključujući Europsku mrežu za upravljanje u kulturi i kulturnu politiku (ENCATC), organizaciju Europa Nostra, Mrežu europskih muzejskih organizacija i druge.

               Seminar „Europska godina kulturne baštine: zajednička baština, zajednički izazov” organizirala su u Bruxellesu 28. listopada 2015. stalna predstavništva Italije i Španjolske pri Europskoj uniji. Sudjelovali su različiti dionici, poput organizacije Europa Nostra, nacionalnih tijela i stručnjaka.

               O prijedlogu se dodatno razgovaralo na sastancima prethodno spomenute skupine za razmatranje u Luksemburgu 23. – 24. rujna 2015., u Rimu 30. studenoga – 1. prosinca 2015., u Haagu 9. svibnja 2016. i na sastanku Europskog foruma čelnika za kulturnu baštinu u Bernu 19. – 20. svibnja 2016. Još se jedna rasprava održala 19. travnja 2016. u okviru Europskoga kulturnog foruma 2016.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

               Inicijativa će se temeljiti na neovisnim analizama i studijama, osobito na izvješću Kulturna baština važna je za Europu
                  11
               . To je rezultat dvogodišnjeg opsežnog projekta koji je financiran u okviru programa EU-a za kulturu, a proveden je radi prikupljanja dokaza o vrijednosti kulturne baštine i njezinom utjecaju na europsko gospodarstvo, kulturu, društvo i okoliš.

               Kao izvor koristit će se i izvješće stručne skupine za kulturnu baštinu koja djeluje u okviru programa Obzor 2020.Doprinos kulturne baštine Europi
                  12
                te Strateški program istraživanja koji je razvijen u okviru zajedničke programske inicijative Kulturno nasljeđe i globalne promjene
                  13
               . Konačno, u inicijativi će se koristiti socijalna platforma za kulturno nasljeđe i europski identitet CULTURALBASE iz Obzora 2020. (višegodišnja inicijativa za savjetovanje s dionicima)
                  14
               , kao i novoosnovane europske istraživačke infrastrukture poput Digitalne istraživačke infrastrukture u području umjetnosti i humanističkih znanosti (DARIAH ERIC) i Europske istraživačke infrastrukture za znanost o baštini (E-RIHS)
                  15
               .

               U radnom paketu 9: kultura i turizam iz Ex post evaluacije programa kohezijske politike 2007. – 2013. s naglaskom na Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond utvrđeno je da ulaganje u kulturu i turizam može potaknuti regionalno gospodarstvo i poboljšati socijalnu uključenost.

               U zaključku Ex post evaluacije 7. okvirnog programa EU-a 2007. – 2013.  (FP7 – program EU-a za financiranje istraživanja od 2007. do 2013.) navodi se da je da je programom učinkovito potaknuta izvrsnost u znanosti te je ojačana industrijska konkurentnost Europe. Pritom je pridonio rastu i zapošljavanju u Europi u područjima koja su obično zadaća nacionalnih politika. U okviru programa FP7 dana je potpora u iznosu većem od 180 milijuna EUR istraživanjima različitih aspekata europske kulturne baštine (materijalne, nematerijalne i digitalne) u području okoliša, društvenih i humanističkih znanosti, digitalne kulturne baštine, industrijske tehnologije, međunarodne suradnje i e-infrastrukture. Tako stečena znanja treba dodatno iskoristiti.

               •Procjena učinka

               Nije potrebna procjena učinka jer su ciljevi predložene inicijative obuhvaćeni ciljevima postojećih programa Unije. Europska godina kulturne baštine može se provesti u okviru postojećih proračunskih ograničenja korištenjem onih programa u kojima je predviđeno utvrđivanje prioriteta financiranja na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi. Predložena inicijativa ne obvezuje Komisiju ni na kakve posebne mjere zakonodavne prirode niti bi imala društveni, gospodarski ili ekološki učinak veći od učinka postojećih instrumenata.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Za Europsku godinu kulturne baštine ne traži se dodatno financiranje. Za tu inicijativu nisu potrebna dodatna sredstva iz proračuna EU-a. Fleksibilnost u utvrđivanju prioriteta na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi u relevantnim programima dovoljna je za osmišljavanje kampanje za podizanje svijesti koja bi po opsegu bila slična kampanjama u prethodnim Europskim godinama.

               2016/0259 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o Europskoj godini kulturne baštine

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 167.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  16
               ,

               djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Načela, vrijednosti i ideali ugrađeni u europsko kulturno nasljeđe zajednički su izvor sjećanja, razumijevanja, identiteta, dijaloga, kohezije i kreativnosti za Europu. Kulturna baština ima važnu ulogu u Europskoj uniji, kako je navedeno u preambuli Ugovora o Europskoj uniji, gdje se navodi da su potpisnici „nadahnuti kulturnim, vjerskim i humanističkim nasljeđem Europe”.

               (2)U članku 3. stavku 3. UEU-a navodi se da Europska unija poštuje svoju bogatu kulturnu i jezičnu raznolikost te osigurava očuvanje i unapređenje kulturnog nasljeđa Europe.

               (3)Člankom 167. stavkom 1. UFEU-a propisuje se da „Unija doprinosi procvatu kultura država članica, poštujući pritom njihovu nacionalnu i regionalnu raznolikost i stavljajući istodobno u prvi plan njihovo zajedničko kulturno naslijeđe”. Djelovanje Unije usmjereno je prema poticanju suradnje između država članica te, prema potrebi, podupiranju i dopunjavanju njihovog djelovanja u različitim područjima kao što je poboljšanje poznavanja i popularizacije kulture i povijesti europskih naroda i očuvanje i zaštita kulturne baštine od europske važnosti (članak 167. stavak 2. UFEU-a).

               (4)Kako je Europska komisija istaknula u svojoj Komunikaciji „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi”
                  17
               , kulturnu baštinu treba smatrati zajedničkim resursom i općim dobrom koje se čuva za buduće naraštaje, a briga za baštinu zajednička je odgovornost svih dionika.

               (5)Kulturna baština od velike je vrijednosti za europsko društvo s kulturnog, ekološkog, društvenog i gospodarskog gledišta. Stoga je održivo upravljanje baštinom strateški izbor za 21. stoljeće, što je Vijeće naglasilo u svojim zaključcima od 21. svibnja 2014. o „kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu”
                  18
               . Ne cijeni se dovoljno doprinos baštine u smislu stvaranja vrijednosti, vještina, radnih mjesta te kvalitete života.

               (6)Kulturna baština središnja je tema Europske agende za kulturu
                  19
               . Ona je jedan od četiri prioriteta europske suradnje u području kulture za razdoblje 2015. – 2018., kako je utvrđeno u postojećem planu rada za kulturu koji je Vijeće usvojilo 25. studenoga 2014.
                  20

               (7)Kulturna baština obuhvaća širok spektar „resursa naslijeđenih iz prošlosti, u svim oblicima i aspektima – materijalnim, nematerijalnim i digitalnim (stvorenim u digitalnom obliku i digitaliziranim) – uključujući spomenike, nalazišta, krajolike, vještine, prakse, znanje i iskazivanje ljudske kreativnosti, kao i kolekcije koje čuvaju i kojima upravljaju javna i privatna tijela poput muzeja, knjižnica i arhiva”, kako je navedeno u prethodno spomenutim zaključcima od 21. svibnja 2014.

               (8)Kulturna baština nastala je tijekom vremena sintetiziranjem i kombiniranjem kulturnih izričaja različitih civilizacija koje su naseljavale Europu. Zahvaljujući Europskoj godini poticat će se i povećavati razumijevanje važnosti zaštite i promicanja raznolikosti kulturnih izričaja. Jedan od načina da se to postigne bio bi provedbom obrazovnih programa i programa za podizanje javne svijesti, u skladu s obvezama iz Konvencije UNESCO-a o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja
                  21
                donesene 20. listopada 2005., čija je stranka EU.

               (9)U Konvenciji UN-a o pravima osoba s invaliditetom, čiji su potpisnici EU i većina država članica, odnosno u njezinu članku 30. o sudjelovanju u kulturnom životu, rekreaciji, razonodi i sportu navodi se da države stranke priznaju osobama s invaliditetom pravo na sudjelovanje u kulturnom životu na ravnopravnoj osnovi s drugima, te će poduzeti sve odgovarajuće mjere kako bi osigurale da osobe s invaliditetom između ostalog uživaju pristup mjestima kulturnih događanja ili usluga, kao što su kazališta, muzeji, kino dvorane, knjižnice i turističke usluge, te, koliko je to moguće, spomenicima i mjestima od nacionalnoga kulturnog značenja.

               (10)Europska nagrada za pristupačnost grada istaknula je izvedivost i dobre prakse u nastojanjima da se kulturna baština gradova učini pristupačnom za osobe s invaliditetom, starije osobe, osobe smanjene pokretljivosti ili s drugim privremenim oštećenjima, na način koji poštuje prirodu i vrijednosti te baštine.

               (11)Kulturna baština može imati važnu ulogu u povezivanju zajednice u vrijeme kad se u europskim društvima povećava kulturna raznolikost. Novi participativni i međukulturni pristupi politici baštine i obrazovnim inicijativama u kojima se jednako vrednuju sve kulturne baštine mogli bi povećati povjerenje, uzajamno uvažavanje i socijalnu koheziju.

               (12)To je prepoznato i u Programu za održivi razvoj do 2030.
                  22
                u kojemu su globalno građanstvo, kulturna raznolikost i međukulturni dijalog glavna načela održivog razvoja. U njemu se ističe da sve kulture i civilizacije mogu pridonijeti održivom razvoju i u tome imati odlučujuću ulogu. Kultura se izričito spominje u nekoliko ciljeva održivog razvoja tog Programa: na primjer u cilju 4 (obrazovanje), cilju 5 (ravnopravnost spolova), cilju 8 i cilju 12 u odnosu na turizam (održivi rast / obrasci potrošnje) i posebno u cilju 11 (gradovi – baština).

               (13)Na međunarodnoj razini sve se više prepoznaje da je u središte proširenog interdisciplinarnog koncepta kulturne baštine potrebno staviti ljude i ljudske vrijednosti. Zbog toga je potrebno poticati širi pristup kulturnoj baštini. To se može postići usmjeravanjem na različitu publiku i povećanjem pristupačnosti mjesta, zgrada, proizvoda i usluga, uzimajući u obzir posebne potrebe i posljedice demografskih promjena.

               (14)Politike za održavanje, obnovu, očuvanje, ponovnu uporabu, pristupačnost i promicanje kulturne baštine i usluga povezanih s kulturnom baštinom prvenstveno su u nadležnosti nacionalnih, regionalnih ili lokalnih tijela. Ipak, kulturna baština ima jasnu europsku dimenziju i tema je nekoliko politika EU-a koje se ne bave izravno kulturom. Kao primjer mogu se navesti obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, digitalna agenda, istraživanje i inovacije te komunikacije.

               (15)Kako bi se u potpunosti ostvario potencijal tih resursa u okviru europskih gospodarstava i društava, za zaštitu i unapređenje baštine te upravljanje tim resursima, što povezuje nekoliko javnih politika, potrebno je učinkovito višerazinsko upravljanje i bolja međusektorska suradnja. U to su uključeni svi dionici, uključujući javna tijela, pojedince, organizacije civilnog društva, nevladine organizacije i volonterski sektor.

               (16)Vijeće je u svojim zaključcima od 25. studenoga 2014.
                  23
                pozvalo Komisiju da razmotri predlaganje „Europske godine kulturne baštine”.

               (17)Europski parlament u svojoj je rezoluciji od 8. rujna 2015. preporučio da se odredi, po mogućnosti za 2018., Europska godina kulturne baštine
                  24
               .

               (18)Europski odbor regija, u mišljenju od 16. travnja 2014.
                  25
               , pozdravio je prijedlog Vijeća za „Europsku godinu kulturne baštine”, naglasivši njezin doprinos ostvarenju zajedničkih ciljeva u paneuropskom kontekstu.

               (19)Proglašenje Europske godine kulturne baštine učinkovit je način za podizanje javne svijesti, širenje informacija o dobroj praksi i promicanje istraživanja i inovacija te političku raspravu. Stvaranjem okružja za istovremeno promicanje tih ciljeva na razini Unije te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini može se postići veća sinergija i bolje korištenje resursa.

               (20)Baština je područje intervencije u nekoliko programa u području vanjskih odnosa – većinom, ali ne isključivo na Bliskom istoku. Promicanje vrijednosti kulturne baštine odgovor je na namjerno uništavanje kulturnoga blaga u područjima sukoba
                  26
               . Bit će važno osigurati komplementarnost Europske godine kulturne baštine i svih inicijativa u vanjskim odnosima koje su razvijene u odgovarajućim okvirima. Mjere zaštite i promicanja kulturne baštine u okviru relevantnih instrumenata za vanjske odnose trebale bi, među ostalim, odražavati zajednički interes povezan s razmjenom iskustava i vrijednosti s trećim zemljama. Tako će se promicati uzajamno poznavanje, poštovanje i razumijevanje među kulturama.

               (21)Iako je ova Odluka upućena državama članicama, i zemlje obuhvaćene politikom proširenja trebaju biti usko povezane s aktivnostima u okviru Europske godine kulturne baštine. Prema potrebi može se tražiti i uključivanje zemalja u okviru Europske susjedske politike i drugih partnerskih zemalja. To se može ostvariti u odgovarajućim okvirima za suradnju i dijalog, osobito u kontekstu dijaloga civilnog društva između EU-a i tih zemalja.

               (22)Zaštita, očuvanje i unapređenje europske kulturne baštine u okviru je ciljeva postojećih programa Unije. Stoga se Europska godina može provesti primjenom tih programa u okviru njihovih postojećih odredbi i utvrđivanjem prioriteta financiranja na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi. Programima i politikama u područjima kao što su kultura, obrazovanje, poljoprivreda i ruralni razvoj, regionalni razvoj, socijalna kohezija, pomorstvo, okoliš, turizam, strategija jedinstvenog digitalnog tržišta, istraživanje i inovacije te komunikacije pridonosi se izravno i neizravno zaštiti, unapređenju, inovativnoj ponovnoj uporabi i promicanju europske kulturne baštine. Stoga ti programi i politike mogu biti potpora inicijativi u skladu s njihovim pravnim okvirima.

               (23)Cilj je ove Odluke poduprijeti nastojanja država članica u zaštiti, očuvanju, unapređenju, ponovnoj uporabi i promicanju europske kulturne baštine. S obzirom na potrebu transnacionalne razmjene informacija i širenja dobre prakse diljem Unije, države članice ne mogu taj cilj dostatno ostvariti same, nego se on na bolji način može ostvariti na razini Unije, stoga Europska unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Predmet

               Godina 2018. proglašava se „Europskom godinom kulturne baštine” (dalje u tekstu: „Europska godina”).

               Članak 2.

               Ciljevi

               1. U skladu s ciljevima Europske agende za kulturu, opći ciljevi Europske godine odnose se na poticanje i potporu – posebno razmjenom iskustava i dobre prakse – nastojanja Unije, država članica, regionalnih i lokalnih tijela u zaštiti, očuvanju, ponovnoj uporabi, unapređenju, vrednovanju i promicanju europske kulturne baštine u Europskoj uniji. Ciljevi su posebno:

               (a)doprinos promicanju uloge europske kulturne baštine kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Potrebno je istaknuti najbolji način za njezino očuvanje i zaštitu te način kako osigurati da u njoj uživa šira i raznolikija publika. To bi se moglo ostvariti mjerama za stjecanje nove publike i obrazovanjem o baštini, čime se promiču socijalna uključenost i integracija, uz puno poštovanje nadležnosti država članica,

               (b)povećanje doprinosa europske kulturne baštine gospodarstvu i društvu koristeći se njezinim izravnim i neizravnim gospodarskim potencijalom. To uključuje mogućnosti za podupiranje kulturnih i kreativnih industrija i poticanje stvaralaštva i inovacija, promicanje održivog turizma, povećanje socijalne kohezije i stvaranje stabilnih lokalnih radnih mjesta;

               (c)doprinos promicanju kulturne baštine kao važnog elementa međunarodne dimenzije EU-a, polazeći od interesa u partnerskim zemljama za europsku baštinu i stručno znanje.

               2. Specifični ciljevi Europske godine kulturne baštine su sljedeći:

               (a)poticanje pristupa koji su usmjereni na čovjeka, uključivi, napredni, bolje integrirani i međusektorski, kako bi baština postala dostupna svima te kako bi se osigurala zaštita, očuvanje, inovativna ponovna uporaba i unapređenje kulturnog nasljeđa;

               (b)promicanje inovativnih modela višerazinskog upravljanja kulturnom baštinom u koje su uključeni svi dionici, uključujući javna tijela, fizičke osobe, organizacije civilnog društva, nevladine organizacije i volonterski sektor;

               (c)promicanje rasprave, istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i razmjene dobre prakse u pogledu kvalitetnog očuvanja i zaštite kulturne baštine i suvremenih intervencija u povijesni okoliš, kao i promicanje rješenja koja su pristupačna svima, uključujući osobe s invaliditetom;

               (d)isticanje i poticanje pozitivnog doprinosa kulturne baštine društvu i gospodarstvu istraživanjem i inovacijama, uključujući bazu dokaza na razini EU-a, te razvojem pokazatelja i mjerila;

               (e)poticanje lokalnih razvojnih strategija koje se temelje na potencijalima baštine, uključujući promicanjem održivog kulturnog turizma;

               (f)potpora razvoju specijaliziranih vještina, unapređenje upravljanja znanjem i prijenosa znanja u sektoru baštine, uzimajući u obzir posljedice digitalizacije;

               (g)promicanje baštine kao izvora nadahnuća za suvremeno stvaralaštvo i inovacije te isticanje potencijala za uzajamno obogaćivanje i snažniju interakciju među kulturnim i kreativnim sektorima te zajednicama i sektorom baštine;

               (h)osvješćivanje važnosti europske kulturne baštine u programima obrazovanja i cjeloživotnog učenja, s posebnim usmjerenjem na mlade ljude i lokalne zajednice;

               (i)isticanje potencijala međunarodne suradnje u području kulturne baštine pri razvijanju snažnijih veza sa zemljama izvan EU-a te poticanje međukulturnog dijaloga, pomirenja nakon sukoba i sprečavanja sukoba;

               (j)promicanje istraživanja i inovacija u području kulturne baštine, olakšano prihvaćanje i iskorištavanje rezultata istraživanja kod svih dionika, posebno tijela javne vlasti i privatnog sektora, te olakšan prijenos rezultata istraživanja široj javnosti i

               (k)poticanje sinergije Unije i država članica, uključujući jačanje inicijativa za sprečavanje nezakonite trgovine kulturnim dobrima.

               Članak 3.

               Sadržaj mjera

               1. Mjere koje treba poduzeti radi ostvarenja ciljeva iz članka 2. uključuju sljedeće aktivnosti na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, a koje su povezane s ciljevima Europske godine:

                  (a)konferencije, događanja i inicijative kojima se promiče rasprava i jača svijest o važnosti i vrijednosti kulturne baštine i omogućuje uključenost građana i dionika;

                  (b)kampanje za podizanje svijesti, obavješćivanje i obrazovanje radi isticanja vrijednosti poput raznolikosti i međukulturnog dijaloga s dokazima iz bogate europske baštine te radi poticanja doprinosa široke javnosti u zaštiti baštine i upravljanju baštinom i općenito u postizanju ciljeva Europske godine;

                  (c)razmjena iskustava i dobre prakse nacionalnih, regionalnih i lokalnih uprava te drugih organizacija u širenju informacija o kulturnoj baštini; i

                  (d)provođenje studija i istraživačkih i inovacijskih aktivnosti te širenje njihovih rezultata na europskoj ili nacionalnoj razini.

               2. Komisija i države članice mogu odrediti i druge aktivnosti koje bi mogle pridonijeti ciljevima Europske godine iz članka 2. i dopustiti upućivanja na Europsku godinu u promidžbi tih aktivnosti ako su one usmjerene na postizanje tih ciljeva.

               Članak 4.

               Koordinacija na nacionalnoj razini

               Svaka država članica imenuje nacionalnog koordinatora odgovornog za organizaciju njezina sudjelovanja u Europskoj godini. Koordinator osigurava koordinaciju relevantnih aktivnosti na nacionalnoj razini.

               Članak 5.

               Koordinacija na razini Unije

               Komisija saziva sastanke nacionalnih koordinatora radi koordinacije provedbe Europske godine i razmjene informacija o provedbi na nacionalnoj i europskoj razini.

               Članak 6.

               Međunarodna suradnja

               Za potrebe Europske godine Komisija surađuje s nadležnim međunarodnim organizacijama, posebno s UNESCO-om i Vijećem Europe, istodobno osiguravajući vidljivost sudjelovanja EU-a.

               Članak 7.

               Financiranje

               Sufinanciranje na europskoj razini aktivnosti za potporu Europske godine u skladu je s primjenjivim pravilima i u okviru postojećih mogućnosti za određivanje prioriteta na godišnjoj ili višegodišnjoj osnovi u postojećim programima, posebno u programu Kreativna Europa. Prema potrebi, potpora Europskoj godini može se pružati i u okviru drugih programa i politika, uzimajući u obzir njihove važeće pravne i financijske odredbe.

               Članak 8.

               Praćenje i evaluacija

                Do 31. prosinca 2019. Komisija Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija podnosi izvješće o provedbi, rezultatima i sveobuhvatnoj ocjeni inicijativa predviđenih ovom Odlukom.

               Članak 9.

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Članak 10.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

               1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               1.4.Ciljevi

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.6.Trajanje i financijski utjecaj

               1.7.Predviđene metode upravljanja

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               3.2.5.Doprinos trećih osoba

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ

               1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               1.1.Naslov prijedloga/inicijative

                  Europska godina kulturne baštine

               1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
                  27

                  PODRUČJE POLITIKE: AKTIVNOSTI U OBRAZOVANJU I KULTURI: KREATIVNA EUROPA

               1.3.Vrsta prijedloga/inicijative

               X Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
                  28

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja

               ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje

               1.4.Ciljevi

               1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa

                  Nema višegodišnjeg strateškog cilja s obzirom na specifičnost inicijative kakva je Europska godina.

               1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB

                  Posebni cilj br.

                  (a) Doprinos promicanju uloge europske kulturne baštine kao ključne komponente kulturne raznolikosti i međukulturnog dijaloga. Potrebno je istaknuti najbolji način za njezino očuvanje i zaštitu te način kako osigurati da u njoj uživa šira i raznolikija publika. To bi se moglo ostvariti mjerama za razvoj publike i obrazovanjem o baštini, uz puno poštovanje nadležnosti država članica, promičući socijalnu uključenost i integraciju.

                  (b)
                        Jačanje doprinosa europske kulturne baštine gospodarstvu i društvu koristeći njezin izravni i neizravni gospodarski potencijal. To uključuje mogućnosti za podupiranje kulturnih i kreativnih industrija i poticanje stvaralaštva i inovacija, promicanje održivog turizma, povećanje društvene kohezije i stvaranje stabilnih radnih mjesta.

                  (c)
                        Doprinos promicanju kulturne baštine kao važnog elementa međunarodne dimenzije EU-a, polazeći od interesa u partnerskim zemljama za europsku baštinu i stručno znanje.

                  Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB

                  15.04 – Kreativna Europa

               1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj

               Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.

                  – informativne i promotivne kampanje, događanja i inicijative na europskoj, nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini radi prenošenja glavnih poruka i širenja informacija o dobroj praksi i o ulozi EU-a u promicanju zajedničkih rješenja

                  – podizanje svijesti o važnosti kulturne baštine za građane EU-a i jačanje njezina doprinosa rastu, otvaranju radnih mjesta i socijalnoj koheziji na nacionalnoj i europskoj razini

                  – ukazivanje na izazove i unapređivanje mogućnosti za zaštitu, očuvanje i upravljanje kulturnom baštinom, uključujući one povezane s digitalizacijom

               1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja

               Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.

                  Broj ostvarenja u okviru informativne kampanje

               1.5.Osnova prijedloga/inicijative

               1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti

                  Kratkoročno: bolje informiranje o važnosti kulturne baštine kao posebnoj vrijednosti EU-a, kao i o ulozi EU-a u njezinu očuvanju

                  Dugoročno: povećana osviještenost građana o važnosti kulturne baštine i bolje shvaćanje pozitivne uloge EU-a

               1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a

                  – jačanje svijesti o važnosti europske kulturne baštine u pogledu gospodarskog rasta i socijalne kohezije

                  – podizanje svijesti o izazovima i mogućnostima te isticanje uloge EU-a u promicanju zajedničkih rješenja

               1.5.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava

                  Europske godine organizirane u proteklih 10 godina pokazale su se kao vrijedan instrument za podizanje svijesti čiji je utjecaj zamjetan kod široke javnosti i kod predvodnika javnog mnijenja. Pritom su ostvarene sinergije različitih područja djelovanja na razini EU-a i država članica.

               1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima

                  Europska godina kulturne baštine bit će referentna točka za europske strukturne i investicijske fondove te nekoliko programa Unije, kao što su Kreativna Europa, Obzor 2020. (uključujući digitalne aspekte očuvanja i vrednovanja baštine), Erasmus+ i Europa za građane. U okviru programa Kreativna Europa financiraju se tri aktivnosti EU-a posebno posvećene kulturnoj baštini:  Dani europske baštine, nagrada Europske unije za kulturnu baštinu i oznaka europske baštine.

               1.6.Trajanje i financijski utjecaj

               X Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja

               –X
                     Prijedlog/inicijativa na snazi od 1. siječnja 2018. do 31. prosinca 2018.

               –X
                     Financijski utjecaj od 2017. do 2018.

               ◻ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja

               –Početno razdoblje provedbe od GGGG. do GGGG.,

               –nakon čega slijedi redovna provedba.

               1.7.Predviđene metode upravljanja
                  29

               X Izravno upravljanje Komisije

               –◻ koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;

               –◻
                     ◻preko izvršnih agencija

               ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama

               ◻ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:

               –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;

               –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);

               –◻EIB-u i Europskom investicijskom fondu;

               –◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe;

               –◻ tijelima javnog prava;

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;

               –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva;

               –◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.

               –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.

               Napomene

                  [...]

                  [...]

               2.MJERE UPRAVLJANJA

               2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja

               Navesti učestalost i uvjete.

                  Program rada Europske godine

                  osnivanje Upravljačkog odbora

               2.2.Sustav upravljanja i kontrole

               2.2.1.Utvrđeni rizici

                  – nedovoljna vidljivost inicijativa

                  – previsoka očekivanja u odnosu na ograničen proračun

               2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole

                  redovna procjena rizika u okviru Upravljačkog odbora

               2.2.3.Procjene troškova i koristi kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške

                  pro memoria

                  pro memoria

               2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti

               Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.

                  Komisija osigurava da se, kad se provode mjere koje se financiraju u okviru ove Odluke, štite financijski interesi Unije primjenom preventivnih mjera protiv prijevara, korupcije i bilo koje druge nezakonite aktivnosti redovitim provjerama i povratom neopravdano isplaćenih iznosa i, ako su otkrivene nepravilnosti, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim kaznama. Komisija može provoditi kontrole i provjere na licu mjesta prema ovoj Odluci, u skladu s Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti. Prema potrebi, istrage provodi Europski ured za borbu protiv prijevara u skladu s Uredbom (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. svibnja 1999. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF).

               3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

               3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi

               Postojeće proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Naslov 3: Sigurnost i građanstvo

                        Dif./nedif.
                           30

                        zemalja EFTA-e
                           31

                        zemalja kandidatkinja
                           32

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

                        3

                        15 04 02 – Potprogram Kultura – podupiranje prekograničnih aktivnosti te promicanje transnacionalnog kretanja i mobilnosti

                        Dif.

                        NE

                        NE

                        NE

                        NE

               Zatražene nove proračunske linije

               Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.

                        Naslov višegodišnjeg financijskog okvira

                        Proračunska linija

                        Vrsta
                        rashoda

                        Doprinos

                        Dif./nedif.

                        zemalja EFTA-e

                        zemalja kandidatkinja

                        trećih zemalja

                        u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe

               3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode

               [Ovaj se dio ispunjava

                  u proračunskoj tablici o administrativnim proračunskim podacima

                (drugi dokument u prilogu ovom financijskom izvještaju) koju je potrebno učitati na mrežne stranice CISNET-a radi savjetovanja među službama.]

               3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        Broj

                        [3] Naslov Sigurnost i građanstvo

                        GU: EAC

                        Godina
                        N
                           33

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        • Odobrena sredstva za poslovanje

                        (1)

                        (2)

                        15 04 02 – Kreativna Europa – Potprogram Kultura

                        Preuzete obveze

                        (1a)

                        1,000

                        3,000

                        4,000

                        Plaćanja

                        (2a)

                        0,500

                        1,900

                        1,100

                        0,500

                        4,000

                        Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
                           34

                        Broj proračunske linije

                        (3)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        za GU EAC*

                        Preuzete obveze

                        =1+1a +3

                        Plaćanja

                        =2+2a

                        +3

                        • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje

                        Preuzete obveze

                        (4)

                        1,000

                        3,000

                        4,000

                        Plaćanja

                        (5)

                        0,500

                        1,900

                        1,100

                        0,500

                        4,000

                        • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe

                        (6)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA <….>
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Preuzete obveze

                        =4+ 6

                        Plaćanja

                        =5+ 6

               Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:

                        • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje

                        Preuzete obveze

                        (4)

                        Plaćanja

                        (5)

                        • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe

                        (6)

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1 do 4
                           višegodišnjeg financijskog okvira
                        (referentni iznos)

                        Preuzete obveze

                        =4+ 6

                        1,000

                        3,000

                        4,000

                        Plaćanja

                        =5+ 6

                        0,500

                        1,900

                        1,100

                        0,500

                        4,000

                        Naslov višegodišnjeg financijskog
                        okvira

                        5

                        „Administrativni rashodi”

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        GU: EAC

                        • Ljudski resursi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        • Ostali administrativni rashodi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        UKUPNO GU EAC

                        Odobrena sredstva

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 5
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N
                           35

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        UKUPNA odobrena sredstva
                        iz NASLOVA 1 do 5
                           višegodišnjeg financijskog okvira

                        Preuzete obveze

                        Plaćanja

               *Naslov 5: Troškovi za administraciju, uključujući ljudske potencijale, osigurat će se unutarnjom preraspodjelom unutar GU EAC.

               3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:

               Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Navesti ciljeve i rezultate

                        ⇩

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        REZULTATI

                        Vrsta
                           36

                        Prosječni trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Broj

                        Trošak

                        Ukupni broj

                        Ukupni trošak

                        POSEBNI CILJ br. 1
                           37
                        ...

                        – Rezultat

                        Komun

                        0,3

                        2

                        0,600

                        0

                        0

                        0,600

                        – Rezultat

                        Seminari

                        0,25

                        4

                        1,000

                        0

                        0

                        1,000

                        – Rezultat

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 1

                        6

                        1,600

                        0

                        0

                        1,600

                        POSEBNI CILJ br. 2 ...

                        – Rezultat

                        Komunikacija

                        0,3

                        2

                        0,600

                        0

                        0

                        0,600

                        – Rezultat

                        Seminari i konferencije

                        0,25

                        3

                        0,750

                        0

                        0

                        0,750

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 2

                        5

                        1,350

                        0

                        0

                        1,350

                        POSEBNI CILJ br. 3 ...

                        – Rezultat

                        Komunikacija

                        0,3

                        1

                        0,300

                        0

                        0

                        0,300

                        – Rezultat

                        Seminari i konferencije

                        0,25

                        3

                        0,750

                        0

                        0

                        0,750

                        Međuzbroj za posebni cilj br. 3

                        4

                        1,050

                        0

                        0

                        1,050

                        UKUPNI TROŠAK

                        4,000

               Rezultati

               Komunikacijska kampanja: može uključivati videopriopćenja, videospotove, stvaranje vizualnog identiteta, web-mjesta, aktivnosti povezane s odnosima s javnošću, društvene medije, promidžbeni materijal, publikacije i tiskovine, studije i ostale aktivnosti za podizanje svijesti.

               Seminari i konferencije: tu se ubrajaju početne i završne konferencije, predavanja, radionice, događaji na visokoj razini, seminari za novinare, popratni događaji i ostali skupovi u Bruxellesu ili u državama članicama.

               Struktura troškova

               Na temelju prethodnog iskustva iz drugih djelovanja povezanih s kulturom, posebno u okviru programa Kreativna Europa, procjenjuje se da je prosječni trošak komunikacijske kampanje na razini EU-a približno 300 000 EUR, za seminar se potroši od 100 000 EUR do 400 000 EUR ovisno o trajanju i broju sudionika, te se predviđa da bi prosječni trošak seminara koji će se organizirati u okviru Europske godine kulturne baštine mogao biti 250 000 EUR.

               3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva

               3.2.3.1.Sažetak

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N
                           38

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        UKUPNO

                        NASLOV 5
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Ostali administrativni rashodi

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Međuzbroj za NASLOV 5
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        Izvan NASLOVA 5
                           39

                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        Ljudski resursi

                        Ostali
                        administrativni rashodi

                        Međuzbroj
                        izvan NASLOVA 5
                        višegodišnjeg financijskog okvira

                        UKUPNO

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

                        p.m.

               Potrebna odobrena administrativna sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.

               –X
                     Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:

               Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina N+2

                        Godina N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        • Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)

                        XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)

                        1

                        1

                        1

                        XX 01 01 02 (Delegacije)

                        XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)

                        10 01 05 01 (Izravno istraživanje)

                        • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
                           40

                        XX 01 02 01 (UO, UNS, AO iz „globalne omotnice”)

                        XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, AO i MSD u delegacijama)

                        XX 01 04 gg
                           41

                        – u sjedištima

                        – u delegacijama

                        XX 01 05 02 (UO, UNS, AO – neizravno istraživanje)

                        10 01 05 02 (UO, UNS, AO – izravno istraživanje)

                        Ostale proračunske linije (navesti)

                        UKUPNO

                        1

                        1

                        1

               XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.

               Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.

               Opis zadaća koje treba obaviti:

                        Dužnosnici i privremeno osoblje

                        izrada godišnjeg plana rada i njegovo usklađivanje s drugim službama; sastavljanje referentnih uvjeta za ugovore o kupnji i uslugama te praćenje postupka odabira; osiguravanje međuinstitucijske koordinacije; priprema informativnih sastanaka i govora za povjerenika i GU; osiguravanje informacija za rad novinara; praćenje ex post evaluacija

                        Vanjsko osoblje

               3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom

               –X
                     Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.

               –◻
                     ◻Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.

               –◻
                     ◻Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.

                  Objasniti što je potrebno te navesti naslove, odgovarajuće proračunske linije i iznose.

               3.2.5.Doprinos trećih osoba

               –X
                     Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih osoba u financiranju.

               –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:

               Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        Ukupno

                        Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju

                        UKUPNA sredstva sufinanciranja

               3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode

               –X
                     Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.

               –◻
                     ◻Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:

               na vlastita sredstva

               na razne prihode

               U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)

                        Proračunska linija u okviru prihoda:

                        Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu

                        Utjecaj prijedloga/inicijative
                           42

                        Godina
                        N

                        Godina
                        N+1

                        Godina
                        N+2

                        Godina
                        N+3

                        Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6.)

                        Članak ………….

               Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.

               Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.

                     (1)
                  Rezolucija Vijeća od 16. studenoga 2007. o europskoj agendi za kulturu (2007/C 287/01) SL C 287, 29.11.2007., str. 1.

                     (2)
                  Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada za kulturu u razdoblju 2015. – 2018. (2014/C/463/02).

                     (3)
                  Zaključci Vijeća od 21. svibnja 2014. o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu (2014/C 183/08) SL C 183, 14.6.2014., str. 36.

                     (4)
                  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. srpnja 2014. Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi, COM(2014) 477 final.

                     (5)
                  Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2015/C 195/04) SL C 195, 12.6.2015, str. 22.

                     (6)
                  Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.

                     (7)
                  Zaključci Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (2014/C 463/01) SL C 463, 23.12.2014., str. 1.

                     (8)
                  Kako je istaknuto u zajedničkoj komunikaciji Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod naslovom „Prema strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”, JOIN(2016) 29 final.

                     (9)
                  Savez koji povezuje mreže i organizacije u tom području, a koordinira ih Europa Nostra. Savez 3.3. odnosi se na članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).

                     (10)

                     http://www.sharingheritage.de/en/main/

                     (11)

                     http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm

                  .

                     (12)

                     http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0  115128/

                  .

                     (13)

                     http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf

                  .

                     (14)

                     http://www.culturalbase.eu

                     (15)
                  ESFRI, strateško izvješće o istraživačkim infrastrukturama, plan 2016.

                     (16)
                  SL C , , str. .

                     (17)
                  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija od 22. srpnja 2014. Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi, COM(2014) 477 final.

                     (18)
                  Zaključci Vijeća od 21. svibnja 2014. o kulturnom nasljeđu kao strateškom resursu za održivu Europu (2014/C 183/08) SL C 183, 14.6.2014., str. 36.

                     (19)
                  Rezolucija Vijeća od 16. studenoga 2007. o europskoj agendi za kulturu (2007/C 287/01) SL C 287, 29.11.2007., str. 1.

                     (20)
                  Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali unutar Vijeća, o planu rada za kulturu u razdoblju 2015. – 2018. (2014/C 463/02) SL C 463, 23.12.2014, str. 4.

                     (21)
                  Konvencija o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja 2005., Pariz, 20. listopada 2005.

                     (22)
                  Rezolucija Ujedinjenih naroda koju je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”.

                     (23)
                  Zaključci Vijeća o participativnom upravljanju kulturnom baštinom (2014/C 463/01) SL C 463, 23.12.2014., str. 1.

                     (24)
                  Rezolucija Europskog parlamenta od 8. rujna 2015. „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293.

                     (25)
                  Mišljenje Europskog odbora regija – Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi (2015/C 195/04) SL C 195, 12.6.2015, str. 22.

                     (26)
                  Kako je istaknuto u zajedničkoj komunikaciji Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod naslovom „Prema strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose”, JOIN(2016) 29 final.

                     (27)
                  ABM: activity-based management (upravljanje na temelju djelatnosti); ABB: activity-based budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).

                     (28)
                  Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.

                     (29)
                  Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na web-mjestu BudgWeb: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx

                     (30)
                  Dif. = diferencirana odobrena sredstva / Nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.

                     (31)
                  EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.

                     (32)
                  Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.

                     (33)
                  Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (34)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.

                     (35)
                  Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (36)
                  Rezultati znači proizvodi i usluge koje treba isporučiti (npr. broj financiranih razmjena studenata, broj kilometara izgrađenih cesta, itd.).

                     (37)
                  Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”.

                     (38)
                  Godina N je godina početka provedbe prijedloga/inicijative.

                     (39)
                  Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.

                     (40)
                  UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; AO = agencijsko osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.

                     (41)
                  U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).

                     (42)
                  Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.2.2017.
            COM(2017) 101 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije)

               OBRAZLOŽENJE

               Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 1927/2006
                  1
                (dalje u tekstu: „Uredba o EGF-u”).

               SAŽETAK ZAHTJEVA I ANALIZA

                  Glavni podaci:

                  Referentni broj EGF-a
                        EGF/2017/000

                  Europska komisija
                        tehnička pomoć

                  Administrativni izdaci: proračun u EUR
                        310 000

                  % administrativnih izdataka (gornja granica: 0,5 %)
                        0,18 %

               U skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe o EGF-u svake se godine na inicijativu Komisije za tehničku pomoć može staviti na raspolaganje najviše 0,5 % najvišeg godišnjeg iznosa EGF-a.

               Tehnička pomoć koja će se financirati i specifikacija predviđenih troškova

               1.Doprinos će se upotrijebiti za izdatke navedene u članku 11. stavcima 1. i 4. te u članku 12. stavcima 2., 3. i 4. Uredbe o EGF-u, kako je navedeno u nastavku teksta.

               2.Praćenje i prikupljanje podataka: Komisija će prikupiti podatke o primljenim, plaćenim i zaključenim zahtjevima te o predloženim i provedenim mjerama. Ti će se podaci objaviti na internetskoj stranici i sastaviti u odgovarajućem obliku za dvogodišnja izvješća za 2017. i 2019. Troškovi te aktivnosti, koja se nadovezuje na rad iz prijašnjih godina, iznosit će 20 000 EUR.

               3.Informiranje: Internetska stranica o EGF-u
                  2
               , koju je Komisija uspostavila u okviru stranica Glavne uprave za zapošljavanje, socijalna pitanja i uključivanje i koju održava u skladu s člankom 12. stavkom 2. Uredbe o EGF-u, redovito će se ažurirati i proširivati, a svaki novi element prevodit će se na sve jezike EU-a. Povećat će se opća svijest o EGF-u te će se promicati njegova vidljivost. Srednjoročna evaluacija EGF-a objavit će se na internetu te će se također tiskati u manjoj nakladi. EGF će biti tema različitih publikacija i audiovizualnih aktivnosti Komisije u skladu s odredbama članka 11. stavka 4. Uredbe o EGF-u. Procijenjeni troškovi svih navedenih stavki za 2017. iznose 20 000 EUR.

               4.Stvaranje baze znanja / sučelja za zahtjeve: Komisija nastavlja rad na uspostavi standardiziranih postupaka za zahtjeve za doprinos iz EGF-a i upravljanje EGF-om, pri čemu upotrebljava funkcionalnosti sustava SFC 2014 u koji se vrši integracija. To omogućuje pojednostavnjivanje zahtjeva podnesenih na temelju Uredbe o EGF-u, njihovu ubrzanu obradu i lakše dobivanje izvješća za različite potrebe. Integrirani su i postupci izvješćivanja. Modul administrativne potpore djeluje kao poveznica između SFC-a i Komisijinog računovodstvenog i financijskog sustava ABAC, čime se olakšavaju financijske operacije EGF-a. S obzirom na to da je najveći dio programiranja proveden proteklih godina, potrebno je samo dodatno podešavanje i prilagođavanje eventualnim promjenama. Zbog nižih troškova programiranja i jednakih troškova održavanja potrebno je manje sredstava nego proteklih godina. Procijenjeni trošak tih stavki iznosi 80 000 EUR, što bi bio doprinos iz EGF-a za daljnji razvoj i ažuriranje SFC-a te njegovo redovito održavanje.

               5.Administrativna i tehnička pomoć: Stručna skupina osoba za kontakt u EGF-u, s jednim članom iz svake države članice, održat će dva sastanka (u drugoj polovini 2017. / prvoj polovini 2018.) čiji se troškovi zajedno procjenjuju na 70 000 EUR.

               6.Osim toga, radi promicanja umrežavanja među državama članicama Komisija će organizirati dva seminara uz sudjelovanje provedbenih tijela EGF-a i socijalnih partnera. U mjeri u kojoj je to moguće ti će se seminari zakazati blizu datuma kada se održavaju sastanci stručnih skupina te će se usredotočiti na pitanja koja proizlaze iz praktične provedbe Uredbe o EGF-u na terenu. Procijenjeni trošak tih stavki iznosi 120 000 EUR.

                        Stavke

                        Procijenjeni broj

                        Procijenjeni trošak po stavci
                           (u EUR)

                        Ukupni troškovi
                           (u EUR)

                        Praćenje i prikupljanje podataka

                        razno

                        razno

                        20 000

                        Aktivnosti informiranja

                        razno

                        razno

                        20 000

                        Stvaranje, ažuriranje i održavanje baze znanja / sučelja za zahtjeve u SFC-u

                        razno

                        razno

                        80 000

                        Administrativna i tehnička pomoć: sastanci stručne skupine osoba za kontakt u EGF-u

                        2

                        35 000

                        70 000

                        Administrativna i tehnička pomoć: seminari za umrežavanje na temu provedbe EGF-a

                        2

                        60 000

                        120 000

                        Ukupni predviđeni troškovi

                        310 000

               Financiranje

               7.Najviši raspoloživi godišnji proračun EGF-a za 2017. iznosi 150 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
                  3

               8.U članku 11. stavku 1. Uredbe o EGF-u navodi se da se svake godine na inicijativu Komisije može za tehničku pomoć upotrijebiti 0,5 % tog iznosa (tj. 844 620 EUR u 2017.). Trenutačno je na raspolaganju čitav iznos za 2017.; za tehničku pomoć još nisu dodijeljena nikakva sredstva. Predloženi iznos čini oko 0,18 % najvišega godišnjeg proračuna dostupnog za EGF 2017.

               9.Predloženu će odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  4
               .

               Povezani akti

               10.Istodobno s podnošenjem ovog Prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 310 000 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               Izvor odobrenih sredstava za plaćanje

               11.Odobrena sredstva iz proračunske linije EGF-a upotrijebit će se za pokrivanje iznosa od 310 000 EUR potrebnog za tehničku pomoć.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF/2017/000 TA 2017 – Tehnička pomoć na inicijativu Komisije)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) 1927/2006
                  5
               , a posebno njezin članak 11. stavak 2.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  6
               , a posebno njegovu točku 13.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               1.Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojim djelatnostima zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
                ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada.

               2.EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013.
                  8

               3.Uredbom (EU) br. 1309/2013 određeno je da se svake godine na inicijativu Komisije može za tehničku pomoć upotrijebiti najviše 0,5 % najvišeg godišnjeg iznosa EGF-a.

               4.EGF bi se stoga trebao mobilizirati kako bi se pružila tehnička pomoć na inicijativu Komisije u iznosu od 310 000 EUR,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 310 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)

                     http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=hr

                     (3)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (4)
                  SL C 373, 20.12.2013, str. 1.

                     (5)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (6)
                  SL C 373, 20.12.2013, str. 1.

                     (7)
                  Uredba (EZ) br. 546/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1927/2006 o osnivanju Europskog fonda za prilagodbe globalizaciji, SL L 167, 29.6.2009., str. 26.

                     (8)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., SL L 347, 20.12.2013., str. 884.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.12.2015.
            COM(2015) 666 final
            2015/0305(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta EU-a u vezi s preporukom Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Sporazum o ponovnom prihvatu između Europske unije i Rusije stupio je na snagu 1. lipnja 2007. U skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma zadaća je Zajedničkog odbora za ponovni prihvat „odlučivati o rješenjima koja su potrebna za ujednačenu primjenu Sporazuma”. U skladu s člankom 6. stavkom 3. poslovnika Odbora donesenog na temelju njegove Odluke br. 1/2007 od 25. srpnja 2007. Odbor može donositi preporuke.

               Zajednički odbor za ponovni prihvat 2. lipnja 2009. donio je prvu preporuku u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat u kojoj se traži organiziranje intervjua. Čini se da bi tu preporuku trebalo dodatno razjasniti donošenjem druge preporuke sa smjernicama za situacije u kojima se rokovi za organiziranje intervjua ne mogu poštovati i potrebno je ponovno zakazati te intervjue.

               2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA

               Na 12., 13. i 14. sastanku Odbora s ruskom stranom raspravljen je i usuglašen nacrt preporuke priložen ovom prijedlogu Odluke Vijeća te je pripremljen u bliskoj suradnji s državama članicama koje su također prisustvovale raspravama Odbora na tu temu. Zbog neodržavanja zakazanog sastanka Radne skupine za integraciju, migracije i protjerivanje Komisija je o navedenom nacrtu preporuke 20. listopada 2014. zatražila mišljenje savjetnika za pravosuđe i unutarnje poslove koji nisu imali primjedbi.

               3. FINANCIJSKI I PRORAČUNSKI UČINAK

               Ovaj prijedlog nema učinak na proračun EU-a.

               2015/0305 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta EU-a u vezi s preporukom Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 79. stavak 3. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Sporazum od 25. svibnja 2006.
                  1
                o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije (dalje u tekstu „Sporazum o ponovnom prihvatu”) stupio je na snagu 1. lipnja 2007.

               (2)U skladu s člankom 19. Sporazuma o ponovnom prihvatu uspostavlja se Zajednički odbor za ponovni prihvat koji je odgovoran za zadaće navedene u Sporazumu.

               (3)Člankom 19. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma o ponovnom prihvatu utvrđeno je da Zajednički odbor za ponovni prihvat odlučuje o rješenjima koja su potrebna za ujednačenu primjenu Sporazuma.

               (4)Intervju je jedan od elemenata postupka ponovnog prihvata predviđenog Sporazumom i u skladu s člankom 9. stavkom 4. trebao bi se organizirati ako podnositelj zahtjeva uz zahtjev za ponovni prihvat ne može priložiti ni jednu od isprava navedenih u prilozima 2. i 3. Sporazumu.

               (5)Zajednički odbor za ponovni prihvat 2. lipnja 2009. donio je prvu preporuku u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat u kojoj se traži organiziranje intervjua. Čini se da bi tu preporuku trebalo dodatno razjasniti donošenjem druge preporuke sa smjernicama za situacije u kojima se rokovi za organiziranje intervjua ne mogu poštovati i potrebno je ponovno zakazati te intervjue.

               (6)Stoga je primjereno utvrditi stajalište Unije u vezi s preporukom koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue i koju će donijeti Odbor,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1. Stajalište koje Europska unija treba zauzeti u Zajedničkom odboru za ponovni prihvat uspostavljenom na temelju članka 19. Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije u vezi s donošenjem preporuke koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue temelji se na nacrtu preporuke Zajedničkog odbora za ponovni prihvat priloženom ovoj Odluci.

               2. Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru za ponovni prihvat mogu dogovoriti manje tehničke izmjene nacrta preporuke Zajedničkog odbora za ponovni prihvat bez daljnje odluke Vijeća.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 129, 17. svibnja 2007., str. 40.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.12.2015.
            COM(2015) 666 final
            PRILOG
            Prijedlogu Odluke Vijeća
            o utvrđivanju stajališta Zajednice u vezi s preporukom Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue

               PREPORUKA BR. 2 ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA PONOVNI PRIHVAT USPOSTAVLJENOG NA TEMELJU SPORAZUMA O PONOVNOM PRIHVATU IZMEĐU RUSKE FEDERACIJE I EUROPSKE UNIJE OD 25. SVIBNJA 2006.

               koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue

               od „ ”

               ODBOR,

               pozivajući se na Sporazum o ponovnom prihvatu između Europske unije i Ruske Federacije od 25. svibnja 2006. (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno na njegov članak 19. stavak 1. te na članak 6. stavak 3. poslovnika Zajedničkog odbora za ponovni prihvat od 25. srpnja 2007.,

               budući da je intervju jedan o elemenata postupka ponovnog prihvata predviđenog Sporazumom i u skladu s člankom 9. stavkom 4. trebao bi se organizirati ako podnositelj zahtjeva uz zahtjev za ponovni prihvat ne može priložiti ni jednu od isprava navedenih u prilozima 2. i 3. Sporazumu,

               budući da je Odbor 2. lipnja 2009. donio Preporuku br. 1 Zajedničkog odbora za ponovni prihvat u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue (dalje u tekstu „Preporuka br. 1”),

               budući da u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (f) Sporazuma konkretna rješenja koja se odnose na rokove za obradu zahtjeva za ponovni prihvat mogu biti obuhvaćena bilateralnim provedbenim protokolima,

               PREPORUČUJE SLJEDEĆE:

               1.U skladu sa stavkom 2. Preporuke br. 1, ako u odgovarajućim provedbenim protokolima između Ruske Federacije i država članica EU-a nije utvrđen rok za organiziranje intervjua, on ne bi trebao biti dulji od 10 kalendarskih dana od datuma zaprimanja zahtjeva za ponovni prihvat iz stavka 1. Preporuke br. 1.

               2.Ako intervju nije organiziran u zadanom roku iz stavka 1. ove Preporuke ili u slučaju neizručivanja osobe za potrebe intervjua, država koja podnosi zahtjev i država kojoj se podnosi zahtjev stupaju u kontakt i poduzimaju potrebne mjere kako bi se intervju održao bez odgode.

               3.Ako unutar roka propisanog za organiziranje intervjua država koja podnosi zahtjev obavijesti državu kojoj se podnosi zahtjev o odgađanju izručenja osobe za potrebe intervjua, rok iz stavka 1. ove Preporuke ili, ako je primjenjivo, rok predviđen odgovarajućim provedbenim protokolom trebao bi se produžiti do datuma navedenog u obavijesti.

               4.Rok za održavanje intervjua, uzimajući u obzir okolnosti navedene u stavku 3. ove Preporuke, ne bi trebao prelaziti 60 kalendarskih dana od datuma zaprimanja zahtjeva za ponovni prihvat, osim ako je zbog posebnih okolnosti predmeta opravdano zakazivanje intervjua nakon tog roka.

               Za Rusku Federaciju
                     Za Europsku uniju