               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2016.
            COM(2016) 304 final
            2016/0157(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza građanima Gruzije, u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbuSporazuma

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Sporazum između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza (dalje u tekstu: Sporazum)
                  1
                stupio je na snagu 1. ožujka 2011. Sporazumom su se na temelju uzajamnosti utvrdila pravno obvezujuća prava i obveze u cilju pojednostavljenja postupaka izdavanja viza za građane Gruzije. Člankom 12. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor zadužen za praćenje provedbe Sporazuma.Zajednički odbor istaknuo je potrebu za zajedničkim smjernicama kako bi se osiguralo da konzulati država članica schengenskog prostora provode Sporazum na potpuno usklađen način te kako bi se pojasnio odnos između Sporazuma i odredaba ugovornih stranaka (dalje u tekstu: stranke) koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja u pogledu viza koja nisu obuhvaćena Sporazumom.

               Te Smjernice nisu dio Sporazuma i nisu pravno obvezujuće. Međutim, diplomatskom i konzularnom osoblju preporučuje se da ih se dosljedno pridržava pri provedbi Sporazuma.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Sporazum ima prednost pred Zakonikom o vizama u pitanjima koja su uređena obama aktima.

               Odredbe Zakonika o vizama
                  2
                primjenjuju se na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom kao što su određivanje države članice schengenskog prostora nadležne za obradu zahtjeva za vizu, obrazloženje odbijanja izdavanja vize, pravo žalbe na negativnu odluku ili opća pravila o osobnom razgovoru s podnositeljem zahtjeva.

               Schengenska pravila i po potrebi nacionalno pravo nastavljaju se primjenjivati i na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput priznavanja putnih isprava, dokazivanja dostatnih sredstava za život, zabrane ulaska na državno područje države članice ili mjera protjerivanja.

               Na temelju članka 2. stavka 1. Sporazuma pojednostavljenje viznih postupaka iz ovog Sporazuma primjenjuju se na građane Gruzije samo ako oni nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju Uredbe 539/2001
                  3
               . Naime, kad bi se Gruzija prenijela u Prilog II. Uredbi 539/2001 u kojem se navodi popis zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze pribavljanja vize, Sporazum bi se prestao primjenjivati. Međutim, budući da bi se takvo izuzeće odobrilo samo imateljima biometrijskih putovnica (izuzeće treba navesti u bilješci u Prilogu II.), Sporazum bi se nastavio primjenjivati na građane Gruzije s nebiometrijskom putovnicom.

               2.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               Svrha je Smjernica, koje donosi Zajednički odbor nakon usvajanja stajališta EU-a na temelju ovog Prijedloga, detaljno objasniti odredbe Sporazuma radi njegove pravilne i potpuno usklađene provedbe.

               U Smjernicama se uzimaju u obzir Zakonik o vizama i drugi zakonodavni akti u području vizne politike EU-a. Cilj je osigurati da konzularno osoblje država članica pri provedbi Sporazuma djeluje u skladu s pravnom stečevinom EU-a u području viza.

               3.REZULTATI SAVJETOVANJA I PROCJENE UČINAKA

               Komisija je na sjednicama Zajedničkog odbora 1/6/2011, 24/11/2011, 13/2/2012, 26. – 27/2/2013, 4/6/2014 i 13/10/2015, kao i u razmjenama e-pošte među strankama između sastanaka Zajedničkog odbora, razgovarala s nadležnim tijelima Gruzije o nacrtu Smjernica. Za nekoliko otvorenih pitanja bila je potrebna dublja analiza obiju strana da bi se postigao zadovoljavajući kompromis, posebno o pitanju profesionalnih organizacija novinara i prijevoznika (vidjeti točku 2.2.1. slova (e) i (k) Smjernica).

               O nacrtu Smjernica iz Priloga ovom Prijedlogu odluke Vijeća savjetovalo se s državama članicama u okviru lokalne schengenske suradnje u Tbilisiju i Radne skupine za vize (posljednje savjetovanje: 20. studenoga 2015.). O konačnoj verziji smjernica Zajednički odbor dogovorio se na šestom sastanku održanom 13. listopada 2015.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ovaj prijedlog nema učinak na proračun EU-a.

               2016/0157 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog Sporazumom između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza građanima Gruzije,
                  u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu
                  Sporazuma

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Gruzije (dalje u tekstu: Sporazum) uspostavlja se Zajednički odbor. Njime se posebno propisuje da Zajednički odbor mora pratiti provedbu Sporazuma.

               (2)Zakonikom o vizama (Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog parlamenta i Vijeća) utvrđeni su postupci i uvjeti za izdavanje tranzitnih viza ili viza namijenjenih za boravak na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               (3)Zajedničke smjernice potrebne su kako bi se osigurala potpuna usklađenost pri provedbi Sporazuma u konzulatima država članica te kako bi se razjasnio odnos između Sporazuma i odredaba ugovornih stranaka koje se nastavljaju primjenjivati na pitanja povezana s vizama koja nisu obuhvaćena Sporazumom.

               (4)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Zajedničkog odbora o donošenju zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma.

               (5) Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine
                  4
               . Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (6)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine
                  5
               . Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (7)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola (br. 22) o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba donijeti u ime Unije u Zajedničkom odboru osnovanom člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Gruzije, u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma, temelji se na nacrtu Odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 52, 25.2.2011., str. 34. – 44.

                     (2)
                  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama), SL L 243 od 15.9.2009., str. 1.

                     (3)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 81, 21.3.2001., str. 1.

                     (4)
                  Odluka Vijeća br. 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine, SL L 131, 1.6.2000., str. 43. – 47.

                     (5)
                  Odluka Vijeća br. 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine, SL L 64, 7.3.2002., str. 20. – 23.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2016.
            COM(2016) 304 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru zajedničkog odbora uspostavljenog Sporazumom između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma

               PRILOG

               Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA

               o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru zajedničkog odbora uspostavljenog Sporazumom između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma

               NACRT

               ODLUKE BR. .../201.. ZAJEDNIČKOG ODBORA

               OSNOVANOG SPORAZUMOM

               IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I GRUZIJE

               O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA ZA KRATKOTRAJNI BORAVAK GRAĐANIMA GRUZIJE

               od .......

               u pogledu donošenja zajedničkih smjernica za provedbu Sporazuma

               ZAJEDNIČKI ODBOR,

               uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Gruzije (dalje u tekstu: Sporazum), a posebno njegov članak 12.,

               budući da je Sporazum stupio na snagu 1. ožujka 2011.,

               ODLUČIO JE SLJEDEĆE:

               Članak 1.

               Zajedničke smjernice za provedbu Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Gruzije utvrđuju se u Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u...

               Za Europsku uniju

                     Za Gruziju

                  NACRT

                  SMJERNICA

                  ZA PROVEDBU

                  SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I GRUZIJE

                  O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA

               Svrha je Sporazuma između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza, koji je stupio na snagu 1. ožujka 2011., na temelju uzajamnosti pojednostavniti postupke izdavanja viza građanima Gruzije koje su namijenjene za boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana.

               Sporazumom se utvrđuju, na temelju uzajamnosti, pravno obvezujuća prava i obveze u cilju pojednostavljenja postupaka izdavanja viza građanima Gruzije.

               Cilj je Smjernica, koje će donijeti Zajednički odbor osnovan člankom 12. Sporazuma (dalje u tekstu: Zajednički odbor), osigurati usklađenu provedbu odredaba Sporazuma u diplomatskim misijama i konzularnim uredima država članica. Smjernice nisu dio Sporazuma i stoga nisu pravno obvezujuće. Međutim, diplomatskom i konzularnom osoblju preporučuje se da ih se dosljedno pridržava pri provedbi odredaba Sporazuma.

               Smjernice će se u okviru Zajedničkog odbora ažurirati pod nadležnošću Zajedničkog odbora s obzirom na iskustva u provedbi Sporazuma.

               Kako bi se osigurala trajna i usklađena provedba Sporazuma i u skladu s Poslovnikom Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza, stranke su se sporazumjele da između formalnih sastanaka Zajedničkog odbora neformalno komuniciraju u svrhu rješavanja hitnih pitanja. Detaljna izvješća o tim pitanjima bit će iznesena te će neformalni kontakti biti ostvareni na sljedećom sastanku Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza.

               I. OPĆA PITANJA

               1.1. Svrha i područje primjene

               Člankom 1. stavkom 1. Sporazuma propisuje se sljedeće: Svrha ovog Sporazuma je pojednostavljenje izdavanja viza za planirani boravak u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana za građane Gruzije.

               Sporazum se primjenjuje na sve građane Gruzije koji podnesu zahtjev za vizu za kratkotrajni boravak, bez obzira na zemlju u kojoj borave.

               Sporazum se ne primjenjuje na osobe bez državljanstva koje imaju boravišnu dozvolu izdanu u Gruziji. Na tu se kategoriju osoba primjenjuju uobičajena pravila pravne stečevine EU-a u pogledu viza.

               Člankom 1. stavkom 2. Sporazuma propisuje se sljedeće: Ako Gruzija ponovno uvede obvezu pribavljanja vize za građane svih država članica ili određene kategorije građana svih država članica, ista pojednostavljenja dodijeljena državljanima Gruzije na temelju ovog Sporazuma automatski će se, na temelju uzajamnosti, primjenjivati na dotične građane Unije

               Od 1. lipnja 2006. svi građani EU-a i osobe bez državljanstva koje imaju boravišnu dozvolu izdanu u nekoj državi članici EU-a izuzeti su od obveze pribavljanja vize kad putuju u Gruziju u trajanju od najviše 90 dana u razdoblju od 180 dana ili kad putuju preko državnog područja Gruzije.

               Kako bi se u Gruziji izbjegla diskriminacija u postupanju prema građanima jedne ili više država članica EU-a ili prema određenim kategorijama tih građana, u Deklaraciji priloženoj Sporazumu Europska unija objavila je da namjerava suspendirati primjenu Sporazuma ako Gruzija ponovno uvede obvezu posjedovanja vize za građane jedne ili više država članica EU-a ili za određene kategorije tih građana.

               1.2. Područje primjene Sporazuma

               Člankom 2. Sporazuma propisuje se sljedeće:

               1.
                     Pojednostavljenje viznih postupaka iz ovog Sporazuma primjenjuju se na građane Gruzije samo ako oni nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju zakona i propisa Unije ili država članica, ovog Sporazuma ili drugih međunarodnih sporazuma.

               2.
                     Nacionalno pravo Gruzije ili država članica ili pravo Unije primjenjuju se na pitanja koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom, kao što su odbijanje izdavanja vize, priznavanje putnih isprava, dokazivanje dovoljnih sredstava za život i odbijanje ulaska i mjere protjerivanja.

               Ne dovodeći u pitanje njegov članak 10. (kojim se predviđa izuzeće od obveze pribavljanja vize za imatelje gruzijske diplomatske putovnice), Sporazumom se ne utječe na postojeća pravila o obvezama posjedovanja vize ili o izuzeću od posjedovanja vize.

               Na primjer, člankom 4. Uredbe Vijeća br. 539/2001
                  1
                državama članicama dopušta se da od obveze pribavljanja vize, među ostalim kategorijama, izuzmu civilnu posadu zrakoplova i plovila. Od stupanja na snagu pridruživanja Švicarske schengenskom prostoru 13. prosinca 2008. i Lihtenštajna 7. ožujka 2011. boravišne dozvole koje izdaju Švicarska i Lihtenštajn priznaju se kao jednakovrijedne schengenskim tranzitnim vizama i vizama za kratkotrajni boravak.

               Zakonik o vizama
                  2
                primjenjuje se na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput određivanja države schengenskog prostora nadležne za obradu zahtjeva za vizu, obrazloženja odbijanja izdavanja vize, prava žalbe na negativnu odluku ili općeg pravila o osobnom razgovoru s podnositeljem zahtjeva. Osim toga, schengenska pravila i po potrebi nacionalno pravo nastavljaju se primjenjivati i na pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput priznavanja putnih isprava, dokazivanja dostatnih sredstava za život, zabrane ulaska na područje države članice ili mjera protjerivanja. U tom smislu potrebno je pružati točne informacije o tim pitanjima (vidjeti i Zajedničku izjavu o usklađivanju informacija o postupcima za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i dokumenata koji se dostavljaju pri podnošenju zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak).

               Čak i ako su uvjeti iz Sporazuma ispunjeni, na primjer, podnositelj zahtjeva za vizu podnio je dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja za kategorije predviđene u članku 4., izdavanje vize i dalje se može odbiti ako uvjeti iz članka 5. Uredbe (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (Zakonik o schengenskim granicama
                  3
               ) nisu ispunjeni, odnosno ako osoba ne posjeduje važeću putnu ispravu, ako je izdano upozorenje u Schengenskom informacijskom sustavu, ako se smatra da osoba predstavlja prijetnju za javni poredak, unutarnju sigurnost itd.

               Ostale fleksibilnosti u izdavanju viza predviđene Zakonikom o vizama i dalje se primjenjuju. Na primjer, vize za višekratni ulazak s duljim rokom valjanosti (do pet godina) mogu se izdati za sve kategorije osoba osim onih navedenih u članku 5. ako su ispunjeni uvjeti predviđeni u Zakoniku o vizama (članak 24.). Jednako tako, odredbe Zakonika kojima se dopušta oslobađanje od plaćanja ili umanjenje vizne pristojbe nastavit će se primjenjivati (članak 16. stavci 5. i 6. Zakonika o vizama).

               1.3.
                     Vrste viza koje su obuhvaćene područjem primjene Sporazuma

               Člankom 3. točkom (d) Sporazuma „viza” se definira kao dozvola koju izdaje država članica s ciljem prelaska preko državnog područja država članica ili namjeravanog boravka na državnom području država članica u trajanju od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana od datuma prvog ulaska na državno područje država članica

               Pojednostavljenja predviđena Sporazumom primjenjuju se na jedinstvene vize i na vize s ograničenom teritorijalnom valjanošću (LTV) izdane za provoz ili za kratkotrajni boravak.

               1.4. Izračun duljine boravka koji je odobren vizom, a posebno pitanje kako odrediti šestomjesečno razdoblje

               Nedavnom izmjenom Zakonika o schengenskim granicama
                  4
                iznova je definiran pojam kratkotrajnog boravka. Trenutačna definicija glasi: „90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana, koje podrazumijeva uzimanje u obzir razdoblja od 180 dana koje prethodi svakom danu boravka”.

               Datum ulaska računat će se kao prvi dan boravka na državnom području država članica, a datum izlaska računat će se kao posljednji dan boravka na državnom području država članica. Pojam „bilo kojem” podrazumijeva primjenu „pomičnog” referentnog razdoblja od 180 dana, računajući svaki dan boravka u posljednjem razdoblju od 180 dana, kako bi se provjerilo poštuje li se i dalje zahtjev u pogledu boravka od 90 dana u razdoblju od 180 dana. To znači da se u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dopušta novi boravak u trajanju do 90 dana.

               Definicija je stupila na snagu 18. listopada 2013.

               Primjer izračuna boravka na temelju nove definicije:

               Osoba koja posjeduje vizu za višekratni ulazak u trajanju od 1 godine (18.4.2010. – 18.4.2011.) prvi put ulazi 19.4.2010. i ostaje 3 dana. Zatim ponovno ulazi 18.6.2010. i ostaje 86 dana. Kakvo je stanje na određene datume? Kada će ta osoba ponovno smjeti ući?

               Dana 11.9.2010.: u posljednjih 180 dana (16.3.2010. – 11.9.2010.) osoba je ostala 3 dana (19. – 21.4.2010.) plus 86 dana (18.6.2010. – 11.9.2010.) = 89 dana = nema prekoračenja boravka. Osoba može ostati još 1 dan.

               Od 16.10.2010.: osoba može ući i boraviti još tri dana (dana 16.10.2010. boravak na dan 19.4.2014. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana); dana 17.10.2010. boravak na dan 20.4.2010. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana itd.).

               Od 15.12.2010.: osoba može ući i boraviti još 86 dana (dana 15.12.2010. boravak na dan 18.6.2010. postaje nevažan (jer je izvan razdoblja od 180 dana); dana 16.12.2010. boravak na dan 19.6.2010. postaje nevažan itd.).

               1.5.
                     Stanje u odnosu na države članice koje su pristupile Europskoj uniji 2004. i 2007. a koje još nisu u potpunosti integrirane u schengenski prostor, države članice koje ne sudjeluju u zajedničkoj viznoj politici EU-a i pridružene zemlje

               Samo Bugarska, Cipar, Hrvatska i Rumunjska još ne provode u potpunosti schengensku pravnu stečevinu. Te će države nastavljati izdavati nacionalne vize čija je valjanost ograničena na vlastito državno područje. Nakon što budu u potpunosti provodile schengensku pravnu stečevinu, nastavit će s primjenom Sporazuma.

               Nacionalno pravo i dalje se primjenjuje na sva pitanja koja nisu obuhvaćena Sporazumom do datuma kada će te države članice započeti s potpunom primjenom schengenske pravne stečevine. Od tog datuma, schengenska pravila/nacionalno pravo primjenjivat će se na pitanja koja nisu uređena ovim Sporazumom.

               Bugarska, Cipar, Hrvatska i Rumunjska ovlašteni su priznavati boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak koje su izdale države schengenskog prostora i pridružene zemlje za kratkotrajne boravke na njihovu državnom području
                  5
               .

               Prema članku 21. Konvencije o provedbi schengenskog sporazuma od 14. lipnja 1985. o postupnom ukidanju kontrola na zajedničkim granicama, sve države schengenskog prostora moraju priznati vize za dugotrajni boravak i boravišne dozvole koje su te države izdale kao valjane i za kratkotrajne boravke na njihovu državnom području. Za ulazak i kratkotrajni boravak države schengenskog prostora prihvaćaju boravišne dozvole, vize D i vize za kratkotrajni boravak pridruženih zemalja, a i pridružene zemlje njihove.

               Sporazum se ne primjenjuje na Dansku, Irsku i Ujedinjenu Kraljevinu, ali obuhvaća zajedničke izjave o tome da je poželjno sklapanje bilateralnih sporazuma između tih država članica i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza.

               Iako su pridružene schengenskom prostoru, Island, Lihtenštajn, Norveška i Švicarska nisu obuhvaćene Sporazumom.

               1.6.
                     Sporazum / bilateralni sporazumi

               Člankom 13. Sporazuma propisuje se da ovaj Sporazum od stupanja na snagu ima prvenstvo pred odredbama bilo kojeg bilateralnog ili multilateralnog sporazuma ili aranžmana sklopljenog između pojedinih država članica i Gruzije, u mjeri u kojoj odredbe potonjih sporazuma ili aranžmana pokrivaju pitanja koja uređuje ovaj Sporazum.

               Od datuma stupanja na snagu Sporazuma, odredbe važećih bilateralnih sporazuma između država članica i Gruzije o pitanjima obuhvaćenim Sporazumom prestale su se primjenjivati. U skladu s pravom Unije, države članice moraju poduzeti potrebne mjere kako bi uklonile neusklađenosti između svojih bilateralnih sporazuma i Sporazuma.

               Ako je neka država članica sklopila bilateralni sporazum ili dogovor s Gruzijom o pitanjima koja nisu obuhvaćena Sporazumom, poput, na primjer, mogućnosti izuzeća od obveze posjedovanja vize za nositelje službenih putovnica, to će se izuzeće nastaviti primjenjivati nakon stupanja na snagu Sporazuma Europske unije o pojednostavljenju izdavanja viza.

               Sljedeće su države članice sklopile bilateralni sporazum s Gruzijom kojim se omogućuje izuzeće od obveze posjedovanja vize za nositelje službenih putovnica: Bugarska, Cipar, Latvija, Mađarska, Rumunjska i Slovačka.

               Izuzeće za nositelje službenih putovnica, koje je odobrila neka država članica, primjenjuje se samo na putovanje na državnom području te države članice, a ne za putovanje u druge države schengenskog prostora.

               1.7. Zajednička izjava o usklađivanju informacija o postupcima za izdavanje viza za kratkotrajni boravak i dokumenata koji se dostavljaju pri podnošenju zahtjeva za vizu za kratkotrajni boravak

               Sporazumu je priložena Zajednička izjava u kojoj se upućuje na obvezu stranaka da osiguraju dosljedno i ujednačeno informiranje građana Gruzije u pogledu pristupa diplomatskim misijama i konzularnim uredima država članica te o postupcima i uvjetima za izdavanje viza i o valjanosti izdanih viza. Te informacije dostupne su na internetskoj stranici Delegacije EU-a u Gruziji:

                  http://www.eeas.europa.eu/delegations/georgia/travel_eu/visa/index_en.htm

               .

               Člankom 47. Zakonika o vizama utvrđuje se obveza središnjih tijela i konzulata država članica EU-a u pogledu pružanja široj javnosti svih važnih informacija u vezi sa zahtjevom za vizu.

               Od diplomatskih misija i konzularnih ureda traži se da prosljeđuju te informacije (na informacijskim pločama, letcima, internetskim stranicama itd.) te da šire i točne informacije o uvjetima za izdavanje viza, predstavništvima država članica u Gruziji te o svojem popisu tražene popratne dokumentacije.

               1.8. Informacije koje gruzijska nadležna tijela pružaju o Sporazumu između Europske unije i Gruzije o pojednostavljenju izdavanja viza

               Kako bi se građanima Gruzije dale točne informacije o prednostima Sporazuma te o diplomatskim i konzularnim uredima EU-a u kojima se mogu podnijeti zahtjevi za vizu, Ministarstvo vanjskih poslova Gruzije stvorilo je posebnu poveznicu na kojoj su dostupne navedene informacije. Adresa internetske stranice:

                  http://mfa.gov.ge/index.php?lang_id=GEO&sec_id=95&info_id=13448

               II. SMJERNICE ZA POSEBNE ODREDBE

               2.1.
                     Nova pravila koja se primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu

               Važno: podsjećamo da se pojednostavljenja navedena u nastavku, povezana s viznom pristojbom, trajanjem postupaka obrade zahtjeva za vizu i produljenjem vize u iznimnim okolnostima primjenjuju na sve podnositelje zahtjeva za vizu, uključujući npr. turiste.

               2.1.1.
                     Vizna pristojba

               Člankom 6. stavkom 1. Sporazuma određuje se sljedeće:

               1.Pristojbe za obradu zahtjevâ za izdavanje vize za građane Gruzije iznose 35,00 eura.

               U skladu s člankom 6. stavkom 1. pristojba za obradu zahtjeva za izdavanje vize iznosi 35 EUR. Ta pristojba primjenjivat će se na sve podnositelje zahtjeva za vizu iz Gruzije (uključujući turiste) i odnosi se na vize za kratkotrajni boravak, neovisno o broju ulazaka.

               Člankom 6. stavkom 2. Sporazuma propisuje se sljedeće:

               “2.
                     Kada države članice surađuju s vanjskim pružateljem usluga, može se zaračunati dodatna usluga. Pristojba za uslugu treba biti razmjerna troškovima vanjskog pružatelja usluga u obavljanju njegovih zadaća i ne smije biti viša od 30,00 eura. Dotična(e) država(e) članica(e) zadržava(ju) mogućnost da svi podnositelji zahtjeva podnesu svoje zahtjeve izravno kod svojih konzulata.

               Kad je riječ o načinima suradnje s vanjskim pružateljima usluga, u članku 43. Zakonika o vizama navode se detaljne informacije o njihovim zadaćama.

               Člankom 6. stavkom 3. Sporazuma propisuje se sljedeće:

               3.
                     Pristojbe za obradu zahtjeva za izdavanje vize ne naplaćuju se sljedećim kategorijama građana:

               (a)
                     umirovljenicima; (Napomena: Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja pristojbe za ovu kategoriju osoba, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojem umirovljeničkom statusu. Oslobođenje nije opravdano u slučajevima u kojima je svrha putovanja plaćena djelatnost.)

               (b)
                     djeci mlađoj od 12 godina; (Napomena: Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja pristojbe iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o svojoj dobi.)

               (c)
                     članovima nacionalnih i regionalnih vlada i ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma; (Napomena: Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja pristojbe iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze gruzijskih nadležnih tijela o svojem položaju.)

               (d)
                     osobama s posebnim potrebama i osobama koje ih prate, ako je potrebno; (Napomena: Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja pristojbe, treba predočiti dokaze da oba podnositelja zahtjeva za vizu pripadaju ovoj kategoriji.)

               Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja pristojbe iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti „gruzijsku potvrdu invaliditeta” (prvog ili drugog stupnja) koju je izdalo gruzijsko Ministarstvo zdravstva, rada i socijalnih pitanja ili potvrdu koju su izdale javne ili privatne bolnice ili klinike. U slučajevima u kojima je invaliditet podnositelja zahtjeva očit (slijepe osobe, osobe bez jedne noge), prihvatljivo je vizualno utvrđivanje invaliditeta u konzularnom uredu za vize. Od osoba u pratnji invalida načelno se ne traže dodatni dokumenti.

               U opravdanim slučajevima zahtjev može podnijeti predstavnik ili skrbnik osobe s invaliditetom.

               (e)
                     bliskim srodnicima – bračnom drugu, djeci (uključujući posvojenu), roditeljima (uključujući skrbnike), djedovima i bakama ili unucima – koji posjećuju građane Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica;

               Ovim se stavkom uređuje situacija gruzijskih bliskih srodnika koji putuju u države članice u posjet građanima Gruzije koji zakonito borave u državama članicama.

               (f)
                     članovima službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva naslovljenog na Gruziju sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije;

               (g)
                     đacima, studentima i postdiplomskim studentima i učiteljima koji ih prate, a koji redovito putuju za potrebe studija ili stručnog usavršavanja, uključujući programe razmjene i aktivnosti povezane sa školom;

               (h)
                     novinarima i akreditiranim osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu; (Napomena: Kako bi iskoristili pravo na oslobođenje od plaćanja pristojbe iz ove kategorije, podnositelji zahtjeva za vizu moraju predočiti dokaze o članstvu u profesionalnoj novinarskoj ili medijskoj organizaciji – veza s člankom 4. Sporazuma);

               (i)
                     sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu; (Napomena: navijači se neće smatrati osobama u pratnji);

               (j)
                     predstavnicima organizacija civilnog društva koji redovito putuju za potrebe stručnog usavršavanja, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene;

               (k)
                     osobama koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene;

               (l)
                     osobama koje su podnijele dokaze o potrebi svog putovanja iz humanitarnih razloga, uključujući zbog hitnog liječenja i osobama koje prate takve osobe, ili zbog prisustvovanja sahrani bliskog srodnika ili posjete teško bolesnog bliskog srodnika.

               Prethodno navedene kategorije osoba oslobođene su od plaćanja pristojbe. Od plaćanja pristojbe, osim toga, oslobođene su osobe iz članka 16. stavka 4. Zakonika o vizama.

               Kako je navedeno u članku 16. stavku 6. Zakonika o vizama, u pojedinačnim slučajevima, svota vizne pristojbe koja se naplaćuje, može se ne naplatiti ili umanjiti, ako to pridonosi promidžbi kulturnih ili sportskih interesa, kao i interesa u području vanjske politike, razvojne politike, u drugim područjima važnog javnog interesa ili iz humanitarnih razloga.

               U članku 16. stavku 7. Zakonika o vizama navodi se da se vizna pristojba naplaćuje u eurima, u nacionalnoj valuti treće zemlje ili u valuti koja se uobičajeno koristi u trećoj zemlji u kojoj je podnesen zahtjev, te se ne vraća osim u slučajevima da zahtjev nije dopušten ili konzulat nije nadležan.

               Ako se pristojba naplaćuje u valuti koja nije euro, svota vizne pristojbe naplaćena u toj valuti utvrđivat će se i redovito prilagođavati na temelju referentnog deviznog tečaja za euro koji određuje Europska središnja banka. Naplaćena se svota može zaokružiti na više, a konzulati će u okviru schengenske suradnje na lokalnoj razini osiguravati naplaćivanje slične pristojbe.

               Kako bi se izbjegao nesklad koji bi mogao prouzročiti trgovanje vizama, države bi članice u Gruziji trebale osigurati slične pristojbe za sve gruzijske podnositelje zahtjeva za vizu kad se ona naplaćuje u stranoj valuti.

               U skladu s člankom 16. stavkom 8. Zakonika o vizama gruzijskim se podnositeljima zahtjeva izdaje potvrda o uplaćenoj viznoj pristojbi.

               2.1.2.
                     Trajanje postupaka za obradu zahtjeva za vizu

               Člankom 7. Sporazuma propisuje se sljedeće:

               1.
                     Diplomatske misije i konzularne službe država članica odlučuju o zahtjevu za izdavanje vize u roku od 10 kalendarskih dana počevši od datuma primitka zahtjeva i dokumenata koji se zahtijevaju za izdavanje vize.

               2.
                     Razdoblje donošenja odluke o zahtjevu za izdavanje vize može se produžiti do 30 kalendarskih dana u pojedinim slučajevima, posebno kada je potrebno daljnje razmatranje zahtjeva.

               3.
                     Razdoblje donošenja odluke o zahtjevu za izdavanje vizu može se skratiti na 2 radna dana ili manje u hitnim slučajevima.

               Odluka o zahtjevu za vizu donijet će se, u načelu, u roku od 10 kalendarskih dana od datuma podnošenja zahtjeva koji je dopušten.

               To se razdoblje može produljiti na 30 dana ako je potrebno daljnje razmatranje, npr. za savjetovanje sa središnjim tijelima.

               Svi ti rokovi počinju teći tek kad je predmet zahtjeva potpun, tj. od dana primitka zahtjeva za vizu i popratne dokumentacije.

               Za diplomatske misije i konzularne urede koji imaju sustav zakazivanja termina sastanka, vremensko razdoblje potrebno za dobivanje termina ne uračunava se u vrijeme obrade. U pogledu ovog pitanja i ostalih praktičnih uputa za podnošenje zahtjeva za vizu primjenjuju se opća pravila utvrđena u Zakoniku o vizama (članak 9.). Posebno u slučaju kad je za podnošenje zahtjeva potrebno zakazati termin sastanka, taj se sastanak u pravilu mora održati u roku od dva tjedna od datuma kad je zatražen.

               Pri zakazivanju termina sastanka treba uzeti u obzir moguću hitnost koju je naveo podnositelj zahtjeva. Odluku o skraćivanju vremena za donošenje odluke o zahtjevu za izdavanje vize, kako je utvrđeno u članku 7. stavku 3., donosi konzularni službenik.

               U skladu s Priručnikom za obradu zahtjeva za vizu i izmjenu izdanih viza (dio 2. točka 3.2.2.), trebalo bi prilagoditi kapacitete konzulata država članica u Gruziji za obradu zahtjeva za vizu kako bi se poštovao rok od dva tjedna za zakazivanje termina sastanka iz Zakonika o vizama, uključujući u razdoblju većeg broja podnesenih zahtjeva.

               U opravdanim hitnim slučajevima (kad zahtjev za vizu nije mogao biti podnesen ranije iz razloga koje podnositelj zahtjeva nije mogao predvidjeti) termin za podnošenje zahtjeva (vidjeti članak 9. stavak 3. Zakonika o vizama) treba dati odmah ili treba dopustiti izravan pristup za predaju zahtjeva.

               Osim toga, konzulat može odlučiti uspostaviti ubrzani postupak podnošenja zahtjeva kako bi se primile određene kategorije podnositelja zahtjeva.

               2.1.3. Produljenje vize u iznimnim okolnostima

               Člankom 9. Sporazuma propisuje se sljedeće:

               Vrijeme važenja i/ili trajanja boravka na temelju vize za građanina Gruzije produljuje se ako nadležno tijelo države članice smatra da je imatelj vize podnio dokaz o višoj sili ili humanitarnim razlozima koji ga sprečavaju da napusti državno područje država članica prije isteka vremena važenja ili trajanja boravka na temelju vize. Takvo je produljenje besplatno.

               Kad je riječ o mogućnosti produljenja roka valjanosti vize u slučajevima opravdanih osobnih razloga, ako nositelj vize nije u mogućnosti napustiti područje države članice do datuma navedenog na naljepnici vize, odredbe Zakonika o vizama (članak 33.) primjenjivat će se sve dok su usklađene sa Sporazumom. Međutim, na temelju Sporazuma produljenje vize besplatno je u slučaju više sile ili iz humanitarnih razloga.

               2.2. Nova pravila koja se primjenjuju na određene kategorije podnositelja zahtjeva za vizu

               2.2.1.
                     Dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja

               Za kategorije osoba navedene u članku 4. stavku 1. Sporazuma tražit će se samo navedene dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja. Kako je navedeno u članku 4. stavku 3. neće se tražiti druga opravdanja, pozivi ili potvrde povezani sa svrhom putovanja. Međutim, to ne znači da će se odobriti izuzeće od općeg uvjeta osobnog pojavljivanja radi podnošenja zahtjeva za vizu i popratnih dokumenata koji se odnose na sredstva za život, što ostaje nepromijenjeno.

               Ako u pojedinačnim slučajevima i dalje bude postojala sumnja u vjerodostojnost dokumenta kojim se dokazuje svrha putovanja, podnositelja zahtjeva za vizu može se pozvati na dodatan detaljni razgovor u veleposlanstvo/konzulat, u kojem ga se može ispitati u pogledu stvarne svrhe posjeta ili namjere povratka – vidjeti članak 21. stavak 8. Zakonika o vizama. U pojedinačnim slučajevima, podnositelj zahtjeva za vizu može predati dodatne dokumente ili ih u iznimnim slučajevima može zatražiti konzularni službenik. Zajednički odbor pomno će pratiti to pitanje.

               Na kategorije osoba koje se ne spominju u članku 4. Sporazuma (npr. turisti) i dalje će se primjenjivati opća pravila u pogledu dokumenata kojima se dokazuje svrha putovanja. Isto se odnosi i na dokumente o suglasnosti roditelja u pogledu putovanja djece mlađe od 18 godina.

               Schengenska pravila ili nacionalno pravo primjenjivat će se na pitanja koja nisu obuhvaćena odredbama ovog Sporazuma, kao što su priznavanje putnih isprava i jamstava u pogledu povratka i dostatnih sredstava za život.

               U načelu, uz zahtjev za vizu priložit će se izvorni zahtjev ili potvrda o ispravi koja se traži u članku 4. stavku 1. Sporazuma. Međutim, konzulat može započeti s obradom zahtjeva za vizu na temelju telefaksa, preslika zahtjeva ili potvrde o ispravi. Ipak, konzulat može zatražiti izvorni dokument u slučaju podnošenja prvog zahtjeva za izdavanje vize te će ga zatražiti u pojedinačnim slučajevima u kojima postoji sumnja.

               Članak 4. – Dokazne isprave u pogledu svrhe putovanja

               1.Za sljedeće kategorije građanina Gruzije sljedeće su isprave dostatne za opravdavanje svrhe njihova putovanja u drugu stranku:

               (a)
                     za bliske srodnike – bračnog druga, djecu (uključujući posvojenu), roditelje (uključujući skrbnike), djedove i bake, unuke – koji su u posjetu građanima Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica:

               –
                     pisani zahtjev osobe domaćina;.

               Ovom se točkom uređuje situacija gruzijskih bliskih srodnika koji putuju u države članice u posjet građanima Gruzije koji zakonito borave u državama članicama. To pojednostavljenje ne primjenjuje se na državljane EU-a koji žive u EU-u i koji pozivaju gruzijske srodnike.

               Nadležno tijelo mora dokazati vjerodostojnost potpisa pozivatelja u skladu s nacionalnim zakonodavstvom zemlje boravka.

               Također je potrebno dokazati zakoniti boravak pozivatelja te obiteljsku vezu; primjerice, uz pisani zahtjev osobe domaćina predati preslike dokumenata kojima se objašnjava njezin status, poput preslike boravišne dozvole, te potvrđuju obiteljske veze.

               Ta se odredba primjenjuje i na srodnike osoblja diplomatskih misija i konzulata koji putuju u posjet obitelji u trajanju od najviše 90 dana na područje država članica, osim u pogledu potrebe dokazivanja zakonitog boravka i obiteljskih veza.

               (b)
                     za članove službenih izaslanstava koji na temelju službenog poziva Gruziji sudjeluju na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili u programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije:

               –
                     pismo gruzijskog tijela kojim se potvrđuje da je podnositelj zahtjeva član izaslanstva koje putuje na državno područje država članica kako bi sudjelovalo na navedenim događanjima, popraćen primjerkom službenog poziva;

               Ime podnositelja zahtjeva mora biti navedeno u dopisu koji je izdalo nadležno tijelo, a kojim se potvrđuje da je ta osoba dio delegacije koja putuje na državno područje druge stranke kako bi sudjelovala na službenom sastanku. Ime podnositelja zahtjeva ne mora nužno biti navedeno i u službenom pozivu za sudjelovanje na sastanku, iako to može biti slučaj ako je službeni poziv upućen određenoj osobi.

               Ta se odredba primjenjuje na članove službenih delegacija, neovisno o vrsti putovnice koju imaju (službena ili obična putovnica).

               (c)
                     za učenike, studente, postdiplomske studente i učitelje u pratnji koji putuju za potrebe studija ili stručne izobrazbe, uključujući u okviru programa razmjene, te druge aktivnosti povezane sa školom:

               –
                     pisani zahtjev ili potvrda o upisu sveučilišta domaćina, visoke škole ili škole, ili studentska iskaznica ili potvrda o tečaju koji će osoba pohađati;

               Studentska iskaznica prihvaća se kao opravdanje svrhe putovanja samo ako su je izdali sveučilište, viša škola ili škola domaćin na kojima će se pohađati studij ili stručno usavršavanje.

               (d)
                     za osobe koje putuju iz zdravstvenih razloga i osobe koji su u potrebnoj pratnji:

               –
                     službeni dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuje nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi i potreba postojanja pratnje te dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja;

               Podnijet će se dokument zdravstvene ustanove kojim se potvrđuju tri elementa (nužnost zdravstvene skrbi u toj ustanovi, potreba za pratnjom te dokaz o dostatnim financijskim sredstvima za plaćanje liječenja).

               (e)
                     za novinare i akreditirane osobe koje ih prate u profesionalnom svojstvu:

               –
                     potvrda ili drugi dokument izdan od strane profesionalne organizacije kojim se dokazuje da je dotična osoba kvalificirani novinar ili osoba koja ga prati u profesionalnom svojstvu te dokument izdan od strane njegovog/njezinog poslodavca u kojem se izjavljuje da je svrha putovanja novinarski posao ili pomaganje pri njemu;.

               Ovom kategorijom nisu obuhvaćeni slobodni novinari i njihovi asistenti.

               Moraju se predočiti potvrda ili dokument kojima se dokazuje da je podnositelj zahtjeva profesionalni novinar ili osoba koja ga prati u svojstvu stručnjaka  i izvorni dokument koji je izdao njegov poslodavac u kojem se navodi da je svrha putovanja novinarski posao ili pomaganje pri takvom poslu.

               Trenutačno u Gruziji ne postoje profesionalne medijske udruge, centri, ustanove, sindikati ili druge slične organizacije, koje bi predstavljale interese skupina novinara ili osoba koje ih prate u svojstvu stručnjaka i koje bi mogle izdati potvrde kojima se dokazuje da je osoba profesionalni novinar ili osoba koja ga prati u svojstvu stručnjaka u određenom području. Dok se ne osnuju takve organizacije, konzulati mogu prihvaćati potvrdu poslodavca i novinarsku akreditaciju neke od država članica.

               (f)
                     za sudionike međunarodnih sportskih događaja i osobe koje ih prate u svojstvu stručnjaka:

               –
                     pisani zahtjev organizacije domaćina, nadležnih tijela, nacionalnih sportskih federacija ili nacionalnih olimpijskih odbora država članica;.

               Popis osoba u pratnji ako je riječ o međunarodnim sportskim događajima bit će ograničen na osobe koje prate sportaše/sportašice u svojstvu stručnjaka: trenere, masere, menadžere, zdravstveno osoblje i voditelje sportskih klubova. Navijači se neće smatrati osobama u pratnji.

               (g)
                     za poslovne ljude i predstavnike poslovnih organizacija:

               –
                     pisani zahtjev pravne osobe ili trgovačkog društva domaćina, organizacije ili ureda ili podružnice takve pravne osobe ili trgovačkog društva, državnih ili lokalnih tijela država članica ili organizacijskih odbora ili trgovinskih ili industrijskih izložbi, konferencija ili simpozija koji se održavaju na državnim područjima država članica, a koji zahtjev potvrđuje državni ured za registracije Gruzije;.

               Nacionalna agencija za javni registar izdat će dokument kojim se potvrđuje postojanje poslovne organizacije.

               (h)
                     za stručnjake raznih zanimanja koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili na drugim sličnim događanjima koja se održavaju na državnom području država članica:

               –
                     pisani zahtjev organizacije domaćina kojim se potvrđuje da dotična osoba sudjeluje na događaju;.

               (i)
                     za predstavnike organizacija civilnog društva kada putuju za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene:

               –
                     pisani zahtjev organizacije domaćina, potvrda da osoba zastupa organizaciju civilnog društva i potvrda odgovarajućeg registra o osnivanju te organizacije koju izdaje državno tijelo u skladu s nacionalnim zakonodavstvom;.

               Mora se predočiti dokument organizacije civilnog društva kojim se potvrđuje da podnositelj zahtjeva predstavlja tu organizaciju.

               Nadležno gruzijsko državno tijelo koje izdaje potvrdu o osnivanju organizacije civilnog društva je Nacionalna agencija za javni registar.

               Registar u kojem se registriraju potvrde o osnivanju organizacija civilnog društva je Nacionalna agencija za javni registar. Ministarstvo pravosuđa i Nacionalna agencija za javni registar surađuju s lokalnim tijelima u razvoju elektroničke baze podataka nevladinih organizacija koja bi, kad se dovrši, bila dostupna na web-mjestu Ministarstva pravosuđa

                  https://enreg.reestri.gov.ge/main.php

               .

               Članovi takvih organizacija civilnog društva nisu obuhvaćeni Sporazumom.

               (j)
                     za osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim i umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilišne i druge programe razmjene:

               –
                     pisani zahtjev organizacije domaćina o sudjelovanju u aktivnostima;

               (k)
                     za vozače koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Gruziji:

               –
                     pisani zahtjev nacionalnog trgovačkog društva ili udruženja prijevoznika Gruzije za međunarodni cestovni promet, navodeći svrhu, trajanje i učestalost putovanjâ;.

               Danas u Gruziji postoje dva nacionalna udruženja prijevoznika Gruzije koja su nadležna za izdavanje pisanog zahtjeva profesionalnim vozačima: Gruzijsko udruženje međunarodnih cestovnih prijevoznika (GIRCA) i Gruzijsko udruženje cestovnih prijevoznika putnika (GACPR). Prijevoznici koji nisu članovi nekog od gore navedenog udruženja mogu podnijeti zahtjev koji je izdala Agencija za kopneni prijevoz Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja Gruzije ili, u slučaju poznatih prijevoznika, konzulati mogu prihvatiti pisani zahtjev gruzijskog prijevoznika koji zapošljava vozača. U zahtjevu će biti navedeni svrha, trajanje i učestalost putovanjâ.

                (l)
                     za sudionike službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji:

               –
                     pisani zahtjev voditelja uprave/gradonačelnika tih gradova ili općina;

               Voditelj uprave / gradonačelnik grada ili drugog lokaliteta koje je nadležno za izdavanje pisanog zahtjeva je voditelj uprave / gradonačelnik grada domaćina ili drugog lokaliteta u kojoj će se odvijati aktivnost prijateljskog povezivanja. Ova kategorija obuhvaća isključivo službene aktivnosti prijateljskog povezivanja.

               (m)
                     za posjetitelje vojnih i civilnih groblja:

               –
                     službeni dokument kojim se potvrđuje postojanje i čuvanje groba te obiteljske i druge odnose između podnositelja zahtjeva i pokopanog.

               U Sporazumu se ne navodi izričito trebaju li prethodno navedeni službeni dokument izdati tijela zemlje u kojoj se nalazi grob ili zemlje boravišta osobe koja želi posjetiti grob. Trebalo bi prihvatiti da nadležna tijela obiju zemalja mogu izdavati takve službene dokumente.

               Potrebno je predočiti prethodno navedeni službeni dokument kojim se potvrđuje postojanje i održavanje groba te obiteljska ili druga veza između podnositelja zahtjeva i pokopane osobe.

               Važno: Sporazumom se ne stvaraju nova pravila o odgovornosti za fizičke ili pravne osobe koje izdaju pisani zahtjev. U slučaju lažnog izdavanja takvih zahtjeva primjenjuje se relevantno pravo EU-a / nacionalno pravo.

               2.2.2.
                     Izdavanje viza za višekratni ulazak

               U slučajevima u kojima podnositelj zahtjeva za vizu mora često putovati na područje država članica vize za kratkotrajni boravak mogu se izdati za više posjeta, pod uvjetom da ukupno trajanje tih posjeta ne prelazi 90 dana u razdoblju od 180 dana.

               Člankom 5. Sporazuma propisuje se sljedeće:

               1.
                     Diplomatske misije i konzularne službe država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja do 5 godina za sljedeće kategorije građana:

               (a)
                     bračni drugovi, djeca (uključujući posvojenu) koja su mlađa od 21 godinu ili su uzdržavana, ili roditelji koji posjećuju građane Gruzije koji zakonito borave na državnom području država članica, uz važenje ograničeno na trajanje važenja njihove dozvole za zakonit boravak;

               (b)
                     članovi nacionalnih i regionalnih vlada i ustavnih i vrhovnih sudova ako nisu izuzeti od obveze pribavljanja vize na temelju ovog Sporazuma, u izvršavanju svojih obveza, uz važenje ograničeno na njihov mandat ako je kraći od 5 godina;

               (c)
                     stalni članovi službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva naslovljenog na Gruziju redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije.

               Uzimajući u obzir profesionalni status tih kategorija osoba ili njihovo obiteljsko srodstvo s građaninom Gruzije koji zakonito boravi na području država članica, opravdano je odobriti im vizu za višekratni ulazak s rokom valjanosti do pet godina ili ograničenu na mandat ili njihov zakoniti boravak ako isti traju kraće od 5 godina.

               Osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (a) Sporazuma moraju predočiti dokaz o zakonitom boravku pozivatelja.

               Kad je riječ o osobama koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma, trebalo bi izdati potvrdu o njihovu profesionalnom statusu i o trajanju njihova mandata.

               Ova se odredba neće primjenjivati na osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma ako su one Sporazumom izuzete od zahtjeva za vizu, tj. ako su nositelji diplomatske putovnice.

               Osobe koje su obuhvaćene člankom 5. stavkom 1. točkom (c) Sporazuma moraju predočiti dokaz o svojem trajnom statusu člana delegacije i o potrebi redovitog sudjelovanja usastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene.

               2.
                     Diplomatske misije i konzularne službe država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja do 1 godine za sljedeće kategorije osoba pod uvjetom da su u prethodnoj godini dobili najmanje jednu vizu, koristili je u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države članice koju su posjetili i da postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak:

               (a)
                     članovi službenih izaslanstava koji će na temelju službenog poziva redovito sudjelovati na sastancima, savjetovanjima, pregovorima ili programima razmjene te na događajima koje na državnom području država članica organiziraju međuvladine organizacije;

               (b)
                     predstavnici organizacija civilnog društva koji redovito putuju u države članice za potrebe stručne izobrazbe, seminara, konferencija, uključujući u okviru programa razmjene;

               (c)
                     članovi profesija koji sudjeluju na međunarodnim izložbama, konferencijama, simpozijima, seminarima ili drugim sličnim događajima, a koji redovito putuju u države članice;

               (d)
                     osobe koje sudjeluju u znanstvenim, kulturnim ili umjetničkim aktivnostima, uključujući sveučilište i druge programe razmjene, a koje redovito putuju u države članice;

               (e)
                     studentima, studentima poslijediplomskih studija koji redovito putuju zbog studija ili strukovnog obrazovanja, uključujući i u okviru programa razmjene;

               (f)
                     sudionici službenih programa razmjene koje organiziraju gradovi prijatelji ili općinska tijela;

               (g)
                     osobe kojima su potrebne redovite posjete iz zdravstvenih razloga i osobe koje ih prate;

               (h)
                     novinarima i akreditiranim osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;

               (i)
                     poslovnim ljudima i predstavnicima poslovnih organizacija koji redovito putuju u države članice;

               (j)
                     sudionicima međunarodnih sportskih događaja i osobama koje ih prate u profesionalnom svojstvu;

               (k)
                     vozači koji pružaju usluge međunarodnog prijevoza robe i osoba na državna područja država članica u vozilima registriranima u Gruziji.

               3.
                     Diplomatske misije i konzularne službe država članica izdaju vize za višekratni ulazak s rokom važenja od najmanje 2 godine, a najduže 5 godina za kategorije osoba iz stavka 2. ovog članka, pod uvjetom da su tijekom prethodne 2 godine koristili jednogodišnje vize za višekratni ulazak u skladu sa zakonima o ulasku i boravku države članice domaćina i da još uvijek postoje razlozi za traženje vize za višekratni ulazak.

               4.
                     Ukupno trajanje boravka osoba iz stavaka od 1. do 3. ovog članka ne smije prelaziti 90 dana u razdoblju od 180 dana na državnom području država članica.

               U načelu, vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od godine dana izdat će se gore navedenim kategorijama ako je podnositelj zahtjeva za vizu u protekloj godini (12 mjeseci) dobio najmanje jednu vizu i koristio se njome u skladu s propisima o ulasku i boravku jedne ili više država koje je posjetio (na primjer, osoba nije prekoračila dopušteni boravak) te ako postoje razlozi zahtijevanja vize za višekratni ulazak. U slučajevima u kojima nije opravdano izdati vizu s rokom valjanosti od godine dana (na primjer, ako je trajanje programa razmjene kraće od godine dana ili osoba ne treba putovati cijelu godinu dana), rok valjanosti vize bit će kraći od godine dana, pod uvjetom da su ispunjeni ostali uvjeti za izdavanje vize.

               Vize za višekratni ulazak s rokom valjanosti od dvije do pet godina izdat će se kategorijama navedenima u članku 5. stavku 2. Sporazuma, pod uvjetom da su se tijekom prethodne dvije godine (24 mjeseca) koristili dvjema jednogodišnjim vizama za višekratni ulazak u skladu s propisima o ulasku i boravku na državnom području jedne ili više država koje su posjetili i da su razlozi za zahtijevanje vize za višekratni ulazak još uvijek valjani. Treba napomenuti da će se viza čiji je rok valjanosti od 2 do 5 godina izdati samo ako su podnositelju zahtjeva za vizu tijekom prethodne dvije godine izdane dvije vize čija je valjanost godinu dana, a ne kraća, i ako se tim vizama koristio u skladu s propisima o ulasku i boravku na području jedne ili više država članica koje je posjetio. Diplomatske misije i konzularni uredi na temelju procjene svakog zahtjeva za vizu odlučivat će o roku valjanosti tih viza tj. roku od 2 do 5 godina.

               Kad je riječ o definiciji kriterija iz članka 5. stavka 2. Sporazuma: pod uvjetom da…postoje razlozi za zahtijevanje vize za višekratni ulazak i članka 5. stavka 3. Sporazuma: pod uvjetom da su…razlozi za zahtijevanje vize za višekratni ulazak još uvijek valjani, primjenjivat će se kriteriji za izdavanje viza za višekratni ulazak, utvrđeni Zakonikom o vizama: tj. da osoba dokaže potrebu za učestalim putovanjem u jednu ili više država članica, na primjer poslovno.

               Ne postoji obveza izdavanja vize za višekratni ulazak ako se podnositelj zahtjeva nije koristio prethodno izdanom vizom.

               2.2.3. Nositelji diplomatskih putovnica

               Člankom 10. Sporazuma propisuje se sljedeće:

               1.
                     Građani Gruzije koji su imatelji valjane diplomatske putovnice mogu bez viza ulaziti, napuštati i prelaziti preko državnih područja država članica.

               2.
                     Osobe navedene u stavku 1. ovog članka mogu boraviti na državnim područjima država članica u razdoblju koje ne prelazi 90 dana u vremenu od 180 dana.

               Postupci koji se odnose na upućivanje diplomata u države članice nisu obuhvaćeni Sporazumom. Primjenjuje se uobičajeni postupak akreditacije.

               III. SURADNJA U POGLEDU SIGURNOSTI ISPRAVA

               U Zajedničkoj izjavi priloženoj Sporazumu stranke su suglasne da bi Zajednički odbor osnovan na temelju članka 12. Sporazuma trebao ocijeniti utjecaj razine sigurnosti odgovarajućih putnih isprava na funkcioniranje Sporazuma. U tu svrhu, stranke su se obvezale redovito uzajamno izvješćivati o mjerama poduzetima u cilju sprječavanja umnažanja putnih isprava, razvoja tehničkih aspekata sigurnosti putnih isprava te postupka provjeravanja identiteta prilikom njihova izdavanja.

               IV. STATISTIKA

               Kako bi se Zajedničkom odboru osnovanom Sporazumom omogućilo učinkovito praćenje Sporazuma, diplomatske misije i konzularni uredi država članica trebaju Komisiji svakih šest mjeseci dostavljati statističke podatke, ako je to moguće razvrstane po mjesecima i posebno u pogledu:

               broja izdanih viza za višekratni ulazak,

               broja viza izdanih bez pristojbe.

               V. IZJAVA EUROPSKE UNIJE O OLAKŠICAMA ZA ČLANOVE OBITELJI

               Iako Sporazumom nisu obuhvaćena pravno obvezujuća prava i obveze za olakšavanje kretanja većeg broja građana Gruzije, koji su članovi obitelji gruzijskih građana koji zakonito borave na područjima država članica, Europska unija prima na znanje prijedlog Gruzije da šire definira pojam članova obitelji koji bi trebali imati korist od pojednostavljenja izdavanja viza te važnost koju Gruzija pridaje pojednostavljenju kretanja ove kategorije osoba.

               Stoga, kako bi se olakšala mobilnost povećanog broja osoba koje imaju obiteljske veze (posebno sestara i braće te njihove djece) s građanima Gruzije koji zakonito borave na područjima država članica, u izjavi priloženoj Sporazumu pozivaju se konzularni uredi država članica da u cijelosti iskoriste postojeće mogućnosti u pravnoj stečevini za pojednostavljenje izdavanja viza ovoj kategoriji osoba, uključujući, posebno, pojednostavljenje dokaznih isprava u pogledu svrhe putovanja, a koji se zahtijevaju od podnositelja zahtjeva, izuzeća od plaćanja manipulativnih pristojbi te, prema potrebi, izdavanje viza za višekratni ulazak.

                     (1)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva, SL L 81 od 21.3.2001., koja je posljednji put izmijenjena Uredbom br.°1211/2010/EU, SL L 339 od 22.12.2010.

                     (2)
                  Uredba (EZ) br. 810/2009 Europskog Parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uspostavi Zakonika Zajednice o vizama (Zakonik o vizama), SL L 243 od 15.9.2009., str. 1.

                     (3)
                  Uredba (EZ) br. 562/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2006. o Zakoniku Zajednice o pravilima kojima se uređuje kretanje osoba preko granica (Zakonik o schengenskim granicama), SL L 105 13.4.2006., str. 1.

                     (4)
                  SL L 182, 29.6.2013., str. 1.

                     (5)
                  Odluka br. 565/2014/EU od 15. svibnja 2014. od 16/06/2014, kojom se Bugarskoj, Cipru, Hrvatskoj i Rumunjskoj odobrava jednostrano priznavanje samo jedinstvenih viza za kratkotrajni boravak koje vrijede za dva ili više ulazaka te viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola izdanih u državama članicama schengenskog prostora, viza s ograničenom teritorijalnom valjanošću izdanih u državama schengenskog prostora nositeljima putovnica koje su izdane u Kosovu, kao i nacionalnih viza i boravišnih dozvola koje je izdala Hrvatska kao isprave jednakovrijedne svojim nacionalnim vizama ne samo za tranzit, već i za namjeravane boravke na njezinom državnom području koji ne prelaze 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Bugarska, Cipar, Hrvatska i Rumunjska od 14.7.2014. mogu primjenjivati nova pravila kojima se zamjenjuju Odluke br. 895/2006/EZ od 14. lipnja 2006. i br. 582/2008 EZ od 17. lipnja 2008.


				|

		52013PC0763

			Prijedlog PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA o odobrenju ažuriranog programa makroekonomske prilagodbe za Portugal /* COM/2013/0763 final - 2013/0372 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Vijeće je 17.
svibnja 2011., na zahtjev Portugala, odobrilo financijsku pomoć Portugalu
(Provedbena odluka Vijeća 2011/344/EU) za potporu jačem gospodarskom
i reformskom programu kojemu je cilj ponovna uspostava povjerenja i održivog rasta
gospodarstva te zaštita financijske stabilnosti u Portugalu, europodručju
i EU-u.
U skladu s člankom 3. stavkom 10. Odluke
2011/344/EU, Komisija je zajedno s Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) i
u suradnji s Europskom središnjom bankom (ESB) provela kombiniranu osmu i
devetu reviziju kako bi procijenila napredak u provedbi usuglašenih mjera kao i
njihovu djelotvornost i gospodarski i socijalni učinak.
Uzimajući u obzir prikupljene
informacije, prijedlogom [unijeti referencu] Komisija je predložila izmjenu
Odluke 2011/344/EU.
Potrebna je dodatna odluka zbog stupanja na
snagu „paketa dvaju mjera” (odnosno Uredba (EU) br. 472/2013) kojim se
utvrđuje način izmjene uvjeta politike na kojima se temelji program
ekonomske prilagodbe. Uredba (EU) br. 472/2013 primjenjuje se na postojeće
programe makroekonomske prilagodbe koji se provode na dan njezina stupanja na
snagu i koji se zbog toga moraju izmijeniti u skladu s postupkom
predviđenim člankom 7. stavkom 5.
2013/0372 (NLE)
Prijedlog
PROVEDBENE ODLUKE VIJEĆA
o odobrenju ažuriranog programa
makroekonomske prilagodbe za Portugal
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU) br.
472/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. svibnja 2013. o jačanju
gospodarskog i proračunskog nadzora država članica europodručja
koje su suočene s ozbiljnim poteškoćama u odnosu na svoju financijsku
stabilnost ili im prijete takve poteškoće, a posebno njezin članak 7.
stavak 5.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
budući da:
(1)       Uredba (EU) br. 472/2013
primjenjuje se na države članice koje u trenutku njezina stupanja na snagu
već primaju financijsku pomoć, uključujući onu u okviru
Europskog mehanizma za financijsku stabilnost (EFSM) i/ili Europskog
instrumenta za financijsku stabilnost (EFSF).
(2)       Uredbom (EU) br. 472/2013
određuju se pravila za odobrenje programa makroekonomske prilagodbe za
države članice koje primaju takvu financijsku pomoć, koja se trebaju
formulirati u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 407/2010 o uspostavi EFSM-a
kada dotična država članica prima pomoć i u okviru EFSM-a i iz
drugih izvora.
(3)       Portugalu je odobrena
financijska pomoć i u okviru EFSM-a, Provedbenom odlukom Vijeća
2011/344/EU o odobrenju financijske pomoći Unije Portugalu, i u okviru
EFSF-a.
(4)       Odobrenje ažuriranog programa
makroekonomske prilagodbe za Portugal na temelju Uredbe (EU) br. 472/2013
trebalo bi se radi dosljednosti izvršiti upućivanjem na relevantne odredbe
Provedbene odluke 2011/344/EU.
(5)       U skladu s člankom 3.
stavkom 10. Odluke 2011/344/EU, Komisija je zajedno s MMF-om i u suradnji s
ESB-om provela kombiniranu osmu i devetu reviziju kako bi procijenila napredak
koji je Portugal postigao u provedbi usuglašenih mjera kao i njihovu
djelotvornost te gospodarski i socijalni učinak. Kao rezultat te revizije
potrebno je uvesti neke promjene u postojeći program makroekonomske
prilagodbe.
(6)       Te su promjene obuhvaćene
Odlukom br. [unijeti referencu] o izmjeni Provedbene odluke br. 2011/344/EU.
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Odobravaju se mjere navedene u članku 3.
stavcima 7. do 9. Provedbene odluke 2011/344/EU koje Portugal treba poduzeti
kao dio svojeg programa makroekonomske prilagodbe.
Članak 2.
Ova je Odluka
upućena Portugalu.
Članak 3.
Ova se Odluka
objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu,
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.3.2016.
            COM(2016) 147 final
            2016/0080(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti

               OBRAZLOŽENJE

               Okvirni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (dalje u tekstu: „Sporazum”) potpisan je u Bruxellesu 10. svibnja 2010., a stupio je na snagu 1. lipnja 2014.

               Taj sveobuhvatni sporazum EU-a i Republike Koreje prvi je takve vrste između EU-a i jedne azijske zemlje. Sporazumom se utvrđuje pravni okvir koji uključuje pitanja od redovitog političkog dijaloga do sektorske suradnje. Njime se naglašava odlučnost EU-a da surađuje s Republikom Korejom i da se postigne viša razina bilateralnih odnosa.

               Sporazumom se jača suradnja u brojnim područjima politike, uključujući, među ostalim, ljudska prava, suzbijanje širenja oružja za masovno uništenje, borbu protiv terorizma, borbu protiv korupcije i organiziranog kriminala, trgovinu, migracije, okoliš, energetiku, klimatske promjene, promet, znanost i tehnologiju, zapošljavanje i socijalna pitanja, obrazovanje, poljoprivredu, razvojnu suradnju, kulturu itd.

               Na temelju članka 44. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor, koji se sastoji od predstavnika članova Vijeća Europske unije i predstavnika Europske komisije, s jedne strane, i predstavnika Republike Koreje, s druge strane. Zajednički odbor održavat će savjetovanja s ciljem poboljšanja provedbe i postizanja općih ciljeva Sporazuma, očuvanja sveukupne usklađenosti u odnosima i osiguravanja urednog funkcioniranja svih drugih sporazuma između stranaka.

               Kako bi se pomoglo Zajedničkom odboru u izvršavanju njegovih zadataka i s ciljem olakšavanja rasprava među stručnjacima o nekim ključnim pitanjima iz područja primjene Sporazuma, predloženo je osnivanje dviju specijaliziranih radnih skupina, nazvanih kako slijedi: 1. specijalizirana radna skupina za energetiku, okoliš i klimatske promjene; 2. specijalizirana radna skupina za borbu protiv terorizma. Dodatne specijalizirane radne skupine mogu biti osnovane kasnije na temelju dogovora stranaka.

               Obje su se stranke obvezale na učinkovitu provedbu Sporazuma. Cilj je ovog prijedloga utvrditi stajalište koje Europska unija treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju članka 44. Sporazuma u odnosu na i. donošenje poslovnika Zajedničkog odbora te ii. osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti. Stajalište Europske unije temelji se na nacrtu Odluka Zajedničkog odbora priloženom ovom prijedlogu.

               2016/0080 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 207. i 212. te članak 218. stavak 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Komisije,

               budući da:

               (1)Okvirni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (dalje u tekstu: „Sporazum”) stupio je na snagu 1. lipnja 2014.

               (2)Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, njegov institucionalni okvir trebao bi biti što je prije moguće upotpunjen donošenjem odluke Zajedničkog odbora o donošenju svojega poslovnika.

               (3)Na temelju članka 44. Sporazuma osnovan je Zajednički odbor kako bi se osiguralo, među ostalim, pravilno funkcioniranje i provedba Sporazuma.

               (4)Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnik Zajedničkog odbora.

               (5)Stajalište Unije u Zajedničkom odboru u odnosu na donošenje Poslovnika Zajedničkog odbora trebalo bi se temeljiti na priloženom nacrtu Odluka Zajedničkog odbora,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Stajalište koje treba donijeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju članka 44. Okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u odnosu na:

               donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i

               osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti

               temelji se na nacrtu Odluka Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.

               2.Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru mogu dogovoriti manje izmjene nacrta odluka bez nove odluke Vijeća.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 16.3.2016.
            COM(2016) 147 final
            PRILOZI
            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti

               PRILOZI

               Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu Unije koje treba donijeti u Zajedničkom odboru osnovanom u skladu s Okvirnim sporazumom između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane, u odnosu na donošenje poslovnika Zajedničkog odbora i osnivanje specijaliziranih radnih skupina i donošenje njihovih nadležnosti

               PRILOG 1.

               ODLUKA br. 1/[2016] ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-a i REPUBLIKE KOREJE
                  od ...
                  o donošenju svojeg poslovnika

               ZAJEDNIČKI ODBOR EU-a I REPUBLIKE KOREJE,

               uzimajući u obzir Okvirni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 44.,

               budući da:

               1.Sporazum je stupio na snagu 1. lipnja 2014.

               2.Kako bi se doprinijelo učinkovitoj provedbi Sporazuma, trebalo bi donijeti poslovnik Zajedničkog odbora,

               ODLUČIO JE:

               jedini članak

               Donosi se poslovnik Zajedničkog odbora kako je utvrđen u Prilogu A.

               Sastavljeno u …

                  Za Zajednički odbor EU-a i Republike Koreje

               Predsjednik

               PRILOG A

               POSLOVNIK ZAJEDNIČKOG ODBORA

               Članak 1.

               Sastav i predsjednik

               1.Zajednički odbor osnovan na temelju članka 44. Okvirnog sporazuma između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (dalje u tekstu: „Sporazum”) obavlja svoje zadatke u skladu s člankom 44. Sporazuma.

               2.Zajednički odbor sastoji se od predstavnika obiju stranaka na odgovarajućoj razini.

               3.Zajedničkim odborom naizmjence predsjeda svaka stranka na razdoblje od jedne kalendarske godine. Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku ili ministar vanjskih poslova Republike Koreje predsjedaju Zajedničkim odborom predviđenim člankom 44. Sporazuma. Predsjednik može delegirati svoje ovlasti.

               4.Prvo razdoblje počinje na dan prvog sastanka Zajedničkog odbora i završava 31. prosinca iste godine.

               Članak 2.

               Sastanci

               1.Zajednički odbor uobičajeno se sastaje jedanput godišnje. Sastanak Zajedničkog odbora saziva predsjednik, a održava se naizmjence u Bruxellesu i Seoulu na datum utvrđen uzajamnim dogovorom. Izvanredni sastanci Zajedničkog odbora mogu se održati na zahtjev bilo koje od stranaka ako se stranke tako dogovore.

               2.Zajednički odbor uobičajeno se sastaje na razini viših dužnosnika ako se stranke ne dogovore drukčije.

               Članak 3.

               Javnost

               Sastanci Zajedničkog odbora nisu javni, osim ako nije drukčije odlučeno.

               Članak 4.

               Sudionici

               1.Prije svakog sastanka Tajništvo obavješćuje predsjednika o predviđenom sastavu delegacije svake stranke.

               2.Prema potrebi i na temelju uzajamnog dogovora stranaka može se uputiti poziv stručnjacima ili predstavnicima drugih tijela da prisustvuju sastancima Zajedničkog odbora kao promatrači ili kako bi pružili informacije o određenoj temi.

               Članak 5.

               Tajništvo

               Predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje i predstavnik Ministarstva vanjskih poslova Republike Koreje djeluju zajednički kao tajnici Zajedničkog odbora. Sva dolazna i odlazna komunikacija predsjednika Zajedničkog odbora prosljeđuje se tajnicima. Korespondencija predsjednika Zajedničkog odbora može se odvijati pisanim putem u bilo kojem obliku, uključujući i elektroničku poštu.

               Članak 6.

               Dnevni red sastanaka

               1.Predsjednik izrađuje privremeni dnevni red za svaki sastanak. On se prosljeđuje, zajedno sa svim relevantnim dokumentima, drugoj stranci najkasnije 15 dana prije početka sastanka.

               2.Na privremeni dnevni red uvrštavaju se točke podnesene predsjedniku najkasnije 21 dan prije početka sastanka.

               3.Zajednički odbor donosi dnevni red na početku svakog sastanka. U dnevni red moguće je uvrstiti točku koja nije uvrštena na privremeni dnevni red ako su se obje stranke sporazumjele o tome.

               4.U dogovoru s objema strankama predsjednik može skratiti rok utvrđen u stavku 1. kako bi se uzeli u obzir zahtjevi određenog slučaja.

               Članak 7.

               Zapisnik

               1.Nacrt zapisnika svakog sastanka zajednički sastavljaju dva tajnika, obično u roku od 30 kalendarskih dana od završetka sastanka. Nacrt zapisnika temelji se na predsjednikovu sažetku zaključaka Zajedničkog odbora.

               2.Zapisnik odobravaju obje stranke u roku od 45 kalendarskih dana od datuma sastanka ili do datuma o kojem su se sporazumjele stranke. Kad se postigne sporazum o nacrtu zapisnika predsjednik i tajnici potpisuju dva primjerka izvornika. Svaka stranka dobiva jedan primjerak izvornika.

               Članak 8.

               Vijećanje

               1.Ako Zajednički odbor donosi odluke ili preporuke, takvi akti dobivaju naslov „Odluka” odnosno „Preporuka”, iza kojeg slijedi serijski broj, datum donošenja i opis predmeta. U svakoj odluci navodi se datum njezina stupanja na snagu. Odluke i preporuke Zajedničkog odbora donose se uzajamnim dogovorom stranaka.

               2.Zajednički odbor može donositi odluke ili davati preporuke pisanim postupkom ako se obje stranke tako dogovore. Uzajamnim dogovorom stranaka može se predvidjeti rok za dovršetak pisanog postupka, nakon čijeg isteka predsjednik Zajedničkog odbora može izjaviti, osim ako jedna od stranaka priopći suprotno, da je postignut zajednički dogovor stranaka.

               3.Vjerodostojnost odluka i preporuka koje donosi Zajednički odbor potvrđuje se dvama vjerodostojnim primjercima koje potpisuje predsjednik Zajedničkog odbora.

               4.Svaka stranka može odlučiti o objavljivanju odluka i preporuka Zajedničkog odbora u svojim službenim publikacijama.

               Članak 9.

               Korespondencija

               1.Korespondencija naslovljena na Zajednički odbor šalje se tajniku jedne od stranaka, koji će zatim obavijestiti drugog tajnika.

               2.Tajništvo osigurava da se korespondencija naslovljena na Zajednički odbor proslijedi predsjedniku i prema potrebi pošalje svim članovima kao dokumentacija iz članka 10. ovog Poslovnika.

               3.Korespondenciju predsjednika Zajedničkog odbora Tajništvo šalje strankama i prema potrebi svim članovima kao dokumente iz članka 10. ovog Poslovnika.

               Članak 10.

               Dokumentacija

               1.Kada se vijećanja Zajedničkog odbora temelje na pisanim popratnim dokumentima, takvi se dokumenti numeriraju te ih Tajništvo šalje svim članovima.

               2.Svaki je tajnik odgovoran za prosljeđivanje dokumenata odgovarajućim članovima koji pripadaju njegovoj strani u Zajedničkom odboru i njihovo sustavno umnožavanje za drugog tajnika.

               Članak 11.

               Troškovi

               1.Svaka stranka podmiruje troškove nastale na temelju sudjelovanja na sastancima Zajedničkog odbora u pogledu osoblja, putovanja i boravka kao i u pogledu poštanskih i telekomunikacijskih usluga.

               2.Troškove povezane s organizacijom sastanaka i umnožavanjem dokumenata podmiruje stranka koja je domaćin sastanka.

               Članak 12.

               Izmjena Poslovnika

               Ovaj se Poslovnik može izmijeniti zajedničkim dogovorom stranaka u skladu s člankom 8.

               Članak 13.

               Specijalizirane radne skupine

               1.Zajednički odbor može odlučiti osnovati dodatne specijalizirane radne skupine kako bi mu pomogle u izvršavanju njegovih dužnosti.

               2.Zajednički odbor može odlučiti o ukidanju bilo koje postojeće specijalizirane radne skupine, utvrditi ili izmijeniti njezinu nadležnost ili osnovati dodatne specijalizirane radne skupine.

               3.Specijalizirane radne skupine izvješćuju zajednički odbor nakon svakog svojeg sastanka.

               4.Specijalizirane radne skupine nemaju pravo donositi odluke, ali mogu podnijeti svoje preporuke Zajedničkom odboru.

               PRILOG 2.

               ODLUKA br. 2/[2016] ZAJEDNIČKOG ODBORA EU-a i REPUBLIKE KOREJE

               od ….

               o osnivanju specijaliziranih radnih skupina

               i donošenju njihovih nadležnosti

               ZAJEDNIČKI ODBOR EU-a I REPUBLIKE KOREJE,

               uzimajući u obzir Okvirni sporazum između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 44. te članak 13. Poslovnika Zajedničkog odbora,

               budući da:

               1.Kako bi se omogućile rasprave na stručnoj razini u ključnim područjima obuhvaćenima područjem primjene Sporazuma, trebalo bi osnovati specijalizirane radne skupine. Naknadnim dogovorom stranaka može se izmijeniti popis specijaliziranih radnih skupina kao i nadležnost pojedinih specijaliziranih radnih skupina.

               2.Na temelju članka 13. Poslovnika Zajedničkog odbora Zajednički odbor može osnovati specijalizirane radne skupine kako bi mu pomogle u obavljanju njegovih zadaća,

               DONIO JE OVU ODLUKU:

               jedini članak

               Osnivaju se specijalizirane radne skupine navedene u popisu u Prilogu A. Nadležnost specijaliziranih radnih skupina utvrđuje se kako je opisano u Prilogu B.

               Sastavljeno u

               Za Zajednički odbor EU-a i Republike Koreje

               Predsjednik

               Prilog A

               ZAJEDNIČKI ODBOR EU-a I REPUBLIKE KOREJE

               Specijalizirane radne skupine

               1.Specijalizirana radna skupina za energetiku, okoliš i klimatske promjene;

               2.Specijalizirana radna skupina za borbu protiv terorizma.

               Prilog B

               Nadležnost
               specijaliziranih radnih skupina osnovanih u skladu s Okvirnim sporazumom Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Koreje, s druge strane

               Članak 1.

               Na svojim sastancima svaka se specijalizirana radna skupina može baviti provedbom Sporazuma u područjima za koja je nadležna.

               Specijalizirane radne skupine mogu raspravljati i o temama ili posebnim projektima povezanima s relevantnim područjem bilateralne suradnje.

               Na zahtjev jedne od stranaka mogu raspravljati i o pojedinačnim slučajevima.

               Članak 2.

               Specijalizirane radne skupine djeluju pod nadzorom Zajedničkog odbora. One izvješćuju predsjednika Zajedničkog odbora te mu šalju svoje zapisnike i zaključke u roku od 30 kalendarskih dana nakon svakog sastanka.

               Članak 3.

               Specijalizirane radne skupine sastavljene su od predstavnika stranaka.

               Uz suglasnost stranaka specijalizirane radne skupine mogu prema potrebi na svoje sastanke pozvati stručnjake te ih saslušati u vezi s pojedinim točkama na dnevnom redu svojih sastanaka.

               Članak 4.

               Specijaliziranim radnim skupinama naizmjence predsjedaju stranke u skladu s pravilima o naizmjeničnom predsjedanju Zajedničkim odborom.

               Članak 5.

               Predstavnik Europske službe za vanjsko djelovanje i predstavnik Ministarstva vanjskih poslova Republike Koreje djeluju zajednički kao tajnici specijaliziranih radnih skupina. Sva komunikacija povezana s određenim specijaliziranim radnim skupinama prosljeđuje se dvama tajnicima.

               Članak 6.

               Specijalizirane radne skupine sastaju se kada je to potrebno, u skladu s dogovorom stranaka i na temelju pisanog zahtjeva jedne od stranaka. Svaki se sastanak održava na mjestu i na datum o kojima se stranke dogovore.

               Nakon što zaprimi zahtjev jedne stranke za sastanak specijalizirane radne skupine tajnik druge stranke odgovara u roku od 15 radnih dana.

               U posebno hitnim slučajevima sastanci specijaliziranih radnih skupina mogu se sazvati i u kraćem roku ako se tako dogovore obje stranke.

               Prije svakog sastanka predsjednika se izvješćuje o predviđenom sastavu delegacija obiju stranaka.

               Sastanke specijaliziranih radnih skupina zajednički sazivaju dva tajnika.

               Članak 7.

               Točke koje treba uvrstiti na dnevni red podnose se tajnicima najmanje 15 radnih dana prije datuma predmetnog sastanka specijalizirane radne skupine. Sva popratna dokumentacija dostavlja se tajnicima najmanje 10 radnih dana prije sastanka. Tajnici će priopćiti nacrt dnevnog reda najkasnije pet radnih dana prije sastanka. Dnevni red konačno se potvrđuje dogovorom obiju stranaka. U iznimnim okolnostima i u skladu s dogovorom stranaka točke se mogu dodati na dnevni red i u kraćem roku.

               Članak 8.

               Na svakom se sastanku vodi zapisnik.

               Ako nije drukčije odlučeno, sastanci specijaliziranih radnih skupina nisu javni.