				|

		52014PC0724

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2494/95 /* COM/2014/0724 final - 2014/0346 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.       KONTEKST PRIJEDLOGA
Europska komisija i
Europska središnja banka zahtijevaju harmonizaciju mjera za inflaciju u EU-u
kako bi se osiguralo dobro funkcioniranje Europske unije, a posebno radi
provedbe učinkovite monetarne politike.
Harmonizirani
indeksi potrošačkih cijena ključni su za procjenu i mjerenje:
·
konvergencije u pogledu stabilnosti cijena unutar
EU-a i
·
rezultata monetarne politike europodručja u
pogledu ostvarenja cilja stabilnosti cijena.
Harmonizirane mjere
za inflaciju upotrebljavaju se i za procjenu nacionalne konkurentnosti u okviru
Komisijinog postupka u slučaju makroekonomske neravnoteže.
Za te potrebe,
indeksi potrošačkih cijena moraju biti usporedivi diljem svih zemalja i
svih skupina proizvoda. Oni moraju biti dovoljno detaljni, a mora ih biti
moguće izraditi u razumnom vremenskom razdoblju. Stope inflacije
izračunane prema indeksima potrošačkih cijena moraju predstavljati
objektivnu i nepristranu osnovu za donošenje odluka.
Osim toga,
usporedivi i pouzdani indeksi potrošačkih cijena su, zajedno s ostalim
izvorima, vrijedan podatak za deflaciju ekonomskih veličina kao što su
plaće, najamnine, kamatne stope i podaci iz nacionalnih računa. Tim
vremenskim nizovima procijenjenih količina prikazuje se razvoj
određene pojave u gospodarstvu bez utjecaja inflacije te su oni
ključni podaci za donošenje političkih i gospodarskih odluka.
U listopadu 1995.
sastavljena je i donesena Uredba Vijeća o harmoniziranim indeksima
potrošačkih cijena (HIPC), nakon čega je uslijedilo 20 provedbenih
uredaba u sljedećih 17 godina.
Standardizirana
pravila kojima se osigurava najveća razina usporedivosti i dalje su važna
za glavne korisnike HIPC-a, a posebno za Komisiju i Europsku središnju banku,
ali određeni su se parametri promijenili od donošenja početnog
okvira:
·
razvojem Europskog statističkog sustava (ESS)
znatno se pridonijelo širem prihvaćanju potrebe za harmoniziranim
pristupom mnogim metodološkim aspektima koji se odnose na indekse
potrošačkih cijena.
·
tehnički aspekti prikupljanja podataka i objedinjavanja indeksa
uvelike su se promijenili zbog brzog tehnološkog napretka u posljednjih
nekoliko godina. Naprednim informacijskim sustavima omogućava se primjena
metoda koje se unatrag dva desetljeća ne bi ni uzelo u obzir: pojavom
podataka prikupljenih očitavanjem bar kodova zauvijek su promijenjeni
načini prikupljanja podataka, dok se upotreba različitih internetskih
izvora za cijene neprekidno razvija.
·
Ugovorom iz Lisabona utemeljeno je novo
uređenje komitologije čime su utvrđeni delegirani i provedbeni
akti. To se mora uzeti u obzir pravnim okvirom.
Zbog svih tih
raznih promjena potrebno je ponovno sastavljanje zakonodavstva o HIPC-u kako bi
se modernizirala i racionalizirala pravna osnova te kako bi ju se prilagodilo
stvarnim i potencijalnim potrebama koje postoje danas. Revizijom Uredbe o
HIPC-u dionicima se daje prilika da razmotre postojeća pravila i
preporuke, racionaliziraju ih i usredotoče se na određene aspekte
uzimajući u obzir njihov trenutačan značaj te najbolje interese
različitih skupina korisnika.
U mnogim
područjima politike u kojima EU ima aktivnu ulogu zahtijevaju se
informacije o događanjima i kretanjima koja utječu na indekse
potrošačkih cijena kako bi se omogućilo oblikovanje operativnih
ciljeva i ocjenjivanje napretka. Zakonodavstvom EU-a od Eurostata se zahtijeva
da osigura deflatore najveće moguće kvalitete pri čemu su
HIPC-ovi vrijedan izvor informacija. Indeksi moraju biti pravodobni,
točni, potpuni, usklađeni i usporedivi na razini EU-a, kao i među
različitim skupinama proizvoda. Samo se modernizacijom europskog
zakonodavstva o HIPC-u mogu ispuniti ti zahtjevi.
Predloženom Uredbom
o HIPC-u utjelovljuju se načela Kodeksa prakse europske statistike koja se
odnose na predanost postizanju kvalitete, valjanu metodologiju, isplativost,
značaj, točnost, pouzdanost, usklađenost i usporedivost.
2.       REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM
STRANAMA I PROCJENE UČINKA
O nacrtu Uredbe o
HIPC-u raspravljale su stručne skupine tijela odgovornih za izradu
statističkih podataka, posebno nacionalnih statističkih instituta, i
korisnika statističkih podataka, uključujući Europsku komisiju,
Europsku središnju banku i nacionalne središnje banke. Provedeno je
savjetovanje s Odborom za europski statistički sustav.
Odlučeno je da
procjena učinka nije potrebna.
3.       PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Cilj je ovog
prijedloga uspostaviti zajednički pravni okvir za izradu harmoniziranih
indeksa od strane država članica, a kojim je obuhvaćeno prikupljanje,
objedinjavanje, obrada i dostava harmoniziranih indeksa potrošačkih
cijena. To je nužno za sustavnu izradu mjera za inflaciju u Europskoj uniji.
Ovim se prijedlogom
pojednostavnjuju i razjašnjavaju zahtjevi za objedinjavanje tih indeksa. Njime
se posebno:
·
predviđa novi opći okvir koji se
primjenjuje na precizno utvrđene kategorije skupina proizvoda,
·
uspostavlja jasno i precizno utvrđeno
područje primjene,
·
provode posebne mjere za posebna područja kao
što su zdravstvo, obrazovanje, socijalna zaštita i osiguranje,
·
uzimaju u obzir moguće razlike u
tumačenju i poteškoće za dobavljače podataka u primjeni pravila,
·
osigurava da se sa sličnim skupinama proizvoda
postupa na isti način diljem EU-a,
·
ukidaju odredbe koje su postale suvišnima i
·
razjašnjavaju odredbe zbog kojih je došlo do
pogrešnog tumačenja u prošlosti.
U područjima u
kojima su potrebne dodatne pojedinosti ili jedinstveni uvjeti za provedbu,
Uredbom se predviđa mogućnost donošenja delegiranih ili provedbenih
akata u skladu s člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske
unije (UFEU).
Posebno, kako bi se
osigurala potpuna usporedivost indeksa potrošačkih cijena, potrebni su
jedinstveni uvjeti za:
·
raščlambu HIPC-a prema kategorijama Europske
klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni (ECOICOP),
·
metodologiju koja se upotrebljava pri izradi
harmoniziranih indeksa,
·
značenje i upotrebu statističkih
jedinica,
·
pondere koji se upotrebljavaju pri izračunu
harmoniziranih indeksa i metapodatke o ponderima,
·
godišnji kalendar za prosljeđivanje
harmoniziranih indeksa i podindeksa,
·
standarde za razmjenu podataka i metapodataka,
·
uvjete za reviziju podataka,
·
osnovne informacije i metode koje se
upotrebljavaju, na temelju ocjene pilot-istraživanja i
·
tehničke zahtjeve za osiguranje kvalitete koji
se odnose na sadržaj godišnjih izvješća o kvaliteti, rok za dostavu tih
izvješća Eurostatu i strukturu popisa.
U skladu s
člankom 291. UFEU-a, provedbene se ovlasti predloženom Uredbom stoga
dodjeljuju Komisiji.
U skladu s
člankom 290. UFEU-a, ovlast za donošenje nezakonodavnih akata
opće primjene radi dopune ili izmjene dijelova Uredbe koji nisu
ključni predloženom se Uredbom delegira Komisiji. Time će se Komisiji
omogućiti da:
·
osigura, na međunarodnoj razini, usporedivost
klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni (COICOP) koja se koristi za
raščlambu HIPC-a,
·
odredi prag ispod kojeg ne postoji obveza dostave
podindeksa harmoniziranih indeksa i
·
uspostavi popis podindeksa koje države članice
nisu dužne izraditi.
Komisija bi trebala
osigurati da se tim delegiranim aktima ne nameće znatno dodatno
administrativno opterećenje državama članicama.
Cilj je prijedloga
revidirane Uredbe o HIPC-u stvaranje jedne pravne mjere kojom se
obuhvaćaju svi jedinstveni uvjeti. Trenutačno postoji 20
različitih provedbenih uredaba. Novom Uredbom njih bi se objedinilo u
jednu uredbu, čime bi se dionicima i državama članicama olakšalo
razumijevanje i administracija, koja bi istovremeno postala i
učinkovitijom. Takvo pojednostavnjenje zahtjeva i njihove provedbe jedan
je od glavnih ciljeva predložene strategije za novi pravni okvir za HIPC.
4.       UTJECAJ NA PRORAČUN
Nema utjecaja na
proračun EU-a.
2014/0346 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o harmoniziranim indeksima potrošačkih
cijena i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 2494/95
(Tekst značajan za EGP)
EUROPSKI
PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u
obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 338.
stavak 1.,
uzimajući u
obzir prijedlog Europske komisije,
nakon
prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u
obzir mišljenje Europske središnje banke[1],
djelujući u
skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
1.         Harmonizirani
indeksi potrošačkih cijena (HIPC) osmišljeni su za mjerenje inflacije na
harmonizirani način diljem država članica. Komisija i Europska
središnja banka upotrebljavaju HIPC u svojoj procjeni stabilnosti cijena u
državama članicama u skladu s člankom 140. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije (Ugovor).
2.         Europski
sustav središnjih banaka (ESSB) upotrebljava HIPC kao indeks za mjerenje
postizanja ESSB-ovog cilja stabilnosti cijena u skladu s člankom 127.
stavkom 1. Ugovora, koji je posebno važan za utvrđivanje i
provođenje monetarne politike Unije u skladu s člankom 127.
stavkom 2. Ugovora.
3.         Uredbom
Vijeća (EZ) br. 2494/95[2]
utvrđen je zajednički okvir za određivanje harmoniziranih
indeksa potrošačkih cijena. Taj pravni okvir treba prilagoditi
postojećim potrebama i tehničkom napretku.
4.         Ovom
se Uredbom uzima u obzir Komisijin program za bolje zakonodavno uređenje
i, posebno, Komunikacija Komisije o pametnom donošenju propisa u Uniji[3]. Kao prioritet u području statistike
Komisija je navela pojednostavnjenje i poboljšanje regulatornog okruženja u
statistici[4].
5.         HIPC-ove
bi trebalo raščlaniti prema kategorijama Europske klasifikacije osobne
potrošnje prema namjeni (ECOICOP). Tom raščlambom trebala bi se osigurati
dosljednost i usporedivost svih europskih statističkih podataka koji se
odnose na osobnu potrošnju. ECOICOP bi trebao biti i u skladu s
međunarodnim standardom UN-a za klasifikaciju osobne potrošnje prema
namjeni (UN COICOP) te bi ga se stoga trebalo prilagoditi u skladu s
promjenama UN-ova COICOP-a.
6.         Redoviti
HIPC-ovi temelje se na promatranim cijenama u koje su uključeni i porezi
na proizvode. Promjene stopa poreza na proizvode stoga utječu na inflaciju.
Za analizu inflacije i procjenu konvergencije u državama članicama
potrebno je prikupiti informacije i o učinku promjene poreza na inflaciju.
U tu svrhu, HIPC je potrebno izračunati i na temelju cijena po stalnim
poreznim stopama.
7.         Utvrđivanje
indeksa cijena za stambene objekte, a posebno za stambene objekte u kojima
stanuju vlasnici, važan je korak prema poboljšanju značaja i usporedivosti
HIPC-ova. Indeksi cijena nekretnina nužan su temelj za objedinjavanje indeksa
cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici. Osim toga, indeksi cijena
nekretnina sami su po sebi važni pokazatelji.
8.         Referentno
razdoblje indeksa cijena treba ažurirati u redovitim vremenskim razmacima. Kako
bi se osiguralo da su izračunani indeksi usporedivi i odgovarajući,
potrebno je utvrditi pravila za zajednička referentna razdoblja
harmoniziranih indeksa i njihovih podindeksa koji su integrirani u
različitim vremenskim trenucima.
9.         Kako
bi se potaknula postupna harmonizacija indeksa potrošačkih cijena, trebalo
bi pokrenuti pilot-istraživanja s ciljem procjene izvedivosti upotrebe dodatnih
osnovnih informacija ili primjene novih metodoloških pristupa.
10.       U
okviru metodološkog priručnika potrebno je navesti smjernice o
različitim fazama izrade visokokvalitetnih harmoniziranih indeksa kako bi
se pomoglo državama članicama da izrade usporedive indekse
potrošačkih cijena. Metodološki priručnik, kojeg je potrebno redovito
ažurirati, trebala bi sastaviti Komisija (Eurostat) u bliskoj suradnji s
državama članicama unutar Europskog statističkog sustava. U godišnjem
popisu HIPC-ova iz članka 9. stavka 2. točke (b) ove
Uredbe, države članice trebale bi obavijestiti Komisiju (Eurostat) o
razlikama, ako one postoje, između statističkih metoda koje su
upotrijebljene i onih koje su preporučene u metodološkom priručniku.
11.       Komisija
(Eurostat) bi trebala provjeriti izvore i metode koje države članice
upotrebljavaju za izračun harmoniziranih indeksa i pratiti provedbu
pravnog okvira u državama članicama. U tu svrhu, Komisija (Eurostat) bi
trebala održavati redovan dijalog s nadležnim statističkim tijelima država
članica.
12.       Popratne
informacije presudne su za procjenjivanje razine usporedivosti detaljnih
harmoniziranih indeksa koje su dostavile države članice. Osim toga,
transparentnim metodama i praksama objedinjavanja koje se upotrebljavaju u
državama članicama pomaže se svim dionicima da razumiju harmonizirane
indekse i dodatno poboljšaju njihovu kvalitetu. Stoga je potrebno utvrditi niz
pravila za dostavljanje harmoniziranih metapodataka.
13.       Kako
bi se osigurala kvaliteta harmoniziranih indeksa, Komisija (Eurostat),
nacionalne središnje banke i Europska središnja banka trebale bi razmjenjivati
povjerljive podatke i metapodatke u skladu s Uredbom (EZ) br. 223/2009
Europskog parlamenta i Vijeća.[5].
14.       S
obzirom na to da države članice ne mogu ostvariti cilj postojeće
Uredbe, odnosno stvaranje zajedničkih statističkih standarda za
harmonizirane indekse, u dovoljnoj mjeri, nego se on može bolje ostvariti na
razini Unije, Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti
utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s
načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom istom članku, ova
Uredba odnosi se samo na mjere koje su nužne za postizanje spomenutog cilja.
15.       Kako
bi se osigurala usporedivost na međunarodnoj razini klasifikacije osobne
potrošnje prema namjeni koja se upotrebljava za raščlambu HIPC-a i
prilagodba promjenama UN-ova COICOP-a te kako bi se utvrdio prag ispod kojeg ne
postoji obveza dostave podindeksa harmoniziranih indeksa i popis podindeksa
koje države članice ne moraju izrađivati, Komisiji treba delegirati
ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o
funkcioniranju Europske unije u pogledu harmoniziranih indeksa. Posebno je
važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća
savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom
pripreme i sastavljanja delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati
istodobno, pravovremeno i primjereno dostavljanje odgovarajućih dokumenata
Europskom parlamentu i Vijeću.
16.       Kako
bi se osigurala potpuna usporedivost indeksa potrošačkih cijena potrebni
su jedinstveni uvjeti za raščlambu HIPC-a prema kategorijama ECOICOP-a za:
primijenjenu metodologiju u izradi harmoniziranih indeksa, informacije koje se
dobivaju od statističkih jedinica, dostavljanje pondera i metapodataka o
ponderima, utvrđivanje godišnjeg kalendara za prosljeđivanje
harmoniziranih indeksa i podindeksa, standarde za razmjenu podataka i
metapodataka, jedinstvene uvjete za revizije, poboljšane osnovne informacije
ili poboljšane metode koje se temelje na ocjenjivanju pilot-istraživanja i
tehničke zahtjeve za osiguranje kvalitete u pogledu sadržaja godišnjih
izvješća o kvaliteti, roka za podnošenje izvješća Komisiji (Eurostatu)
i strukture popisa. Radi osiguravanja tih jedinstvenih uvjeta za provedbu ove
Uredbe, provedbene ovlasti trebalo bi dodijeliti Komisiji. Te ovlasti trebaju
se izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
Vijeća[6]..
17.       Pri
donošenju provedbenih mjera i delegiranih akata u skladu s ovom Uredbom,
Komisija bi u najvećoj mogućoj mjeri trebala uzeti u obzir
isplativost.
18.       U
smislu članka 7. Uredbe (EZ) br. 223/2009, od Odbora za europski
statistički sustav traži se da osigura stručne smjernice.
19.       Uredbu
(EZ) br. 2494/95 potrebno je staviti izvan snage,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Predmet
Ovom se Uredbom
utvrđuje zajednički okvir za razvoj, izradu i širenje harmoniziranih
indeksa potrošačkih cijena (HIPC) i cijena stambenih objekata na razini
Unije, kao i nacionalnoj i podnacionalnoj razini.
Članak 2.
Definicije
Za potrebe ove
Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
(a)
„razvoj statistike” znači utvrđivanje i
poboljšavanje statističkih metoda, standarda i postupaka koji se upotrebljavaju
pri izradi i širenju statističkih podataka, s ciljem osmišljavanja novih
statističkih mjera i pokazatelja;
(b)
„izrada statistike” znači svi koraci u
postupku pripreme statističkih podataka, uključujući
prikupljanje, pohranu, obradu i analizu statističkih podataka;
(c)
„širenje statističkih podataka” znači
aktivnost kojom se statistički podaci, statističke analize i
informacije koje nisu povjerljive prirode stavljaju na raspolaganje
korisnicima;
(d)
„proizvodi” znači robe i usluge kako je
određeno u Prilogu A, točki 3.01. Uredbe (EU) br. 549/2013
Europskog parlamenta i Vijeća[7]
(dalje u tekstu „ESA 2010”);
(e)
„potrošačke cijene” znači kupovne cijene
koje plaćaju kućanstva za kupnju pojedinih proizvoda novčanim
transakcijama;
(f)
„kupovna cijena” znači cijena koju kupac
stvarno plaća za proizvode, uključujući sve poreze umanjeno za
subvencije na proizvode, nakon odbitaka popusta na veleprodajnu ili
izvansezonsku kupnju od standardnih cijena ili naknada, i
isključujući kamate ili naknade za usluge dodane u skladu s uvjetima
kredita i sve dodatne naknade nastale zbog neplaćanja u razdoblju
navedenom u trenutku kupnje;
(g)
„harmonizirani indeksi potrošačkih cijena
(HIPC)” znači usporedivi indeksi potrošačkih cijena koje
izrađuje svaka država članica;
(h)
„harmonizirani indeksi potrošačkih cijena po
stalnim poreznim stopama” znači indeksi kojima se mjere promjene
potrošačkih cijena tijekom određenog vremenskog razdoblja ne
uzimajući u obzir promjene stopa poreza na proizvode tijekom tog
razdoblja;
(i)
„regulirane cijene” znači cijene koje se
izravno utvrđuju ili na njih u znatnoj mjeri utječe vlada;
(j)
„indeks cijena za stambene objekte u kojima stanuju
vlasnici” znači indeks kojim se mjere promjene transakcijskih cijena
stambenih objekata koji su tek ušli u sektor kućanstava i drugih proizvoda
koje su kućanstva stekla kao vlasnici-stanari;
(k)
„indeks cijena nekretnina” znači indeks kojim
se mjere promjene transakcijskih cijena stambenih objekata koje kupe
kućanstva;
(l)
„podindeks HIPC-a” znači indeks cijena za bilo
koju kategoriju Europske klasifikacije osobne potrošnje prema namjeni (dalje u
tekstu „ECOICOP”) kako je utvrđeno u Prilogu;
(m)
„harmonizirani indeksi” znači harmonizirani
indeksi potrošačkih cijena, harmonizirani indeksi potrošačkih cijena
po stalnim poreznim stopama, indeksi cijena za stambene objekte u kojima
stanuju vlasnici i indeksi cijena nekretnina;
(n)
„Laspeyresov indeks” znači indeks cijena u
obliku
pri čemu je P
relativni indeks razina cijena u dvama razdobljima, Q su potrošene
količine, t0 je bazno razdoblje, a tn je razdoblje za koje je indeks
izračunan,
(o)
„indeks vrste Laspeyres” znači indeks kojim se
mjere promjene prosječnih cijena na temelju nepromijenjenih rashoda u
usporedbi s baznim razdobljem, odnosno održavanjem obrasca potrošnje
kućanstava stalnim od baznog razdoblja nadalje;
(p)
„referentno razdoblje indeksa” znači razdoblje
za koje je indeks utvrđen na 100 indeksnih bodova;
(q)
„osnovne informacije” u vezi s harmoniziranim
indeksima potrošačkih cijena i harmoniziranim indeksima potrošačkih
cijena po stalnim poreznim stopama, znači podaci kojima se obuhvaćaju
–
sve kupovne cijene proizvoda koje je potrebno uzeti
u obzir za izračunavanje podindeksa HIPC-a u skladu s ovom Uredbom,
–
sva obilježja kojima se određuje cijena
proizvoda i sva druga obilježja koja su značajna za predmetnu svrhu
potrošnje,
–
informacije o porezima i trošarinama,
–
informacije o tome je li cijena u potpunosti ili
djelomično regulirana i
–
svi ponderi kojima se odražavaju razina i struktura
potrošnje predmetnih proizvoda.
(r)
„osnovne informacije” u vezi s indeksima cijena za
stambene objekte u kojima stanuju vlasnici i indeksima cijena nekretnina,
znači podaci kojima se obuhvaćaju
–
 sve transakcijske cijene stambenih objekata koje
su kućanstva kupila te koje je potrebno uzeti u obzir za izračunavanje
indeksa cijena nekretnina u skladu s ovom Uredbom,
–
 sva obilježja kojima se određuje cijena
stambenog objekta ili druga odgovarajuća obilježja.
(s)
„kućanstvo” znači kućanstvo kako je
opisano u Prilogu A stavku 2.119. točkama (a) i (b) ESA-e 2010, bez obzira
na nacionalnost ili boravišni status;
(t)
„gospodarsko područje države članica”
znači područje kako je definirano u Prilogu A stavku 2.05. ESA-e
2010, uz izuzeće da su time izvanteritorijalne enklave smještene unutar
granica pojedine države uključene, a teritorijalne enklave smještene u
ostatku svijeta isključene;
(u)
„novčani izdaci za finalnu potrošnju
kućanstva” znači onaj dio izdataka finalne potrošnje koji nastaju:
–
kućanstvima,
–
pri novčanim transakcijama,
–
na gospodarskom području države članice,
–
za proizvode koji se upotrebljavaju za izravno
zadovoljenje pojedinačnih potreba ili želja, kako je definirano u Prilogu
A stavku 3.101. ESA-e 2010,
–
u jednom ili oba vremenska razdoblja koja se
uspoređuju.
(v)
„znatna promjena u načinu proizvodnje”
znači promjena za koju se smatra da utječe na godišnju stopu promjene
određenog harmoniziranog indeksa ili njezin dio u bilo kojem razdoblju za
više od:
–
0,1 postotnih bodova za sve stavke harmoniziranih
indeksa potrošačkih cijena, indeksa cijena za stambene objekte u kojima stanuju
vlasnici ili indeksa cijena nekretnina,
–
0,3, 0,4, 0,5 ili 0,6 postotnih bodova za svako
odjeljenje, skupinu, razred ili podrazred ECOICOP-a (5 znamenki).
Članak 3.
Objedinjavanje harmoniziranih indeksa
1.           Države
članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) sve harmonizirane indekse kako je
definirano u članku 2. točki (m).
2.           Harmonizirani
indeksi objedinjavaju se upotrebom formule vrste Laspeyres.
3.           Harmonizirani
indeksi potrošačkih cijena i harmonizirani indeksi potrošačkih cijena
po stalnim poreznim stopama temelje se na promjenama cijena i ponderima
proizvoda uključenim u novčane izdatke za finalnu potrošnju
kućanstva.
4.           HIPC-ima
se ne obuhvaćaju transakcije među kućanstvima, osim u
slučaju najamnina koje stanari plaćaju privatnim stanodavcima, ako
stanodavac djeluje kao tržišna proizvodna jedinica usluga koje je
kućanstvo (stanar) kupilo.
5.           Podindeksi
HIPC-a objedinjuju se za kategorije ECOICOP-a. Jedinstveni uvjeti za
raščlambu HIPC-a prema kategorijama ECOICOP-a donose se provedbenim
aktima. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz
članka 11. stavka 2.
Članak 4.
Usporedivost harmoniziranih indeksa
1.           Kako
bi se HIPC i indeksi cijena za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici mogli
smatrati usporedivima, sve razlike među državama, bez obzira na razinu
detalja, smatraju se tek odrazom razlika u promjenama cijena ili obrascima
izdataka.
2.           Svi
podindeksi harmoniziranih indeksa koji odstupaju od pojmova ili metoda ove
Uredbe smatraju se usporedivima ako iz njih proizlazi indeks za koji se
procjenjuje da se sustavno razlikuje za:
(a)
u prosjeku 0,1 posto ili manje tijekom
razdoblja od godinu dana u odnosu na prethodnu godinu od indeksa koji je
objedinjen slijedeći metodološki pristup iz ove Uredbe, u slučaju
HIPC-a,
(b)
u prosjeku 1 posto ili manje tijekom razdoblja
od godinu dana u odnosu na prethodnu godinu od indeksa koji je objedinjen
slijedeći metodološki pristup iz ove Uredbe, u slučaju indeksa cijena
za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici i indeksa cijena nekretnina.
Ako takav izračun
nije moguć, moraju se detaljno opisati posljedice upotrebe metodologije
kojom se odstupa od pojmova i metoda iz ove Uredbe.
3.           Komisija
je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10.
radi izmjene Priloga kako bi se osigurala usporedivost harmoniziranih indeksa
na međunarodnoj razini.
4.           Kako bi se osigurali jedinstveni uvjeti, provedbenim
aktima utvrđuje se odgovarajuća metodologija za izradu usporedivih
harmoniziranih indeksa. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom
ispitivanja iz članka 11. stavka 2.
Članak 5.
Zahtjevi u pogledu podataka
1.           Države
članice prikupljaju osnovne informacije koje su značajne za njihovu
zemlju u svrhu izrade harmoniziranih indeksa i podindeksa.
2.           Informacije
se dobivaju od statističkih jedinica kako je utvrđeno u Uredbi
Vijeća (EEZ) br. 696/93[8].
3.           Statističke
jedinice od kojih se dobivaju informacije o proizvodima koji su uključeni
u novčane izdatke za finalnu potrošnju kućanstava prema potrebi
moraju surađivati pri prikupljanju ili davanju osnovnih informacija.
Statističke jedinice pružaju točne i potpune informacije,
uključujući informacije u elektroničkom obliku, ako se to
zatraži. Na zahtjev nacionalnih tijela zaduženih za objedinjavanje službenih
statističkih podataka, statističke jedinice pružaju informacije u
elektroničkom obliku, poput podataka prikupljenih očitavanjem bar
kodova, i onoliko detaljno koliko je potrebno kako bi se izradili harmonizirani
indeksi i ocijenilo ispunjavanje zahtjeva usporedivosti te kvaliteta harmoniziranih
indeksa. Jedinstveni uvjeti za pružanje tih informacija utvrđuju se
provedbenim aktima. Ti provedbeni akti donose se u skladu s postupkom
ispitivanja iz članka 11. stavka 2.
4.           Harmonizirani
indeksi i njihovi podindeksi usklađuju se sa zajedničkim referentnim
razdobljem indeksa 2015. To usklađivanje počinje proizvoditi
učinke počevši s indeksom za siječanj 2016.
5.           Harmonizirani indeksi i njihovi podindeksi ponovno se
usklađuju s novim zajedničkim referentnim razdobljem indeksa u
slučajevima znatne metodološke promjene harmoniziranih indeksa ili svakih
10 godina, počevši od 2015. Ponovno usklađivanje s novim referentnim
razdobljem indeksa počinje proizvoditi učinke s indeksom za
siječanj sljedeće kalendarske godine. Komisija je ovlaštena za
donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10. kako bi utvrdila
detaljna pravila o ponovnom usklađivanju harmoniziranih indeksa povezanih
sa značajnim metodološkim promjenama.
6.           Kako
se državama članicama ne bi nametalo nepotrebno opterećenje i u mjeri
u kojoj su podindeksi harmoniziranih indeksa bitni tek iznad određenog
praga, Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s
člankom 10. kako bi utvrdila prag ispod kojeg ne postoji obveza
dostave tih podindeksa.
7.           Komisija
je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 10.
kako bi utvrdila popis podindeksa ECOICOP-a koje države članice ne moraju
izraditi jer se njima ne obuhvaća osobna potrošnja ili zato što razina
metodološke harmonizacije nije dovoljna.
Članak 6.
Učestalost
1.           Države
članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) harmonizirane indekse
potrošačkih cijena, harmonizirane indekse potrošačkih cijena po
stalnim poreznim stopama i njihove odgovarajuće podindekse svaki mjesec,
uključujući one podindekse koji se izrađuju za duže vremenske
razmake.
2.           Države
članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) indekse cijena za stambene
objekte u kojima stanuju vlasnici i indekse cijena nekretnina svaka tri
mjeseca. Mogu se dostavljati svaki mjesec na dobrovoljnoj osnovi.
3.           Države
članice nemaju obvezu izrade podindeksa svakog mjeseca ili svaka tri
mjeseca ako se manje učestalim prikupljanjem podataka ispunjavaju zahtjevi
usporedivosti iz članka 4. Države članice obavješćuju
Komisiju (Eurostat) o kategorijama ECOICOP-a i za koje namjeravaju prikupljati
podatke u vremenskim razmacima duljima od mjesec dana te o kategorijama cijena
za stambene objekte u kojima stanuju vlasnici za koje namjeravaju prikupljati
podatke u vremenskim razmacima duljima od tri mjeseca.
4.           Države
članice revidiraju i ažuriraju pondere podindeksa za harmonizirane indekse
svake godine. Jedinstveni uvjeti za dostavu pondera i metapodataka o ponderima
utvrđuju se provedbenim aktima. Ti provedbeni akti donose se u skladu s
postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.
Članak 7.
Rokovi, standardi za razmjenu podataka i revizije
1.           Države
članice dostavljaju harmonizirane indekse i sve podindekse Komisiji
(Eurostatu) najkasnije 20 kalendarskih dana nakon završetka referentnog mjeseca
za mjesečne nizove i 85 kalendarskih dana nakon završetka referentnog
tromjesečja za tromjesečne nizove.
2.           Države
članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu) podatke i metapodatke koji se
zahtijevaju ovom Uredbom u skladu sa standardima za razmjenu podataka i
metapodataka.
3.           Moguće
je revidirati podindekse harmoniziranih indeksa koji su već objavljeni.
4.           U
provedbenim aktima detaljno se opisuju utvrđivanje godišnjeg kalendara za
dostavljanje harmoniziranih indeksa i podindeksa iz stavka 1., standardi
za razmjenu podataka i metapodataka navedeni u stavku 2. te jedinstveni
uvjeti za reviziju iz stavka 3. Ti provedbeni akti donose se u skladu s
postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.
Članak 8.
Pilot-istraživanja
1.           Kada
su za objedinjavanje harmoniziranih indeksa potrebne poboljšane osnovne
informacije, ili kada se u metodama iz članka 4. stavka 2. uvidi da
je potrebna bolja usporedivost indeksa, Komisija (Eurostat) može pokrenuti
pilot-istraživanja koja države članice provode na dobrovoljnoj osnovi.
2.           Pilot-istraživanjima
procjenjuje se izvedivost prikupljanja poboljšanih osnovnih informacija ili
donošenje novih metodoloških pristupa.
3.           Komisija
(Eurostat) ocjenjuje rezultate pilot-istraživanja u bliskoj suradnji s državama
članicama i glavnim korisnicima harmoniziranih indeksa, uzimajući u
obzir koristi od poboljšanih informacija o cijenama u odnosu na dodatne
troškove prikupljanja i objedinjavanja.
4.           Na
temelju ocjene pilot-istraživanja, provedbenim aktima uvode se poboljšane
osnovne informacije ili poboljšane metode. Ti provedbeni akti donose se u
skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11. stavka 2.
Članak 9.
Osiguranje kvalitete
1.           Države
članice osiguravaju kvalitetu dostavljenih harmoniziranih indeksa. Za
potrebe ove Uredbe primjenjuju se kriteriji kvalitete utvrđeni u
članku 12. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009.
2.           Države
članice dostavljaju Komisiji (Eurostatu):
(a)
godišnje standardno izvješće o kvaliteti
kojime su obuhvaćeni kriteriji kvalitete iz članka 12. stavka 1.
Uredbe (EZ) br. 223/2009;
(b)
godišnji popis s pojedinostima o izvorima podataka,
upotrijebljenim definicijama i metodama, uključujući pojedinosti o
svim razlikama između statističkih metoda koje su upotrijebljene i
onih koje su preporučene u metodološkom priručniku i
(c)
dodatne povezane informacije onoliko detaljne
koliko je potrebno za ocjenu ispunjenja zahtjeva o usporedivosti i kvalitete
harmoniziranih indeksa ako Komisija (Eurostat) to zatraži.
3.           Ako
država članica namjerava uvesti znatnu promjenu u metodama izrade
harmoniziranih indeksa ili njihova djela, države članice obavješćuju
Komisiju (Eurostat) najkasnije tri mjeseca prije nego što bi te promjene
trebale stupiti na snagu. Država članica dostavlja Komisiji (Eurostatu)
rezultate mjerenja učinka promjene.
4.           Tehnički
zahtjevi za osiguranje kvalitete u pogledu sadržaja standardnog godišnjeg
izvješća o kvaliteti, rok za dostavljanje izvješća Komisiji
(Eurostatu) i struktura popisa utvrđuju se provedbenim aktima. Ti
provedbeni akti donose se u skladu s postupkom ispitivanja iz
članka 11. stavka 2.
Članak 10.
Delegiranje
1.           Ovlast
donošenja delegiranih akata dodijeljena je Komisiji pod uvjetima
utvrđenima ovim člankom.
2.           Ovlasti
iz članka 4. stavka 3. i članka 5. stavaka 5., 6. i 7. delegiraju se
na neodređeno vrijeme.
3.           Europski
parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje
ovlasti iz članka 4. stavka 3., članka 5. stavaka 5., 6. i 7. Odlukom
o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje su u njoj navedene. Opoziv
proizvodi učinke dan nakon objave te odluke u Službenom listu Europske
unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. Njime se ne utječe na
valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
4.           Čim
donese delegirani akt, Komisija istodobno o tome obavješćuje Europski
parlament i Vijeće.
5.           Delegirani
akt donesen na temelju članka 4. stavka 4. i članka 5. stavaka 5., 6.
i 7. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva
mjeseca nakon što ih je Komisija o tome obavijestila na njega ne ulože prigovor
ili ako su prije isteka tog roka Europski parlament i Vijeće obavijestili
Komisiju da neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na
inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
Članak 11.
Odbor
1.           Komisiji
u radu pomaže Odbor Europskog statističkog sustava osnovan Uredbom (EZ)
br. 223/2009. Navedeni Odbor je odbor u smislu Uredbe (EU)
br. 182/2011.
2.           Kod
upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU)
br. 182/2011.
Članak 12.
Stavljanje izvan snage
1.           Ne
dovodeći u pitanje stavak 2., države članice nastavljaju dostavljati
harmonizirane indekse u skladu s Uredbom (EZ) br. 2494/95 do
prosljeđivanja podataka koji se odnose na 2015.
2.           Uredba
(EZ) br. 2494/95 stavlja se izvan snage s učinkom od 1. siječnja
2016. Upućivanja na Uredbu stavljenu izvan snage tumače se kao
upućivanje na ovu Uredbu.
Članak 13.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na
snagu dvadeset dana nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.
Ona počinje proizvoditi
učinke po prvi puta na podatke koji se odnose na siječanj 2016.
Ova je
Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za
Europski parlament                                  Za Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL C […].
[2]               Uredba Vijeća (EZ) br. 2494/95 od 23.
listopada 1995. o harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (SL
L 257, 27.10.1995., str. 1.).
[3]               Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću,
Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija „Pametni propisi u
Europskoj uniji”, COM(2010) 543.
[4]               Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću
o „metodi izrade statistike EU-a: vizija za sljedeće desetljeće”,
COM(2009) 404 završna verzija.
[5]               Uredba (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od
11. ožujka 2009. o europskoj statistici (SL L 87,
31.3.2009., str. 164.).
[6]               Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16.
veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s
mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti
Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
[7]               Uredba
(EU) br. 549/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o
Europskom sustavu nacionalnih i regionalnih računa u Europskoj uniji (SL
L 174, 26.6.2013., str. 1.).
[8]               Uredba
Vijeća (EEZ) br. 696/93 od 15. ožujka 1993. o statističkim
jedinicama za promatranje i analizu proizvodnoga sustava unutar Zajednice (SL
L 76, 30.3.1993., str. 1.).
PRILOG
Europska klasifikacija osobne potrošnje
prema namjeni (ECOICOP)
01.                   HRANA I BEZALKOHOLNA
PIĆA
01.1.                Hrana
01.1.1.             Kruh i žitarice
01.1.1.1.          Riža
01.1.1.2.          Brašna i ostale žitarice
01.1.1.3.          Kruh
01.1.1.4.          Ostali pekarski proizvodi
01.1.1.5.          Pizze i pite
01.1.1.6.          Tjestenine i kuskus
01.1.1.7.          Žitne pahuljice za
doručak
01.1.1.8.          Ostali proizvodi od
žitarica
01.1.2.             Meso
01.1.2.1.          Govedina i teletina
01.1.2.2.          Svinjetina
01.1.2.3.          Janjetina i jaretina
01.1.2.4.          Meso peradi
01.1.2.5.          Ostale vrste mesa
01.1.2.6.          Jestive iznutrice
01.1.2.7.          Suho, usoljeno ili dimljeno
meso
01.1.2.8.          Ostale mesne
prerađevine
01.1.3.             Riba i plodovi mora
01.1.3.1.          Svježa ili rashlađena
riba
01.1.3.2.          Smrznuta riba
01.1.3.3.          Svježi ili rashlađeni
plodovi mora
01.1.3.4.          Smrznuti plodovi mora
01.1.3.5.          Sušena, dimljena ili
usoljena riba i morski plodovi
01.1.3.6.          Ostala konzervirana ili
prerađena riba i pripravci na temelju plodova mora
01.1.4.             Mlijeko, sir i jaja
01.1.4.1.          Svježe punomasno mlijeko
01.1.4.2.          Svježe mlijeko s niskim
udjelom masti
01.1.4.3.          Konzervirano mlijeko
01.1.4.4.          Jogurt
01.1.4.5.          Sir i skuta
01.1.4.6.          Ostali mliječni
proizvodi
01.1.4.7.          Jaja
01.1.5.             Ulja i masti
01.1.5.1.          Maslac
01.1.5.2.          Margarin i ostale biljne
masti
01.1.5.3.          Maslinovo ulje
01.1.5.4.          Ostala jestiva ulja
01.1.5.5.          Ostale jestive životinjske
masti
01.1.6.             Voće
01.1.6.1.          Svježe ili rashlađeno
voće
01.1.6.2.          Smrznuto voće
01.1.6.3.          Suho voće i orašasti
plodovi
01.1.6.4.          Konzervirano voće i
voćni proizvodi
01.1.7.             Povrće
01.1.7.1.          Svježe ili rashlađeno
povrće osim krumpira i ostalih gomolja
01.1.7.2.          Smrznuto povrće osim
krumpira i ostalih gomolja
01.1.7.3.          Suho povrće, ostalo
konzervirano ili prerađeno povrće
01.1.7.4.          Krumpir
01.1.7.5.          Čips
01.1.7.6.          Ostali gomolji i proizvodi
od gomoljastog povrća
01.1.8.             Šećer, džem, med,
čokolada i slatkiši
01.1.8.1.          Šećer
01.1.8.2.          Džemovi, marmelade i med
01.1.8.3.          Čokolada
01.1.8.4.          Slatkiši
01.1.8.5.          Jestivi led i sladoled
01.1.8.6.          Umjetni nadomjesci za
šećer
01.1.9.             Prehrambeni proizvodi,
d. n.
01.1.9.1.          Umaci, začini
01.1.9.2.          Sol, začini i
kulinarsko začinsko bilje
01.1.9.3.          Dječja hrana
01.1.9.4.          Gotovi obroci
01.1.9.9.          Ostali prehrambeni
proizvodi, d. n.
01.2.                Bezalkoholna pića
01.2.1.             Kava, čaj i kakao
01.2.1.1.          Kava
01.2.1.2.          Čaj
01.2.1.3.          Kakao i čokolada u
prahu
01.2.2.             Mineralna voda,
osvježavajuća pića, sokovi od voća i povrća
01.2.2.1.          Mineralna ili izvorska voda
01.2.2.2.          Osvježavajuća
pića
01.2.2.3.          Sokovi od voća i
povrća
02.                   ALKOHOLNA PIĆA,
DUHAN I NARKOTICI
02.1.                Alkoholna pića
02.1.1.             Žestoka alkoholna
pića
02.1.1.1.          Žestoka alkoholna pića
i likeri
02.1.1.2.          Alkoholna pića s
niskim udjelom alkohola
02.1.2.             Vino
02.1.2.1.          Vino od grožđa
02.1.2.2.          Vino od drugog voća
02.1.2.3.          Pojačana vina
02.1.2.4.          Pića na bazi vina
02.1.3.             Pivo
02.1.3.1.          Lager
02.1.3.2.          Ostala alkoholna piva
02.1.3.3.          Pivo s niskim udjelom
alkohola i bezalkoholno pivo
02.1.3.4.          Pića na bazi piva
02.2.                Duhan
02.2.0.             Duhan
02.2.0.1.          Cigarete
02.2.0.2.          Cigare
02.2.0.3.          Ostali duhanski proizvodi
02.3.                Narkotici
02.3.0.             Narkotici
02.3.0.0.          Narkotici
03.                   ODJEĆA I
OBUĆA
03.1.                Odjeća
03.1.1.             Materijal za odjeću
03.1.1.0.          Materijal za odjeću
03.1.2.             Odjevni predmeti
03.1.2.1.          Odjevni predmeti za
muškarce
03.1.2.2.          Odjevni predmeti za žene
03.1.2.3.          Odjevni predmeti za
dojenčad (od 0 do 2 godine) i djecu (od 3 do 13 godina)
03.1.3.             Ostali odjevni predmeti i
odjevni dodaci
03.1.3.1.          Ostali odjevni predmeti
03.1.3.2.          Odjevni dodaci
03.1.4.             Čišćenje,
popravak i posudba odjeće
03.1.4.1.          Čišćenje
odjeće
03.1.4.2.          Popravak i posudba
odjeće
03.2.                Obuća
03.2.1.             Cipele i ostala obuća
03.2.1.1.          Obuća za muškarce
03.2.1.2.          Obuća za žene
03.2.1.3.          Obuća za dojenčad
i djecu
03.2.2.             Popravak i posudba
obuće
03.2.2.0.          Popravak i posudba
obuće
04.                   STANOVANJE, VODA,
ELEKTRIČNA ENERGIJA, PLIN I OSTALA GORIVA
04.1.                Stvarne najamnine za
stanovanje
04.1.1.             Stvarne najamnine koje
plaćaju stanari
04.1.1.0.          Stvarne najamnine koje
plaćaju stanari
04.1.2.             Ostale stvarne najamnine
04.1.2.1.          Stvarne najamnine koje
plaćaju stanari za druga boravišta
04.1.2.2.          Garažne najamnine i ostale
najamnine koje plaćaju stanari
04.2.                Imputirane najamnine za
stanovanje
04.2.1.             Imputirane najamnine za
vlasnike-stanare
04.2.1.0.          Imputirane najamnine za
vlasnike-stanare
04.2.2.             Ostale imputirane
najamnine
04.2.2.0.          Ostale imputirane najamnine
04.3.                Održavanje i popravci
stambenog objekta
04.3.1.             Proizvodi za održavanje i
popravke stambenog objekta
04.3.1.0.          Proizvodi za održavanje i
popravke stambenog objekta
04.3.2.             Usluge za održavanje i
popravke stambenog objekta
04.3.2.1.          Usluge vodoinstalatera
04.3.2.2.          Usluge električara
04.3.2.3.          Usluge održavanja sustava
grijanja
04.3.2.4.          Usluge soboslikara
04.3.2.5.          Usluge stolara
04.3.2.9.          Ostale usluge za održavanje
i popravke stambenog objekta
04.4.                Opskrba vodom i razne
komunalne usluge za stambeni objekt
04.4.1.             Opskrba vodom
04.4.1.0.          Opskrba vodom
04.4.2.             Odvoz smeća
04.4.2.0.          Odvoz smeća
04.4.3.             Odvodnja otpadnih voda
04.4.3.0.          Odvodnja otpadnih voda
04.4.4.             Ostale usluge za stambeni
objekt, d. n.
04.4.4.1.          Naknade za održavanje u
zgradama s više stanova
04.4.4.2.          Usluge sigurnosti
04.4.4.9.          Ostale usluge za stambeni
objekt
04.5.                Električna energija,
plin i ostala goriva
04.5.1.             Električna energija
04.5.1.0.          Električna energija
04.5.2.             Plin
04.5.2.1.          Prirodni plin i gradski
plin
04.5.2.2.          Ukapljeni ugljikovodici
(butan, propan itd.)
04.5.3.             Tekuća goriva
04.5.3.0.          Tekuća goriva
04.5.4.             Kruta goriva
04.5.4.1.          Ugljen
04.5.4.9.          Ostala kruta goriva
04.5.5.             Toplinska energija
04.5.5.0.          Toplinska energija
05.                   POKUĆSTVO, KUĆANSKA OPREMA I
REDOVITO ODRŽAVANJE KUĆANSTVA
05.1.                Namještaj i
pokućstvo, tepisi i ostale podne prostirke
05.1.1.             Namještaj i pokućstvo
05.1.1.1.          Kućanski namještaj
05.1.1.2.          Vrtni namještaj
05.1.1.3.          Rasvjetna oprema
05.1.1.9.          Ostali namještaj i
pokućstvo
05.1.2.             Tepisi i ostale podne
prostirke
05.1.2.1.          Tepisi i sagovi
05.1.2.2.          Ostale podne prostirke
05.1.2.3.          Usluge postavljanja
tapisona i podnih prostirki
05.1.3.             Popravci namještaja,
pokućstva i podnih prostirki
05.1.3.0.          Popravci namještaja,
pokućstva i podnih prostirki
05.2.                Tekstilni proizvodi za
kućanstvo
05.2.0.             Tekstilni proizvodi za
kućanstvo
05.2.0.1.          Ukrasne tkanine i zavjese
05.2.0.2.          Posteljina
05.2.0.3.          Stolno rublje i rublje za
kupaonicu
05.2.0.4.          Popravak tekstilnih
proizvoda za kućanstvo
05.2.0.9.          Ostali tekstilni proizvodi
za kućanstvo
05.3.                Kućanski aparati
05.3.1.             Veliki kućanski
aparati, električni ili ne
05.3.1.1.          Hladnjaci, zamrzivači
i hladnjaci-zamrzivači
05.3.1.2.          Perilice rublja, sušilice rublja i strojevi za
pranje posuđa
05.3.1.3.          Štednjaci
05.3.1.4.          Grijalice, klimatizacijski
uređaji
05.3.1.5.          Oprema za
čišćenje
05.3.1.9.          Ostali veliki kućanski
aparati
05.3.2.             Mali električni
kućanski aparati
05.3.2.1.          Aparati za pripremu hrane
05.3.2.2.          Uređaji za pripremu
kave, čaja i slični uređaji
05.3.2.3.          Glačala
05.3.2.4.          Tosteri i roštilji
05.3.2.9.          Ostali mali električni
kućanski aparati
05.3.3.             Popravak kućanskih
aparata
05.3.3.0.          Popravak kućanskih
aparata
05.4.                Stakleno i stolno posuđe
te kućanski pribor
05.4.0.             Stakleno i stolno
posuđe te kućanski pribor
05.4.0.1.          Posuđe od stakla,
kristala, keramike i porculana
05.4.0.2.          Pribor za jelo i srebrni
pribor za jelo
05.4.0.3.          Neelektrični kuhinjski
pribor i predmeti
05.4.0.4.          Popravak staklenog i
stolnog posuđa te kućanskog pribora
05.5.                Alati i oprema za
kuću i vrt
05.5.1.             Veći alati i oprema
05.5.1.1.          Motorni veći alati i
oprema
05.5.1.2.          Popravak, iznajmljivanje i
unajmljivanje većih alata i opreme
05.5.2.             Mali alati i razni pribor
05.5.2.1.          Mali alati bez motora
05.5.2.2.          Razni mali alati i pribor
05.5.2.3.          Popravak malih alata bez
motora i raznog pribora
05.6.                Proizvodi i usluge za
redovito održavanje kućanstva
05.6.1.             Potrošni proizvodi za
održavanje kućanstva
05.6.1.1.          Proizvodi za
čišćenje i održavanje
05.6.1.2.          Ostali potrošni mali
predmeti za kućanstvo
05.6.2.             Usluge pomoći u
domaćinstvu i kućanske usluge
05.6.2.1.          Usluge pomoći u
domaćinstvu plaćenog osoblja
05.6.2.2.          Usluge čišćenja
05.6.2.3.          Najam namještaja i
pokućstva
05.6.2.9.          Ostale usluge pomoći u
domaćinstvu i kućanske usluge
06.                   ZDRAVLJE
06.1.                Medicinski proizvodi,
pomagala i oprema
06.1.1.             Farmaceutski proizvodi
06.1.1.0.          Farmaceutski proizvodi
06.1.2.             Ostali medicinski
proizvodi
06.1.2.1.          Testovi za trudnoću i
mehanička sredstva za kontracepciju
06.1.2.9.          Ostali medicinski
proizvodi, d. n.
06.1.3.             Terapeutska pomagala i
oprema
06.1.3.1.          Korektivne naočale i
kontaktne leće
06.1.3.2.          Slušna pomagala
06.1.3.3.          Popravak terapeutskih
pomagala i opreme
06.1.3.9.          Ostala terapeutska pomagala
i oprema
06.2.                Izvanbolničke usluge
06.2.1.             Medicinske usluge
06.2.1.1.          Usluge opće prakse
06.2.1.2.          Usluge specijalističke
prakse
06.2.2.             Stomatološke usluge
06.2.2.0.          Stomatološke usluge
06.2.3.             Paramedicinske usluge
06.2.3.1.          Usluge medicinskih
analitičkih laboratorija i rendgenskih centara
06.2.3.2.          Termalne kupelji, terapija korektivne gimnastike,
usluge hitne pomoći i najam terapeutske opreme
06.2.3.9.          Ostale paramedicinske
usluge
06.3.                Bolničke usluge
06.3.0.             Bolničke usluge
06.3.0.0.          Bolničke usluge
07.                   PRIJEVOZ
07.1.                Kupnja vozila
07.1.1.             Motorna vozila
07.1.1.1.          Nova motorna vozila
07.1.1.2.          Rabljena motorna vozila
07.1.2.             Motocikli
07.1.2.0.          Motocikli
07.1.3.             Bicikli
07.1.3.0.          Bicikli
07.1.4.             Zaprežna vozila
07.1.4.0.          Zaprežna vozila
07.2.                Održavanje i upotreba
prijevoznih sredstava
07.2.1.             Rezervni dijelovi i pribor
za osobna prijevozna sredstva
07.2.1.1.          Gume
07.2.1.2.          Rezervni dijelovi za osobna
prijevozna sredstva
07.2.1.3.          Pribor za osobna prijevozna
sredstva
07.2.2.             Goriva i maziva za osobna
prijevozna sredstva
07.2.2.1.          Dizel
07.2.2.2.          Benzin
07.2.2.3.          Ostala goriva za osobna
prijevozna sredstva
07.2.2.4.          Maziva
07.2.3.             Održavanje i popravci
osobnih prijevoznih sredstava
07.2.3.0.          Održavanje i popravci
osobnih prijevoznih sredstava
07.2.4.             Ostale usluge povezane s
osobnim prijevoznim sredstvima
07.2.4.1.          Najam garaža, parkirnih
mjesta i osobnih prijevoznih sredstava
07.2.4.2.          Objekti za naplatu
cestarine i uređaji za naplatu parkiranja
07.2.4.3.          Tečajevi vožnje,
vozački ispiti, dozvole i tehnički pregledi vozila
07.3.                Usluge prijevoza
07.3.1.             Željeznički
putnički prijevoz
07.3.1.1.          Putnički prijevoz
vlakom
07.3.1.2.          Putnički prijevoz
podzemnom željeznicom i tramvajem
07.3.2.             Cestovni putnički
prijevoz
07.3.2.1.          Putnički prijevoz
autobusom
07.3.2.2.          Putnički prijevoz
taksijem i unajmljenim automobilom s vozačem
07.3.3.             Zračni putnički
prijevoz
07.3.3.1.          Domaći letovi
07.3.3.2.          Međunarodni letovi
07.3.4.             Putnički pomorski
prijevoz i prijevoz unutarnjim vodnim putovima
07.3.4.1.          Putnički pomorski
prijevoz
07.3.4.2.          Putnički prijevoz
unutarnjim vodnim putovima
07.3.5.             Kombinirani prijevoz
putnika
07.3.5.0.          Kombinirani prijevoz
putnika
07.3.6.             Ostale prijevozne usluge
07.3.6.1.          Prijevoz uspinjačom,
žičarom i vučnicom sa sjedalima
07.3.6.2.          Usluge preseljenja i
skladištenja
07.3.6.9.          Ostale prijevozne usluge,
d. n.
08.                   KOMUNIKACIJA
08.1.                Poštanske usluge
08.1.0.             Poštanske usluge
08.1.0.1.          Usluge rukovanja pismima
08.1.0.9.          Ostale poštanske usluge
08.2.                Telefonska i telefaks
oprema
08.2.0.             Telefonska i telefaks
oprema
08.2.0.1.          Oprema za fiksnu telefoniju
08.2.0.2.          Oprema za mobilnu
telefoniju
08.2.0.3.          Ostala telefonska i
telefaks oprema
08.2.0.4.          Popravak telefonske i
telefaks opreme
08.3.                Telefonske i telefaks
usluge
08.3.0.             Telefonske i telefaks
usluge
08.3.0.1.          Usluge fiksne telefonije
08.3.0.2.          Usluge mobilne telefonije
08.3.0.3.          Usluge internetskog
pristupa
08.3.0.4.          Paketi telekomunikacijskih
usluga
08.3.0.5.          Ostale komunikacijske
usluge
09.                   REKREACIJA I KULTURA
09.1.                Audiovizualna i
fotografska oprema te oprema za obradu podataka
09.1.1.             Oprema za prijam, snimanje
i reprodukciju zvuka i slike
09.1.1.1.          Oprema za prijam, snimanje
i reprodukciju zvuka
09.1.1.2.          Oprema za prijam, snimanje
i reprodukciju zvuka i slike
09.1.1.3.          Prijenosni uređaji za
zvuk i slike
09.1.1.9.          Ostala oprema za prijam, snimanje i reprodukciju
zvuka i slike
09.1.2.             Fotografska i
kinematografska oprema i optički instrumenti
09.1.2.1.          Fotografski aparati
09.1.2.2.          Pribor za fotografsku i
kinematografsku opremu
09.1.2.3.          Optički instrumenti
09.1.3.             Oprema za obradu podataka
09.1.3.1.          Osobna računala
09.1.3.2.          Dodaci za opremu za obradu
podataka
09.1.3.3.          Softver
09.1.3.4.          Kalkulatori i ostala oprema
za obradu podataka
09.1.4.             Mediji za snimanje
09.1.4.1.          Prethodno snimljeni mediji
za snimanje
09.1.4.2.          Nesnimljeni mediji za
snimanje
09.1.4.9.          Ostali mediji za snimanje
09.1.5.             Popravak audiovizualne i
fotografske opreme te opreme za obradu podataka
09.1.5.0.          Popravak audiovizualne i
fotografske opreme te opreme za obradu podataka
09.2.                Ostala trajna dobra za
rekreaciju i kulturu
09.2.1.             Ostala trajna dobra za
rekreaciju na otvorenom
09.2.1.1.          Kombi vozila za kampiranje,
karavani i prikolice za kampiranje
09.2.1.2.          Zrakoplovi, mikrolaki zrakoplovi, zračne
jedrilice, zmajari i baloni uzgonjeni toplim zrakom
09.2.1.3.          Čamci, vanbrodski
motori i opremanje čamaca
09.2.1.4.          Konji, poniji i dodaci
09.2.1.5.          Veliki predmeti za igre i
sportove
09.2.2.             Glazbeni instrumenti i
velika trajna dobra za rekreaciju u zatvorenom
09.2.2.1.          Glazbeni instrumenti
09.2.2.2.          Velika trajna dobra za
rekreaciju u zatvorenom
09.2.3.             Održavanje i popravak
ostalih velikih trajnih dobara za rekreaciju i kulturu
09.2.3.0.          Održavanje i popravak
ostalih velikih trajnih dobara za rekreaciju i kulturu
09.3.                Ostali predmeti i oprema
za rekreaciju, vrtovi i kućni ljubimci
09.3.1.             Igre, igračke i
hobiji
09.3.1.1.          Igre i hobiji
09.3.1.2.          Igračke i predmeti za
proslave
09.3.2.             Sportska oprema, oprema za
kampiranje i rekreaciju na otvorenom
09.3.2.1.          Sportska oprema
09.3.2.2.          Oprema za kampiranje i
rekreaciju na otvorenom
09.3.2.3.          Popravak sportske opreme,
opreme za kampiranje i rekreaciju na otvorenom
09.3.3.             Vrtovi, biljke i
cvijeće
09.3.3.1.          Proizvodi za vrt
09.3.3.2.          Biljke i cvijeće
09.3.4.             Kućni ljubimci i
proizvodi za kućne ljubimce
09.3.4.1.          Kupnja kućnih
ljubimaca
09.3.4.2.          Proizvodi za kućne
ljubimce
09.3.5.             Veterinarske usluge i
ostale usluge za kućne ljubimce
09.3.5.0.          Veterinarske usluge i ostale
usluge za kućne ljubimce
09.4.                Rekreacijske i kulturne
usluge
09.4.1.             Rekreacijske i sportske
usluge
09.4.1.1.          Rekreacijske i sportske
usluge – prisustvovanje
09.4.1.2.          Rekreacijske i sportske
usluge – sudjelovanje
09.4.2.             Kulturne usluge
09.4.2.1.          Kina, kazališta, koncerti
09.4.2.2.          Muzeji, knjižnice, zoološki
vrtovi
09.4.2.3.          Televizijske i radijske
pristojbe, pretplate
09.4.2.4.          Najam opreme i dodataka za
kulturu
09.4.2.5.          Fotografske usluge
09.4.2.9.          Ostale kulturne usluge
09.4.3.             Igre na sreću
09.4.3.0.          Igre na sreću
09.5.                Novine, knjige i pribor
za pisanje
09.5.1.             Knjige
09.5.1.1.          Knjige, beletristika
09.5.1.2.          Obrazovni udžbenici
09.5.1.3.          Ostale knjige dokumentarnog
sadržaja
09.5.1.4.          Usluge uvezivanja i
preuzimanje e-knjiga
09.5.2.             Novine i periodika
09.5.2.1.          Novine
09.5.2.2.          Časopisi i periodika
09.5.3.             Razni tiskani materijal
09.5.3.0.          Razni tiskani materijal
09.5.4.             Pribor za pisanje i
crtanje
09.5.4.1.          Proizvodi od papira
09.5.4.9.          Ostali pribor za pisanje i
crtanje
09.6.                Paket-aranžmani
09.6.0.             Paket-aranžmani
09.6.0.1.          Domaći paket-aranžmani
09.6.0.2.          Međunarodni
paket-aranžmani
10.                   OBRAZOVANJE
10.1.                Predškolsko i
osnovnoškolsko obrazovanje
10.1.0.             Predškolsko i
osnovnoškolsko obrazovanje
10.1.0.1.          Predškolsko obrazovanje
(ISCED-97 razina 0)
10.1.0.2.          Osnovnoškolsko obrazovanje
(ISCED-97 razina 1)
10.2.                Srednjoškolsko
obrazovanje
10.2.0.             Srednjoškolsko obrazovanje
10.2.0.0.          Srednjoškolsko obrazovanje
10.3.                Obrazovanje nakon
srednjoškolskog, osim visokog
10.3.0.             Obrazovanje nakon
srednjoškolskog, osim visokog
10.3.0.0.          Obrazovanje nakon
srednjoškolskog, osim visokog (ISCED-97 razina 4)
10.4.                Visoko obrazovanje
10.4.0.             Visoko obrazovanje
10.4.0.0.          Visoko obrazovanje
10.5.                Obrazovanje koje se ne
može definirati po stupnju
10.5.0.             Obrazovanje koje se ne
može definirati po stupnju
10.5.0.0.          Obrazovanje koje se ne može
definirati po stupnju
11.                   RESTORANI I HOTELI
11.1.                Ugostiteljske usluge
11.1.1.             Restorani, kavane i
slično
11.1.1.1.          Restorani, kavane i objekti
za ples
11.1.1.2.          Usluge brze hrane i gotove
hrane za ponijeti
11.1.2.             Kantine
11.1.2.0.          Kantine
11.2.                Usluge smještaja
11.2.0.             Usluge smještaja
11.2.0.1.          Hoteli, moteli, pansioni i
slične usluge smještaja
11.2.0.2.          Odmarališta, mjesta za kampiranje, hosteli za mlade
i slične usluge smještaja
11.2.0.3.          Usluge smještaja u drugim
objektima
12.                   RAZNA DOBRA I USLUGE
12.1.                Osobna njega
12.1.1.             Frizerski saloni i centri
za uljepšavanje
12.1.1.1.          Usluge uređivanja kose
za muškarce i djecu
12.1.1.2.          Usluge uređivanja kose
za žene
12.1.1.3.          Tretmani za uljepšavanje
12.1.2.             Električni
uređaji za osobnu njegu
12.1.2.1.          Električni
uređaji za osobnu njegu
12.1.2.2.          Popravak električnih
uređaja za osobnu njegu
12.1.3.             Ostali uređaji,
predmeti i proizvodi za osobnu njegu
12.1.3.1.          Neelektrični
uređaji
12.1.3.2.          Predmeti za osobnu higijenu i wellness,
ezoterični proizvodi i proizvodi za uljepšavanje
12.2.                Prostitucija
12.2.0.             Prostitucija
12.2.0.0.          Prostitucija
12.3.                Osobni predmeti,
d. n.
12.3.1.             Nakit, zidni i ručni
satovi
12.3.1.1.          Nakit
12.3.1.2.          Zidni i ručni satovi
12.3.1.3.          Popravak nakita, zidnih i
ručnih satova
12.3.2.             Ostali osobni predmeti
12.3.2.1.          Predmeti za putovanja
12.3.2.2.          Predmeti za malu djecu
12.3.2.3.          Popravak ostalih osobnih
predmeta
12.3.2.9.          Ostali osobni predmeti,
d. n.
12.4.                Socijalna zaštita
12.4.0.             Socijalna zaštita
12.4.0.1.          Usluge skrbi o djeci
12.4.0.2.          Umirovljenički domovi
za starije osobe i domovi za osobe s invaliditetom
12.4.0.3.          Usluge za skrb o osobama u
njihovim obiteljskim domovima
12.4.0.4.          Savjetovanje
12.5.                Osiguranje
12.5.1.             Životno osiguranje
12.5.1.0.          Životno osiguranje
12.5.2.             Osiguranje povezano sa
stambenim objektom
12.5.2.0.          Osiguranje povezano sa
stambenim objektom
12.5.3.             Zdravstveno osiguranje
12.5.3.1.          Javno zdravstveno
osiguranje
12.5.3.2.          Privatno zdravstveno
osiguranje
12.5.4.             Osiguranje povezano s
prijevozom
12.5.4.1.          Osiguranje motornih vozila
12.5.4.2.          Putno osiguranje
12.5.5.             Ostale vrste osiguranja
12.5.5.0.          Ostale vrste osiguranja
12.6.                Financijske usluge, d. n.
12.6.1.             UFPIM
12.6.1.0.          UFPIM
12.6.2.             Ostale financijske usluge,
d. n.
12.6.2.1.          Bankovne i poštanske
naknade
12.6.2.2.          Pristojbe i naknade za
usluge brokera, savjetnika za ulaganja
12.7.                Ostale usluge, d. n.
12.7.0.             Ostale usluge, d. n.
12.7.0.1.          Administrativne pristojbe
12.7.0.2.          Pravne i
računovodstvene usluge
12.7.0.3.          Pogrebne usluge
12.7.0.4.          Ostale pristojbe i usluge


				|

		52013PC0853

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani su izuzeti od tog zahtjeva /* COM/2013/0853 final - 2013/0415 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           Kontekst prijedloga
Predlažući ovu izmjenu Uredbe (EZ)
br. 539/2001[1]
kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EU) br. 1211/2010[2], Komisija želi
prilagoditi priloge Uredbi, uzimajući u obzir napredak koji je Republika
Moldova ostvarila tijekom dijaloga o liberalizaciji viznog režima tijekom
zadnje tri godine, te prenijeti tu zemlju iz Priloga I. (popis trećih
zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica
država članica) u Prilog II. (popis trećih zemalja čiji su
državljani izuzeti od tog zahtjeva) Uredbe, ovaj prijenos u skladu je s
političkom obvezom koju je preuzela Europska unija u Zajedničkoj
izjavi koja je odobrena na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva održanog
u Pragu 7. svibnja 2009., ističući važnost mobilnosti građana i
liberalizacije viznog režima u sigurnom okruženju. EU se obvezao poduzeti
postupne korake prema potpunoj dugoročnoj liberalizaciji viznog režima za
partnerske zemlje, pod uvjetom da postoje uvjeti za dobro rukovođenu i
sigurnu mobilnost. U zajedničkoj izjavi prilikom sastanka Zajedničkog
vijeća za suradnju između Europske unije i Republike Moldove 21.
prosinca 2009. dogovoreno je započinjanje dijaloga o ispitivanju uvjeta za
buduća putovanja državljana Moldove u EU bez vize.
Opći kontekst i temelji prijedloga
U skladu s člankom 62. stavkom 2.
točkom (b) podtočkom (i) Ugovora o osnivanju Europske zajednice,
Vijeće je 2001. godine donijelo Uredbu Vijeća (EZ) br. 539/2001 s
popisom trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku
vanjskih granica (takozvani negativni popis) i onih čiji su državljani
izuzeti od tog zahtjeva (takozvani pozitivni popis). U članku 61. Ugovora
o EZ-u navode se ti popisi kao prateće mjere koje su izravno povezane sa
slobodnih kretanjem osoba u području slobode, sigurnosti i pravde.
Kako je navedeno u uvodnoj izjavi 5. Uredbe 539/2001,
„određivanje onih trećih zemalja čiji državljani moraju imati
vizu, i onih koji su izuzeti od tog zahtjeva provodi se na temelju pažljive
individualne procjene različitih kriterija koji, inter alia,
uključuju nezakonito useljavanje, javni poredak i sigurnost, kao i vanjske
odnose Europske unije s trećim zemljama, a također uzimajući u
obzir implikacije povezane s regionalnom povezanošću i uzajamnošću”.
S obzirom na kriterije javnog reda i nezakonite imigracije, treba se posvetiti
posebna pažnja sigurnosti putnih isprava koje izdaju dotične treće
zemlje.
Budući da se kriteriji u Uredbi (EZ)
br. 539/2001 mogu razviti tijekom vremena u odnosu na treće zemlje,
sastav negativnog i pozitivnog popisa treba se preispitati kada je to potrebno.
Uredba (EZ) br. 539/2001 zadnji put je
izmijenjena 2010. godine (dvaput) odražavajući, s jedne strane, ishod
dijaloga o liberalizaciji viznog režima sa zemljama zapadnog Balkana
prenošenjem Albanije i Bosne i Herzegovine u Prilog II. i, s druge strane,
redovnu reviziju popisa zemalja prenošenjem Tajvana u Prilog II. Komisija je u
studenome 2012.[3]
predložila novu redovnu reviziju popisa zemalja. Pregovori o tome prijedlogu
još su u tijeku. Sljedeća redovna revizija planirana je za početak 2014.,
a u njoj će se uzeti u obzir ekonomski učinci liberalizacije viznog
režima, kako je najavila Komisija u svojem Priopćenju o vizama i razvoju u
studenome 2012. godine[4].

Cilj je trenutačne revizije Uredbe
osigurati da sastav popisa trećih zemalja bude u skladu s kriterijima iz
uvodne izjave (5) Uredbe u svjetlu napretka koji je ostvarila Republika Moldova
u okviru dijaloga liberalizacije viznog režima.
2.           Elementi prijedloga
Nakon
pregovora popraćenih obrazloženjima u Kišinjevu 2. ožujka 2010. godine,
Dijalog o vizama službeno je otvoren 15. lipnja 2010., na marginama sastanka
Zajedničkog vijeća za suradnju između Europske unije i Republike
Moldove u Luxembourgu. Tijekom rujna 2010. godine stručnjaci su posjetili
Republiku Moldovu kako bi proveli detaljnu „analizu nedostataka” koja je
omogućila sveobuhvatnu procjenu situacije u svim pitanjima koje
obuhvaća Dijalog o vizama (sigurnost putnih isprava, uključujući
biometrijske podatke, nezakonito useljavanje, uključujući ponovni
prihvat, javni red i sigurnost, vanjski odnosi i temeljna prava) i koja je u
listopadu predstavljena Vijeću, na razini radne skupine. U skladu s
Zaključcima Vijeća (Vanjski poslovi) od 25. listopada 2010. o
Republici Moldovi te o Istočnom partnerstvu, raspravljalo se o nacrtu
Akcijskog plana o liberalizaciji viznog režima za Republiku Moldovu (VLAP), a 16.
prosinca 2010. odobrilo ga je i Vijeće.
Moldovska vlada 17. veljače donijela je
obrazloženi nacionalni akcijski plan i predstavila ga na sastanku visokih
dužnosnika 18. veljače 2011. godine.
Prvo izvješće o napretku[5] u provedbi akcijskog
plana liberalizacije viznog režima u Republici Moldovi podneseno je 16. rujna 2011.
godine.
Drugo izvješće o napretku[6] u provedbi akcijskog
plana liberalizacije viznog režima u Republici Moldovi objavljeno je 9.
veljače 2012. godine. Sastanak visokih dužnosnika održao se 27.
veljače 2012. i tijekom njega predstavljeno je drugo izvješće o
napretku, a raspravljalo se i o sljedećim koracima u procesu.
Treće izvješće o napretku[7] u provedbi akcijskog
plana liberalizacije viznog režima u Republici Moldovi objavljeno je 22. lipnja
2012. godine. To je bilo treće i konačno izvješće o napretku
prve faze VLAP-A, u kojem je predstavljena Komisijina konsolidirana procjena
napretka koji je ostvarila Republika Moldova u ispunjavanju mjerila za
ocjenjivanje VLAP-a iz prve faze u vezi s uspostavljanjem zakonodavnog,
političkog i institucionalnog okvira.
Daljnju procjenu mogućih migracijskih i
sigurnosnih učinaka buduće liberalizacije viznog režima za državljane
Moldove koji putuju u EU objavila je Komisija 3. kolovoza 2012., uz
sudjelovanje odgovarajućih agencija EU-a i dionika.[8]
Vijeće je 19. studenoga 2012. godine
donijelo Zaključke u skladu s procjenom Komisije da je Republika Moldova
ispunila sva mjerila za ocjenjivanje unutar prve faze akcijskog plana
liberalizacije viznog režima. Uspostavljen je traženi zakonodavni,
politički i institucionalni okvir. Nakon toga pokrenut je proces procjene
mjerila za ocjenjivanje utvrđenih u drugoj fazi.
Sastanak visokih dužnosnika održao se 28.
siječnja 2013. godine i tijekom njega predstavljeni su ciljevi druge faze
zajedno s pripremom sljedećih ocjenjivačkih misija. Ocjenjivačke
misije Blokova 1, 2, 3 i 4 VLAP-a trajale su od 18. veljače do 15. ožujka 2013.
godine. Ocjenjivačke misije bile su jedinstvene u smislu područja
primjene i detalja procjene – 4 tjedna uključujući 12 stručnjaka
iz država članica zajedno sa službenicima Komisije i EEAS-a. Cilj ovih
misija stručnjaka bio je procijeniti razinu ispunjenja mjerila za
ocjenjivanje iz druge faze akcijskog plana liberalizacije viznog režima te
procijeniti stanje provedbe zakonodavnog, političkog i institucionalnog
okvira, u skladu s europskim i međunarodnim standardima. Izvješća
stručnjaka završena su u svibnju 2013. godine. Četvrto izvješće
o napretku objavljeno je 21. lipnja 2013. godine[9],
a u njemu je predstavljeno stanje provedbe zakonodavnog i institucionalnog
okvira, funkcioniranje institucija i razina koordinacije među agencijama.
U petom izvješću o napretku[10] podnesenom 15.
studenog 2013. godine prikazuje se razina do koje su se provele preporuke
objavljene u četvrtom izvješću, kao i cjelokupno ostvarenje druge
faze mjerila za ocjenjivanje VLAP-a. Posvećena je posebna pažnja
održivosti reformi i rezultatima koji su ostvareni, između ostalog,
razboritim zapošljavanjem, kapacitetom i financiranjem. Izvješće
uključuje procjenu razine ispunjavanja preporuka Repubilci Moldovi koje se
nalaze u izvješću o procjeni učinka iz kolovoza 2012. godine. Komisija
je u izvješću zaključila da je Republika Moldova zadovoljila sva
mjerila za ocjenjivanje utvrđena u četiri bloka druge faze VLAP-a, te
da je Republika Moldova dodijelila odgovarajuća financijska i ljudska
sredstva kako bi se osiguralo da reforme budu održive.
Od započinjanja Dijaloga o vizama
između EU-a i Republike Moldove u lipnju 2010. godine i predstavljanja
akcijskog plana o liberalizaciji viznog režima moldovskim nadležnim tijelima u
siječnju 2011. godine, Komisija redovito izvješćuje Europski
parlament i Vijeće o napretku koji je ostvarila Republika Moldova u
ispunjavanju mjerila za ocjenjivanje utvrđenih unutar četiri bloka
prve i druge faze VLAP-a.
Pored tog opsežnog procesa izvješćivanja
u vezi s VLAP-om, Komisija također nastavlja nadzirati napredak koji je
ostvarila Republika Moldova u važnim područjima VLAP-a:
·      sastankom visokih dužnosnika Dijaloga o vizama između EU-a i
Republike Moldove,
·      zajedničkim pododborom br. 3 EU-a i Republike Moldove
·      sastankom visokih dužnosnika partnerstva za mobilnost između EU-a
i Republika Moldove,
·      dijalogom o ljudskim pravima između EU-a i Republike Moldove,
·      zajedničkim odborom EU-a i Republike Moldove za ponovni prihvat i
·      zajedničkim odborom EU-a i Republike Moldove za ublažavanje viznog
režima .
U svakom od ovih odbora i dijaloga redovito se
raspravlja o stanju suradnje između EU-a i Republike Moldove. Tijekom
zadnjih sastanaka Zajedničkih odbora o ublažavanju viznog režima i
ponovnom prihvatu koji su se održali 12. lipnja 2013. u Bruxellesu i na kojima
su sudjelovale i države članice, Komisija je zabilježila sveukupno jako
zadovoljavajuću provedbu obaju sporazuma.
Prvotni Sporazum o pojednostavljenju viznog
režima između EU-a i Republike Moldove stupio je na snagu 1. siječnja
2008. godine. Omogućio je svim građanima Republike Moldove (dalje u
tekstu „državljani Moldove”) smanjene troškove izdavanja viza i ubrzani proces
izdavanja, a posebnim kategorijama moldovskih podnositelja zahtjeva
omogućio je oslobođenje od plaćanja troškova izdavanja viza,
izdavanje većeg broja viza za višekratni ulazak s duljim periodom
valjanosti te pojednostavljene popratne zahtjeve za dokazivanje namjere
putovanja. Sporazum je isto tako sadržavao ukidanje viza za nositelje
diplomatskih putovnica.
Izmijenjeni Sporazum o pojednostavljenu viznog režima s Republikom
Moldovom stupio je na snagu 1. srpnja 2013. godine. Ovaj novi sporazum nudi
dodatna pojednostavljenja i materijalne koristi državljanima Moldove, konkretno
(1) više kategorija podnositelja zahtjeva za vizu ima koristi od pojednostavljenja
predviđenih u prvotnom sporazumu (2) odredbe o izdavanju viza za
višekratni ulazak s duljim periodom valjanosti određeniim kategorijama
putnika u dobroj vjeri ostavljaju manje diskrecije konzulima, (3) suradnja
država članica s vanjskim pružateljima usluga podložna je jasnom pravnom
okviru i (4) nositelj biometrijskih putovnica izuzimaju se od obveze
posjedovanja vize.
Partnerstvo za mobilnost s Republikom Moldovom službeno je
započelo u rujnu 2008. godine u Kišinjevu. Uključuje 15 država
članica (Bugarska, Češka Republika, Njemačka, Grčka,
Francuska, Italija, Cipar, Latvija, Mađarska, Poljska, Portugal,
Rumunjska, Slovenija, Slovačka i Švedska) i dvije agencije EU-a (FRONTEX i
Europska zaklada za osposobljavanje) koje surađuju kako bi predstavile
dosljedan pristup suradnji s partnerskim zemljama. Postoji veliki raspon
inicijativa provedenih u kontekstu partnerstva koje u potpunosti odražava
četiri dimenzije Globalnog pristupa migraciji i mobilnosti (GAAM):
olakšavanje legalne migracije i olakšanje mobilnosti, sprječavanje i borba
protiv nezakonite migracije te trgovine ljudima, povećanje razvojnog
utjecaja migracije i mobilnosti kao i promicanje međunarodne zaštite.
Rješavanje pitanja Pridnjestrovlja nije uvjet za liberalizaciju viznog
režima u skladu s VLAP-om. Nadalje, u VLAP-u se ne upućuje na
teritorijalnu primjenu. Liberalizacija viznog režima koristit će
građanima koji imaju biometrijske putovnice Republike Moldove.
Trenutačni prijedlog odražava ishod gore
spomenutih procesa: uzimajući u obzir to da se ublažavanje viznog režima i
sporazumi o ponovnom prihvatu s Republikom Moldovom primjenjuju na
zadovoljavajući način, Komisija predlaže prijenos Republike Moldove,
koja ispunjuje sva mjerila za ocjenjivanje VLAP-a, iz negativnog u pozitivni
popis, no s ograničenjem oslobođenja od ukidanja viza na nositelje
biometrijskih putovnica izdanih u skladu s normama ICAO-a.
3.           Sljedeći koraci
Dijalog o vizi između EU-a i Republike
Moldove pokazao se kao važan i posebno učinkovit alat za provođenje
dalekosežnih i teških reformi u području pravosuđa i unutarnjih
poslova, no također i izvan utjecaja na područja poput vladavine
prava i reforme pravosuđa , uključujući dobro financiranje
stranaka, pregled imuniteta i administrativnu modernizaciju. Napredak koji je
ostvarila Republika Moldova tijekom posljednje tri godine u svim
područjima koja obuhvaćaju četiri bloka VLAP-a stalan je i
učinkovit. Njime se pokazuje predanost i stalni napori niza od nekoliko
moldovskih vlada i svih državnih institucija da mjerila za ocjenjivanje VLAP-a
postanu najveći državni prioritet.
Važno je podsjetiti da su se reforme u
nekoliko ključnih područja koje pokriva VLAP ostvarile u prvoj
polovici 2013. godine usprkos nestabilnoj političkoj situaciji koja je
trajala nekoliko mjeseci što pokazuje odgovarajuću razinu dobrog
upravljanja i zrelost javne administracije.
Predstojećim
izmjenama pravila EU-a o viznom režimu uvodi se novi mehanizam povlačenja
ukidanja viza koji pridonosi održavanju integriteta procesa liberalizacije
viznog režima i osigurava kao krajnja mjera da putovanja bez vize neće
dovesti do nepravilnosti ili zloupotrebe.
Komisija smatra da je od prošlog lipnja Republika Moldova
ostvarila potreban napredak kako bi osigurala učinkovitu i održivu
provedbu reforma koje je morala provesti kako bi zadovoljila mjerila za
ocjenjivanje VLAP-a. Provele su se sve tražene mjere nakon VLAP-ova 4.
izvješća o napretku. Funkcioniranje zakonodavnog i političkog okvira,
uspostavljanje institucionalnih i organizacijskih načela kao i provedba
postupaka kroz sve faze četiri bloka u skladu su s odgovarajućim
europskim i međunarodnim standardima.
Temeljeći se na trenutačnoj procjeni
i upućujući na ishod neprekidnog nadzora i izvješćivanja od
početka Dijaloga o vizama između EU-a i Republike Moldove, Komisija
smatra da Republika Moldova zadovoljava sva mjerila za ocjenjivanje iz četiriju
blokova druge faze VLAP-a. Uzimajući u obzir sveukupne odnose između
EU-a i Republike Moldove te njihovu dinamiku, Komisija stoga iznosi potrebni
zakonodavni prijedlog kako bi se izmijenila EZ Uredba 539/2001, u skladu s
dogovorenom metodologijom u okviru VLAP-a.[11]

U ovome kontekstu, korisno je pogledati
dostupne statističke podatke. Prema podacima o važećim boravišnim
dozvolama, na kraju 2012. godine oko 230 000 Moldavaca legalno je živjelo u
EU-u.[12]
Statistički podaci pokazuju da se rizik nezakonite migracije državljana
Moldavije u EU zadnjih godina smanjio: od 2008. godine kada je uhićeno 6 830
nezakonitih moldovskih imigranata, broj uhićenja smanjivao se svake godine
dosegnuvši 3 070 2012. godine, što predstavlja smanjenje od 55%. Zahtjevi
za azil također su se tijekom tog perioda prepolovili (- 48%): državljani
Moldavije 2012. godine podnijeli su 435 zahtjeva za azil, a 2008. godine 837.
Poboljšava se omjer ostvarenih povrataka u usporedbi s brojem donesenih odluka
o povratku i dosegao je 73% 2012. godine u usporedbi s 50% tijekom prethodne
četiri godine. Konačno, dok je broj zahtjeva za izdavanje schengenske
vize za kratkotrajni boravak ostao stabilan tijekom protekle tri godine
(varirajući između 50 000 i 55 000), postotak odbijenih zahtjeva za
vizu smanjio se naglo s 11.4% 2010. godine na 6.5% 2012. godine. Ovi podaci
potvrđuju sve u svemu da se migracijski rizik koji predstavljaju
državljani Moldove znatno smanjio. Izmjenama pravila EU-a o viznom režimu u
Uredbi 539/2001 uvodi se novi mehanizam povlačenja ukidanja viza koji
pridonosi održavanju integriteta procesa liberalizacije vize i osigurava kao
krajnja mjera da putovanja bez vize neće dovesti do nepravilnosti ili
zloupotrebe.
Komisija će nastaviti
aktivno nadzirati stalnu provedbu svih mjerila za ocjenjivanje iz četiri
bloka VLAP-a od strane Republike Moldove u okviru postojećih struktura i
dijaloga partnerstva i suradnje i, ako je to potrebno, primjenom ad hoc
mehanizama.
Kao što je to slučaj s prelaskom zemalja
zapadnog Balkana na bezvizni režim, nema razloga da se provedba ukidanja viza
za Republiku Moldovu uvjetuje sklapanjem sporazuma o ukidanju viza s EU-om,
uzimajući u obzir činjenicu da je Republika Moldova izuzela sve
državljane EU-a od obveze posjedovanja vize i da bi, ako se bezvizni režim
zloupotrijebi, mehanizmi suspenzije poslužili kao učinkovito rješenje.
4.           Glavne
organizacije/stručnjaci koji su sudjelovali u savjetovanju
Konzultirane su države članice.
5.           Procjena učinka
Nije potrebna.
6.           Pravna osnova
U pogledu UFEU-a, ovaj prijedlog predstavlja
razvitak zajedničke politike za vize u skladu s člankom 77. stavkom 2.
točkom (a) UFEU-a.
7.           Načela proporcionalnosti
i supsidijarnosti
U uredbi (EZ) br. 539/2001 navode se
treće zemlje čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih
granica (negativni popis) i zemlje čiji su državljani izuzeti od te obveze
(pozitivni popis).
Odluka da se popisi izmijene, da se zemlje iz
negativnog popisa prenesu u pozitivni popis ili obrnuto spada pod nadležnost
Europske unije u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a.
8.           Izbor instrumenata
Uredbu (EZ) br. 539/2001 treba izmijeniti
uredbom.
9.           Posljedice za proračun
Predložene izmjene nemaju posljedice za
proračun Europske unije.
2013/0415 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o izmjeni Uredbe (EZ) br. 539/2001 o
popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku
vanjskih granica i zemalja čiji su državljani su izuzeti od tog zahtjeva
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a),
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
Djelujući u skladu s redovnim
zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Sastav popisa trećih zemalja u prilozima I. i II. Uredbi
Vijeća (EZ) br. 539/2001[13]
trebao bi biti i ostati u skladu s kriterijima utvrđenima u toj Uredbi.
Treće zemlje za koje se situacija promijenila u vezi s ovim kriterijima
trebaju se prenijeti iz jednog Priloga u drugi.
(2)       U skladu sa Zajedničkom
izjavom odobrenom na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva održanog u
Pragu 7. svibnja 2009. i u skladu sa završetkom akcijskog plana liberalizacije
viznog režima Republike Moldove, Komisija smatra da Republika Moldova
zadovoljava sva mjerila za ocjenjivanje utvrđena u akcijskom planu
liberalizacije viznog režima.
(3)       Budući da su zadovoljena
sva mjerila za ocjenjivanje, Republiku Moldovu treba se prenijeti iz Priloga
II. Uredbe (EZ) br. 539/2001. Ukidanje viza trebalo bi se primjenjivati na
građane koji imaju biometrijsku putovnicu koju je izdala Republika Moldova
u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno zrakoplovstvo
(ICAO).
(4)       Kada je riječ o Islandu
i Norveškoj, ova Uredba predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne
stečevine u smislu Sporazuma sklopljenog između Vijeća Europske
unije i Republike Islanda i Kraljevine Norveške o njihovu pridruživanju
provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine[14] koje su
obuhvaćene područjem iz članka 1. točke B Odluke
Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. o određenim
aranžmanima za primjenu Sporazuma[15].

(5)       Ova Uredba predstavlja za
Švicarsku razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u smislu Sporazuma
između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o
pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i razvoju shengenske
pravne stečevine[16],
koje pripadaju u područje iz članka 1. točke B i C Odluke
Vijeća 1999/437/EZ u vezi s člankom 3. Odluke Vijeća 2008/146/EZ[17].
(6)       Ova Uredba predstavlja za Lihtenštajn razvoj odredaba
schengenske pravne stečevine kao što je utvrđeno u Protokolu
potpisanom između Europske unije, Europske zajednice, Švicarske
Konfederacije i Kneževine Lihtenštajn o pridruživanju Kneževine Lihtenštajn
Sporazumu između Europske unije, Europske zajednice i Švicarske
Konfederacije o pridruživanju Švicarske Konfederacije provedbi, primjeni i
razvoju schengenske pravne stečevine[18],
koje pripadaju u područje iz članka 1. točke A Odluke
Vijeća 1999/437/EZ od 17. svibnja 1999. u vezi s člankom 3. Odluke
Vijeća 2011/350/EU[19].
(7)       Ova Uredba predstavlja razvoj
odredaba schengenske pravne stečevine u kojoj ne sudjeluje Ujedinjena
Kraljevina, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000.
koja se odnosi na zahtjev Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i
Sjeverne Irske da sudjeluje u pojedinim odredbama schengenske pravne
stečevine[20];
Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju, ona za nju nije
obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
(8)       Ova Uredba predstavlja razvoj
odredaba schengenske pravne stečevine, u kojoj ne sudjeluje Irska, u
skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002.
koja se odnosi na zahtjev Irske da sudjeluje u pojedinim odredbama schengenske
pravne stečevine[21];
Irska stoga ne sudjeluje u njezinu donošenju, ona za nju nije obvezujuća
niti se na nju primjenjuje.
(9)       Kada je riječ o Cipru,
ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj
stečevini ili je na drugi način s njom povezan i na nju se
primjenjuje prije nego on pristupi schengenskom području, u smislu
članka 3. stavka 1. Akta o pristupanju iz 2003. godine.
(10)     Kada je riječ o Bugarskoj
i Rumunjskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj
pravnoj stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu
članka 4. stavka 1. Akta o pristupanju iz 2005. godine.
(11)     Kada je riječ o
Hrvatskoj, ova Uredba predstavlja akt koji se temelji na schengenskoj pravnoj
stečevini ili je na drugi način s njom povezan, u smislu članka 4.
stavka 1. Akta o pristupanju iz 2011. godine.
DONIJELI SU OVU UREDBU:
Članak 1.
Uredba
(EZ) br. 539/2001 izmjenjuje se kako slijedi:
1.           u Prilogu I. Dijelu 1. briše se upućivanje na
Moldovu.
2.           u Prilogu II. Dijelu 1.
umeće se sljedeće:
"Moldova, Republika Moldova*
______________
*        Ukidanje
viza ograničit će se na građane koji imaju biometrijsku
putovnicu izdanu u skladu s normama Međunarodne organizacije za civilno
zrakoplovstvo (ICAO).”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u
cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u državama članicama u
skladu s Ugovorima.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za
Europski parlament                                  Za Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 81, 21.3.2001, str. 1.
[2]               SL L 339, 22.12.2010, str. 6.
[3]               COM (2012) 650 završna verzija
[4]               COM (2012) 649 završna verzija
[5]               SEC (2011) 1075, završna verzija
[6]               COM (2012) 12 završna verzija
[7]               COM (2012) 348 završna verzija
[8]               COM(2012) 443 završna verzija
[9]               COM(2013) 459 završna verzija
[10]             Nije još uvijek objavljeno, referenca će se dodati
u kasnijoj fazi.
[11]             (*) Tekst petog izvješća o napretku
trenutačno je pod nadležnošću Međunarodnog upravljačkog
odbora (MUO), a ako se tekst zaključaka promijeni, tekst će se morati
uskladiti u skladu s time.
[12]             Podaci iz ovog dijela obuhvaćaju sve zemlje EU-a osim
UK-a, Irske i Hrvatske te uključuju također podatke za Švicarsku,
Norvešku, Island i Lihtenštajn. Svi podaci dolaze iz Eurostata, osim podataka o
zahtjevima za vizu i odbijenicama koje je prikupila Glavna uprava za unutarnje
poslove (DG HOME).
[13]             Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001.
o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri
prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog
zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.)
[14]             SL L 176, 10.7.1999., str. 36.
[15]             SL L 176, 10.7.1999., str. 31.
[16]             SL L 53, 27.2.2008., str. 52.
[17]             SL L 53, 27.2.2008., str. 1.
[18]             SL L 160, 18.6.2011., str. 21.
[19]             SL L 160, 18.6.2011., str. 19.
[20]             SL L 131, 1.6.2000, str. 43.
[21]             SL L 64, 7.3.2002, str. 20.