				|

		52014PC0328

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o aktivaciji pričuve za nepredviđene izdatke za 2014. /* COM/2014/0328 final */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Uredbom Vijeća br. 1311/2013 kojom
se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje
2014. – 2020. („Uredba o VFO-u”) omogućava se aktivacija
pričuve za nepredviđene izdatke od maksimalno 0,03 % bruto nacionalnog
dohotka 28 država članica EU-a kao instrument za slučaj krajnje nužde
koji omogućava reakciju na nepredviđene okolnosti. U okviru
tehničke prilagodbe VFO-a za 2014.[1]
na temelju članka 6. Uredbe o VFO-u apsolutni iznos pričuve za
nepredviđene izdatke za 2014. utvrđen je na razini od 4 026,7 milijuna EUR.
U skladu s člankom 13. Uredbe o
VFO-u i nakon što je ispitala sve mogućnosti za financiranje dodatnih i
nepredviđenih potreba za plaćanjima, Komisija predlaže da se
pričuva za nepredviđene izdatke za 2014. aktivira u potpunosti kako
bi se dopunilo odobrena sredstva za plaćanje povezana s rashodima iz
podnaslova 1.a, podnaslova 1.b te naslova 2. i 4. općeg
proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014., iznad gornje granice
za plaćanja od 135 866 milijuna EUR.
Obveza iz točke 14.
Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013., u skladu s kojom
prijedlog Komisije prati prijedlog za ponovno raspoređivanje u okviru
postojećeg proračuna, uzima se u obzir u nacrtu izmjene proračuna
br. 3/2014[2]
u obliku prijedloga za preraspodjelu 65,0 milijuna EUR iz
pričuve za „Sporazumi o partnerstvu u održivom ribarstvu” i uštede od
378 000 EUR proizišle iz pretvorbe radnih mjesta iz funkcijske
skupine AST u funkcijsku skupinu AST/SC u planovima radnih mjesta. Nakon te
preraspodjele u nacrtu izmjene proračuna br. 3/2014 predlaže se
povećanje razine odobrenih sredstava za plaćanje od 711,4 milijuna EUR
do gornje granice iz VFO-a za 2014. za plaćanja te povećanje razine
odobrenih sredstava za plaćanje od 4 026,7 milijuna EUR
aktivacijom pričuve za nepredviđene izdatke u skladu s
člankom 13. Uredbe o VFO-u.
2.           NEPREDVIĐENE OKOLNOSTI NASTALE NAKON SASTANKA
EUROPSKOG VIJEĆA U VELJAČI 2013.
2.1.        UVOD
Politički sporazum o gornjim granicama za
VFO za razdoblje od 2014. do 2020. postignut je na razini Europskog vijeća
u veljači 2013. U pregovorima koji su uslijedili s Europskim
parlamentom:
·
gornje granice VFO-a utvrđene u
veljači 2013. u zaključcima Europskog vijeća potvrđene
su, čime su priznate posebno teške okolnosti u vrijeme donošenja te odluke[3];
·
proširene su odredbe za postojeće posebne
instrumente;
·
dogovoreni su novi instrumenti za fleksibilnost kao
što su ukupne razlike za obveze i ukupna razlika do gornje granice za
plaćanje;
·
potvrđena je pričuva za nepredviđene
izdatke koja je već bila dogovorena na Europskom vijeću u
veljači 2013.
U tom bi pogledu bilo dobro podsjetiti na
izjavu Komisije za zapisnik Europskog vijeća iz veljače 2013. prema
kojoj je „... razlika od 51,5 milijarda EUR između obveza i
plaćanja u sljedećem VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020. zaista u
skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i pravnim zahtjevima, u
toj mjeri da su se čelnici država i vlada dogovorili da se posebna i
maksimalna fleksibilnost provede radi poštovanja članka 323. UFEU-a
kako bi se Uniji omogućilo da ispuni svoje obveze.”
Stoga se postojanje „nepredviđenih
okolnosti” kojima bi se mogla opravdati aktivacija pričuve za
nepredviđene izdatke kako bi se pokrile potrebe za dodatnim
plaćanjima mora procijeniti u odnosu na stanje iz veljače 2013.
kada su prvi put utvrđene gornje granice za plaćanja u okviru VFO-a.
2.2.        PRIČUVA ZA
NEPREDVIĐENE IZDATKE KAO INSTRUMENT ZA SLUČAJ KRAJNJE NUŽDE
Člankom 13. stavkom 1. Uredbe o
VFO-u pričuva za nepredviđene izdatke za 2014. kao instrument za
slučaj krajnje nužde kojim se omogućava reakcija na nepredviđene
okolnosti. U nacrtu izmjene proračuna br. 3/2014 Komisija predlaže
upotrebu neraspoređene pričuve u okviru gornje granice plaćanja
za 2014. od 711 milijuna EUR za jačanje plaćanja u drugim
područjima[4]
nakon što su iscrpljene mogućnosti za preraspodjelu. Jasno je da
ograničeni prostor za ponovno raspoređivanje sredstava u okviru
postojećeg proračuna nije dostatan za zadovoljenje nepredviđenih
potreba navedenih u odjeljcima u nastavku.
S obzirom na to da ukupna razlika do gornje
granice za plaćanje nije primjenjiva za 2014., aktivacija cijele
pričuve za nepredviđene izdatke za 2014. u iznosu od 4 026,7 milijuna EUR
stoga je jedini dostupni instrument za reakciju na utjecaj na proračun
nepredviđenih okolnosti koje su nastale nakon što su gornje granice za
plaćanja unutar VFO-a prvi put utvrđene, te za smanjenje znatne
razlike između razine odobrenih sredstava za plaćanje i razine
nepredviđenih dodatnih potreba za plaćanjima za ovu godinu. Nadalje,
neke od tih nepredviđenih okolnosti utječu i na proračun za
financijsku godinu 2015.
2.3.        UTJECAJ NEPREDVIĐENIH
OKOLNOSTI NA PRORAČUN U 2014.
U ovom se odjeljku navode nepredviđeni
elementi koji su nastali od Europskog vijeća u veljači 2013. i razmjer
njihova utjecaja na zahtjeve za plaćanje koje treba riješiti u 2014.
aktivacijom pričuve za nepredviđene izdatke za ovu godinu.
2.3.1.   Isplata sredstava na početku
programa iz podnaslova 1.a i 1.b
Očekuje se da će isplata sredstava
na početku „Inicijative za zapošljavanje mladih” („IZM”), programa „Obzor
2020.”, „Erasmus+” i „COSME”, o kojoj je donesena odluka u lipnju 2013.[5] u okviru
političkog sporazuma o VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020., dovesti do
neto povećanje potreba za plaćanja u iznosu od 627 milijuna EUR
u 2014.
Za „Obzor 2020.” potrebno je dodatnih 155 milijuna EUR
odobrenih sredstava za plaćanje kako bi se zadovoljile potrebe za
plaćanjima koje proizlaze iz isplate odobrenih sredstava za preuzimanje
obveza unaprijed za „akcije Marie Skłodowska-Curie” i za „Europsko
istraživačko vijeće”. Za programe „Erasmus+” i „COSME” u 2014.
potrebno je 117 milijuna EUR odnosno 10 milijuna EUR
odobrenih sredstava za plaćanje kao posljedica odluke da se programima
sredstva isplate na početku. U te su iznose uključene dodatne potrebe
proizišle iz odluke Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju
kapitala Europskog investicijskog fonda (EIF) od 2014., s pomoću doprinosa
proračunskim transferima iz programa Obzor 2020. i COSME za isplatu u
2014. Očekuje se da odgovarajuća isplata na završetku za program
„ITER” i dio Instrumenta za povezivanje Europe povezan s energijom, kojim se u
potpunosti prebilo povećanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u
2014., neće dovesti do smanjenih plaćanja u 2014.
U pogledu podnaslova 1.b, u proračun za
2014. već je uključen neto utjecaj odobrenih sredstava za
plaćanje u iznosu od 345 milijuna EUR za pokrivanje
plaćanja na početku „Inicijative za zapošljavanje mladih” u 2014.
Stoga kombinirana dodatna odobrena sredstva za plaćanje koja proizlaze iz
plaćanja na početku programa za podnaslove 1.a i 1.b iznose 282 milijuna EUR
u 2014.
2.3.2.   Prekomjeran zaostatak zahtjeva za
plaćanja u okviru kohezijske politike za 2013.
U rujnu 2013. kad su države članice
dostavile svoje revidirane prognoze, očekivan zaostatak zahtjeva za
plaćanja u okviru kohezijske politike na kraju 2013. procijenjen je na
iznos „do 20 milijarda EUR”. Taj je iznos uzet kao referentni iznos
za pregovore u studenome 2013. o razini odobrenih sredstava za plaćanje
tijekom mirenja za proračun za 2014. Međutim, stvarni zaostatak na
kraju te godine premašio je najvišu procjenu na temelju prethodnog uzorka predviđanja
država članica za 3,4 milijarde EUR. Ne očekuje se da
će se neočekivani porast zahtjeva za plaćanje, zbog kojih se
zaostatak dodatno povećao pri kraju 2013., prebiti zahvaljujući nižoj
razini zahtjeva za plaćanje u 2014.
2.3.3.   Fond europske pomoći za
najpotrebitije („FEPN”)
U kontekstu Uredbe o FEPN-u[6] dogovorena je dodatna
dobrovoljna raspodjela jedne milijarde EUR po trenutačnim cijenama
preuzete iz Europskog socijalnog fonda („ESF”). Nadalje, Uredbom o FEPN-u
utvrđuje se stopa predfinanciranja od 11 % izračunana na temelju
ukupnih dodijeljenih sredstava za razdoblje od 2014. do 2020., dok su opće
stope predfinanciranja „Europskih strukturnih i investicijskih fondova” znatno
niže (1 % za 2014. ili 1,5 % za države članice s ozbiljnim
poteškoćama u pogledu financijske stabilnosti). Posljedično, došlo je
do nepredviđenog neto povećanja potreba za plaćanjima za
predfinanciranje u 2014. u iznosu od 99 milijuna EUR.
2.3.4.   Dodatak stopama za sufinanciranje
za ruralni razvoj i ribarstvo
Za nove programe u okviru VFO-a za razdoblje
od 2014. do 2020., „Uredbom o zajedničkim odredbama” ponovno je uveden
dodatak stopama za sufinanciranje od 10 % do 2016. za države članice
s privremenim proračunskim poteškoćama, što se na početku
primjenjivalo samo na rashode nastale do 31. prosinca 2013. Kako bi se
osiguralo usklađeno i ujednačeno postupanje u odnosu na prethodno programsko
razdoblje, države članice trebale bi ostvariti korist od povećanja
stope za sufinanciranje do kraja razdoblja prihvatljivosti za programe za
razdoblje od 2007. do 2013. Članak 77. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1083/2006 o utvrđivanju općih odredaba o Europskom fondu za
regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu i Kohezijskom fondu,
članak 70. stavak 4. točka (c) Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1698/2005 o potporama ruralnom razvoju Europskog poljoprivrednog fonda
za ruralni razvoj i članak 77. Uredbe Vijeća (EZ)
br. 1198/2006 o Europskom fondu za ribarstvo izmijenjeni su za te potrebe.

S tim povezane
nepredviđene potrebe za plaćanjima za 2014. iznose
90 milijuna EUR za EPFRR i 10 milijuna EUR za Europski fond
za ribarstvo na temelju naslova 2. Te će se povećane potrebe
automatski prebijati do zaključenja programa s obzirom na to da se ukupna
sredstva dodijeljena tim državama članicama ne mijenjaju. Može se
očekivati dodatne potrebe za plaćanjima za 2015. zbog istih tih
razloga.
2.3.5.   Dodatak
stopama za sufinanciranje za kohezijsku politiku
Kako je prethodno
utvrđeno u odjeljku 2.3.4., „Uredbom o zajedničkim odredbama” ponovno
je uveden dodatak stopama za sufinanciranje od 10 % do 2016. za države
članice s privremenim proračunskim poteškoćama, što se na
početku primjenjivalo samo na rashode nastale do 31. prosinca 2013.
S time povezane nepredviđene potrebe za
plaćanjima za 2014. za Europski fond za regionalni razvoj („EFRR”),
Europski socijalni fond („ESF”) i Kohezijski fond na temelju podnaslova 1.b
iznose 1 125 milijuna EUR. Međutim, dok se čeka
potvrda kretanja izvršavanja plaćanja u 2014., dodatne potrebe za
plaćanjima povezane s dodatkom stopama za sufinanciranje za kohezijsku
politiku za svaki se slučaj ne dodaju zahtjevu povezanom s
neočekivanim prekomjernim zaostatkom neplaćenih zahtjeva za
plaćanja na kraju 2013. kako je utvrđeno u odjeljku 2.3.2.
Međutim, ovisno o veličini zaostatka neplaćenih zahtjeva na
kraju 2014. Komisija će možda trebati predložiti aktivaciju pričuve
za nepredviđene izdatke za plaćanja u 2015. u vezi s tim dodatkom za
sufinanciranje.
2.3.6.   Uredba o
zajedničkim odredbama za Europske strukturne i investicijske fondove
Rezultat pregovora između Europskog
parlamenta i Vijeća o Uredbi o zajedničkim odredbama bile su promjene
potreba za plaćanjima u usporedbi sa zaključcima sa sastanka
Europskog vijeća u veljači 2013. Dogovoreno smanjenje
„pričuve za postignute rezultate” sa 7 % na 6 %, smanjenje
područja primjene „pričuve za postignute rezultate”[7], povećanja
godišnjeg predfinanciranja i isključenje pričuve za postignute
rezultate iz početnog i godišnjeg financiranja za posljedicu će imati
promjenu očekivanog profila plaćanja, a ukupno vjerojatno i dodatne
potrebe za plaćanjima u razdoblju do 2020. Međutim, u 2014. može
se očekivati smanjenje potreba za plaćanjima u usporedbi s
početnim pretpostavkama zbog isključenja pričuve za postignute
rezultate iz osnove za izračun početnog predfinanciranja za europske
strukturne i investicijske fondove. Time se potrebe za plaćanjima u 2014.
smanjuju za 288 milijuna EUR. Unatoč tome, odgovarajuća
sredstva za plaćanje nisu uključena u proračun za 2014. te ih
stoga nije potrebno odbiti jer je proračun za 2014. bio pripremljen s
pretpostavkom da je pričuva za postignute rezultate u iznosu od 7 %
isključena iz izračuna predfinanciranja, i da se donosi samo
80 % operativnih programa.
2.3.7.   Financijski paket za Ukrajinu
Kao odgovor na dramatični razvoj
događaja u Ukrajini, Komisija je 5. ožujka 2014. najavila[8] financijski paket
uključujući „državni građevinski ugovor” u obliku
proračunske potpore u iznosu od 355 milijuna EUR, od čega
će se prva isplata od 250 milijuna EUR izvršiti u lipnju 2014.,
a druga isplata od 105 milijuna EUR sredinom 2015. Takav
raspored isplata mnogo je brži od tradicionalne pomoći u okviru Europskog
instrumenta za susjedstvo. Stoga Komisija zahtijeva 250 milijuna EUR
za pokrivanje tog nepredviđenog razvoja u 2014.
2.4.        UTJECAJ
NEPREDVIĐENIH OKOLNOSTI NA PRORAČUN U 2015.
U ovoj se fazi Komisija bavi samo utjecajem
nepredviđenih okolnosti na proračun za 2014. godinu. U ovom se
odjeljku u informativne svrhe utvrđuje utjecaj nepredviđenih
okolnosti na proračun u 2015. zbog kojeg će biti potreban odgovarajući
odgovor u okviru proračuna u kontekstu provedbe, i to upotrebom svih
mogućih sredstava predviđenih Uredbom o VFO-u, uključujući
moguću aktivaciju pričuve za nepredviđene izdatke za tu godinu.
2.4.1.   Isplata sredstava na početku
programa iz podnaslova 1.a i 1.b
Očekuje se da
će isplata sredstava na početku programa „Obzor 2020.”, „Erasmus+” i
„COSME” na temelju podnaslova 1.a za posljedicu imati neto povećanje potreba
za plaćanjima u iznosu od 143 milijuna EUR za 2015. U pogledu
podnaslova 1.b, očekuje se da će rashodi za isplatu sredstava na
početku Inicijative za zapošljavanje mladih i odgovarajuća isplata na
kraju za dio Instrumenta za povezivanje Europe povezan s Kohezijskim fondom te
za Europsku teritorijalnu suradnju dovesti do dodatnih potreba za
plaćanjima u iznosu od 505 milijuna EUR u 2015.
2.4.2.   Dodatak stopama za sufinanciranje
za kohezijsku politiku
Kako je prethodno
utvrđeno u odjeljcima 2.3.4. i 2.3.5., za nove programe u okviru VFO-a za
razdoblje od 2014. do 2020., „Uredbom o zajedničkim odredbama” ponovno je
uveden dodatak stopama za sufinanciranje od 10 % do 2016. za države
članice s privremenim proračunskim poteškoćama, što se na
početku primjenjivalo samo na rashode nastale do 31. prosinca 2013.
Posljedično, mogu se očekivati dodatne potrebe za plaćanjima za
2015. u iznosu od 375 milijuna EUR za dodatak stopama za
sufinanciranje za kohezijsku politiku. Međutim, očekuje se da će
utjecaj dodatka stopama za sufinanciranje za ruralni razvoj i ribarstvo na
proračun biti ograničen samo na 2014.
2.4.3.   Financijski paket za Ukrajinu
Kako je prethodno
utvrđeno u odjeljku 2.3.7., očekuje se da će druga isplata
financijskog paketa najavljenog za Ukrajinu dovesti do dodatnih zahtjeva za
plaćanjima od 105 milijuna EUR do sredine 2015.
2.5.        UTJECAJ
NEPREDVIĐENIH OKOLNOSTI NA PRORAČUN 2014. i 2015.: PREGLED
Ukupno, kako je
prikazano u tablici 1. u nastavku, nepredviđene potrebe za
plaćanjima za 2014. u usporedbi sa stanjem iz veljače 2013.
iznose 5 209 milijuna EUR. Međutim, uzimajući u obzir
utjecaj koji je bio poznat 2014. kad je proračun donesen i procjenu
utjecaja dodatka stopama za sufinanciranje za kohezijsku politiku koja se treba
provesti krajem 2014., za rješavanje povezanih potreba za plaćanjima u
2014. potrebno je 4 027 milijuna EUR.
Tablica 1.: Nepredviđene potrebe za plaćanjima nastale
nakon sastanka Europskog vijeća u veljači 2013.
 Dodatne potrebe za plaćanjima za 2014. povezane s nepredviđenim okolnostima koje još nisu uključene u proračun za 2014. || milijuna EUR
 Isplata sredstava na početku programa iz podnaslova 1.a (Obzor 2020., Erasmus+ i COSME) || 282
 Predfinanciranje FEPN-a || 99
 Nepredviđeni prekomjeran zaostatak u 2013. || 3 296
 Dodatak stopama za sufinanciranje: ruralni razvoj i ribarstvo (naslov 2.) || 100
 Financijski paket za Ukrajinu || 250
 Ukupan utjecaj nepredviđenih okolnosti koje još nisu uključene u proračun za 2014. (A) || 4 027
 Dodatne potrebe za plaćanjima povezane s nepredviđenim okolnostima koje su već uključene u proračun za 2014. || milijuna EUR
 Isplata sredstava na početku Inicijative za zapošljavanje mladih („IZM”) || 345
 Postupanje s pričuvom za postignute rezultate za europske strukturne i investicijske fondove || -288
 Ukupan utjecaj nepredviđenih okolnosti koje su već uključene u proračun za 2014. (B) || 57
 Dodatne potrebe za plaćanjima povezane s nepredviđenim okolnostima koje će se vjerojatno ostvariti nakon 2014. || milijuna EUR
 Dodatak stopama za sufinanciranje Kohezijska politika (podnaslov 1.b) || 1 125
 Ukupan utjecaj nepredviđenih okolnosti koji će se vjerojatno ostvariti nakon 2014. (C) || 1 125
 Ukupne nepredviđene okolnosti koje utječu na potrebe za plaćanjima (D = A + B + C) || 5 209
Isplaćivanje
sredstava na početku programa u okviru podnaslova 1.a i 1.b, dodatak
stopama za sufinanciranje za kohezijsku politiku i financijski paket za
Ukrajinu jednako će tako dovesti do nekih dodatnih potreba za
plaćanjima za 2015. godinu, kako je prikazano u tablici u nastavku.
 Dodatne potrebe za plaćanjima za 2014. povezane s nepredviđenim okolnostima koje će se rješavati u kasnijoj fazi || milijuna EUR
 Isplata sredstava na početku programa iz podnaslova 1.a (Obzor 2020., Erasmus+ i COSME) || 143
 Isplata sredstava na početku Inicijative za zapošljavanje mladih („IZM”) || 505
 Dodatak stopama za sufinanciranje Kohezijska politika (podnaslov 1.b) || 375
 Financijski paket za Ukrajinu || 105
 Ukupne nepredviđene okolnosti koje utječu na potrebe za plaćanjima || 1 128
Zaključno, u
ovoj fazi Komisija predlaže da se zahtjev za dodatna odobrena sredstva za
plaćanje u 2014. za kohezijsku politiku ograniči na iznos
prekomjernog zaostatka zahtjeva za plaćanja na kraju 2013.
Kasnije bi mogao
uslijediti zahtjev koji odgovara dodatku od 10 % za sufinanciranje za
kohezijsku politiku u 2014. do procjene zaostatka neplaćenih zahtjeva za
plaćanja na kraju 2014. Nadalje, očekuje se da će 2015. nastati
nove potrebe za plaćanjima kako je prethodno utvrđeno u odjeljku 2.4.
Posljedično, Komisija bi u kontekstu provedbe u 2014. mogla u kasnijoj
fazi morati predložiti aktivaciju pričuve za nepredviđene izdatke i
za 2015. godinu.
Budući da je
predloženo da se iznos od 65,4 milijuna EUR preraspodijeli u 2014.,
predlaže se da se preostale dodatne potrebe za plaćanjima za razdoblje od
2014. do 2015. potrebne za reagiranje na nepredviđene okolnosti aktiviraju
upotrebom pričuve za nepredviđene izdatke. Ti će se iznosi prebiti
nižim gornjim granicama za plaćanja tijekom sljedećih godina VFO-a za
razdoblje od 2014. do 2020., kako se zahtijeva u članku 13.
stavku 3. Uredbe o VFO-u.
3.           PREBIJANJE PRIČUVE ZA
NEPREDVIĐENE IZDATKE GORNJIM GRANICAMA U OKVIRU VFO-a
Člankom 13. stavkom 3. Uredbe o
VFO-u zahtijeva se da se iznosi povučeni iz pričuve za
nepredviđene izdatke u cijelosti prebiju s razlikama za tekuću ili
naredne financijske godine.
U skladu s člankom 13.
stavkom 4. Uredbe o VFO-u, prebijeni iznosi ne upotrebljavaju se dodatno u
kontekstu VFO-a kako se ne bi prekoračile ukupne gornje granice za
odobrena sredstva za obveze i plaćanja određenih za tekuću i
buduće financijske godine u okviru VFO-a. Posljedično, pri aktivaciji
pričuve za nepredviđene izdatke za odobrena sredstva za plaćanje
u 2014. i s tim povezanim prebijanjem mora se poštovati ukupna gornja granica
za plaćanja za godine od 2014. do 2020. u iznosu od
1 023 954 milijuna EUR po trenutačnim cijenama (što je
jednako 908,4 milijarda EUR po cijenama iz 2011.).
S obzirom na nesigurnosti u pogledu godina
2015. i 2016. (tj. na razinu nepodmirenih zahtjeva za plaćanje na kraju
prethodne godine i vjerojatnost nastanka dodatnih nepredviđenih potreba za
plaćanjem), nijedne od tih godina ne bi bilo pametno izvršiti prebijanje.
Razina gornje granice za plaćanje u 2017. neznatno se smanjila  u
usporedbi s 2016. Zato se predlaže raspodijeliti prebijanje na godine od
2018. do 2020.
S obzirom na povećane potrebe za
plaćanjima prema kraju programskog razdoblja i povećanje gornje granice
za plaćanja tijekom godina od 2018. do 2020. predlaže se provesti
prebijanje u jednakim godišnjim tranšama. Ti iznosi u okviru gornje granice za
plaćanja neće biti dostupni kao odobrena sredstva za plaćanje u
pripadajućim godišnjim proračunima.
Tablica 2.:
raspodjela prebijanja za pričuvu za nepredviđene izdatke za 2014.
 Milijuna EUR || Gornja granica za plaćanja || Poravnani iznosi || Upotrebljivi iznosi u okviru gornje granice
 2018. || 149 074,0 || 1 342,3 || 147 731,7
 2019. || 153 362,0 || 1 342,2 || 152 019,8
 2020. || 156 295,0 || 1 342,2 || 154 952,8
 Ukupno || 458 731,0 || 4 026,7 || 454 704,3
4.           DODATNI ELEMENTI
Obje strane proračunskog tijela
podsjećaju se da se Odluka mora objaviti u Službenom listu Europske unije
prije objave izmjene br. 3. općeg proračuna Europske unije za
financijsku godinu 2014.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o aktivaciji pričuve za
nepredviđene izdatke za 2014.
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Međuinstitucionalni
sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i
Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima
i dobrom financijskom upravljanju[9], a
posebno njegov drugi podstavak  točku 14.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
budući da:
(1) Člankom 13. Uredbe Vijeća br.
1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje
2014. – 2020.[10]
utvrđena je pričuva za nepredviđene izdatke od maksimalno
0,03 % bruto nacionalnog dohotka Unije.
(2) U skladu s člankom 6. te Uredbe
Komisija je izračunala apsolutni iznos te pričuve za
nepredviđene izdatke za 2014.[11]
(3) Nakon što su ispitane sve ostale
financijske mogućnosti za reagiranje na nepredviđene okolnosti koje
su nastale nakon što je gornja granica za plaćanja za 2014. u okviru
višegodišnjeg financijskog okvira početno utvrđena u
veljači 2013., čini se nužnim aktivirati cijeli iznos
pričuve za nepredviđene izdatke dostupan za dopunjavanje odobrenih
sredstava za plaćanje u općem proračunu Europske unije za
financijsku godinu 2014. iznad gornje granice za plaćanja,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
Za opći proračun Europske unije za
financijsku godinu 2014. upotrijebit će se pričuva za
nepredviđene izdatke kako bi se omogućio iznos odobrenih sredstava za
plaćanje 4 026 700 000 EUR veći od gornje granice
za plaćanja u okviru višegodišnjeg financijskog okvira (VFO).
Taj će se iznos upotrijebiti kao nadopuna
plaćanjima iz podnaslova 1.a (282 000 000 EUR),
podnaslova 1.b (3 394 700 000 EUR), naslova 2. (100 000 000 EUR)
i naslova 4. (250 000 000 EUR).
Članak 2.
Iznosom od 4 026 700 000 EUR
na temelju aktivirane pričuve za nepredviđene izdatke za financijsku
godinu 2014. poravnavaju se pričuve u okviru gornje granice za
plaćanja za sljedeće godine:
            2018.   1 342 300 000 EUR
            2019.:  1 342 200 000 EUR
            2020.:  1 342 200 000 EUR
Članak 3.
Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu
Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]  COM(2013) 928, 20.12.2013.
[2]               COM(2014) 329, 28.5.2014.
[3]               Vidi izvješće Parlamenta koje su pripremili
zastupnici Europskog parlamenta Ivalo Kalfin i Jean-Luc Dehaene „o pregovorima
o VFO-u za razdoblje od 2014. do 2020.: iskustvo koje treba steći i
budući koraci” (2014/2005(INI)), doneseno 15. travnja 2014.
((P7_TA-PROV(2014)0378).
[4]               COM(2014) 329, 28.5.2014.
[5]               Zajednička izjava o članku 15. Uredbe
Vijeća kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje
2014. – 2020. (dok. Vijeća 11961/13).
[6]               Uredba (EU) br. 223/2014 Europskog parlamenta i
Vijeća  od 11. ožujka 2014. o Fondu europske pomoći za
najpotrebitije, SL L 72, 12.3.2014., str. 1.
[7]               Dogovoreno je da za sredstva dodijeljena za IZM, FEPN,
prijenos iz Kohezijskog fonda u CEF i za tehničku pomoć Komisiji ne treba
zadržati nikakvu pričuvu za postignute rezultate.
[8]               IP 14/219, 5.3.2014.
[9]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[10]             SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[11]             Komunikacija Komisije Vijeću i Europskom parlamentu
od 20. prosinca 2013. O tehničkoj prilagodbi financijskog okvira za 2014. u
skladu s kretanjima BND-a (COM(2013) 928).


				|

		52014PC0110

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje je potrebno donijeti u ime Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Regionalne konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu u pogledu zahtjeva Republike Moldove da postane ugovorna stranka te Konvencije /* COM/2014/0110 final - 2014/0058 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Regionalnom konvencijom o paneuromediteranskim
povlaštenim pravilima o podrijetlu[1]
(u daljnjem tekstu: „Konvencija”) predviđene su odredbe o podrijetlu robe
kojom se trguje na temelju relevantnih Sporazuma sklopljenih između
ugovornih stranaka.
Člankom 5. stavkom 1.
Konvencije propisuje se da treća osoba može postati ugovorna stranka ove
Konvencije pod uvjetom da zemlja kandidatkinja ili državno područje ima na
snazi sporazum o slobodnoj trgovini kojim se predviđaju povlaštena pravila
o podrijetlu s najmanje jednom ugovornom strankom. Člankom 2.
stavkom 2. Konvencije propisuje se da, za potrebe Konvencije, „treća
osoba” znači susjedna zemlja ili državno područje koji nisu ugovorna
stranka.
Republika Moldova podnijela je depozitaru
Konvencije (Glavnom tajništvu Vijeća EU-a) pismeni zahtjev za
pristupanje Konvenciji 17. srpnja 2013.
U svojem je zahtjevu Republika Moldova
istaknula da je članica Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini,
koji su potpisale Albanija, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika
Makedonija, Republika Moldova, Crna Gora, Srbija i Kosovo[2]. Zbog toga Republika
Moldova ima na snazi sporazum o slobodnoj trgovini sa šest ugovornih stranaka
Konvencije i ispunjuje uvjet za nove ugovorne stranke određen
člankom 5. stavkom 1. Konvencije. U svojem je zahtjevu Republika
Moldova istaknula i da je njezino pristupanje Pan‑euro‑mediteranskoj
konvenciji obveza u okviru pregovora o detaljnom i sveobuhvatnom sporazumu o
slobodnoj trgovini (DCFTA) s EU-om[3]
te da je nedavno dovršila pregovore o sporazumu o slobodnoj trgovini s Turskom.
Zahtjev stoga treba podnijeti Zajedničkom
odboru osnovanom na temelju Konvencije kako bi on primijenio njezin
članak 4. stavak 3. točku (b) i donio odluku o
pozivanju Republike Moldove da pristupi Konvenciji. Stajalište EU-a u okviru
Zajedničkog odbora trebalo bi odrediti Vijeće.
Komisija smatra da za pristupanje Republike
Moldove nije potrebno uvođenje privremenih mjera iz članka 4.
stavka 3. točke (c) Konvencije.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA
Ugovorne stranke Konvencije obaviještene su o
zahtjevu na sastanku Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Konvencije
29. listopada 2013.
Vanjska ekspertiza nije bila potrebna. Osim
toga, nije bilo potrebno provesti procjenu učinka jer je jedini uvjet za
pristupanje treće osobe Konvenciji postojanje sporazuma o slobodnoj
trgovini na snazi s barem jednom ugovornom strankom Konvencije.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna je osnova Odluke Vijeća članak 207.
stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.
Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Prijedlog je u isključivoj nadležnosti
Unije. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
Predloženi instrument: Odluka Vijeća.
2014/0058 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje je potrebno donijeti u ime
Europske unije u okviru Zajedničkog odbora osnovanog na temelju Regionalne
konvencije o paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu u pogledu
zahtjeva Republike Moldove da postane ugovorna stranka te Konvencije
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi
podstavak, u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
uzimajući u obzir Regionalnu konvenciju o
paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu[4],
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Regionalna konvencija o
paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu („Konvencija”) stupila
je na snagu 1. prosinca 2012.
(2)       Člankom 5.
stavkom 1. Konvencije propisuje se da treća osoba može postati
ugovorna stranka ove Konvencije pod uvjetom da zemlja kandidatkinja ili državno
područje ima na snazi sporazum o slobodnoj trgovini kojim se
predviđaju povlaštena pravila o podrijetlu s najmanje jednom ugovornom strankom.
(3)       Republika Moldova podnijela
je depozitaru Konvencije pismeni zahtjev za pristupanje Konvenciji
17. srpnja 2013.
(4)       Republika Moldova
članica je Srednjoeuropskog sporazuma o slobodnoj trgovini, koji su
potpisale Albanija, Bosna i Hercegovina, bivša jugoslavenska republika
Makedonija, Republika Moldova, Crna Gora, Srbija i Kosovo[5]. Zbog toga Republika
Moldova ima na snazi sporazum o slobodnoj trgovini sa šest ugovornih stranaka
Konvencije i ispunjuje uvjet za nove ugovorne stranke određen člankom 5.
stavkom 1. Konvencije.
(5)       U skladu s
člankom 4. stavkom 3. točkom (b) Konvencije,
Zajednički odbor donosi odlukom pozive trećim osobama da pristupe
Konvenciji.
(6)       Stajalište Unije u okviru
Zajedničkog odbora trebalo bi biti da podrži donošenje odluke o pozivanju
Republike Moldove da pristupi Konvenciji,
DONIJELA JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje će Europska unija
iznijeti u okviru Zajedničkog odbora Regionalne konvencije o
paneuromediteranskim povlaštenim pravilima o podrijetlu u pogledu zahtjeva
Republike Moldove da postane ugovorna stranka te Konvencije temelji se na
nacrtu Odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.
Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru
mogu prihvatiti manje izmjene nacrta Odluke bez daljnje odluke Vijeća.
Članak 2.
Nakon donošenja, odluka Zajedničkog
odbora objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[2]               Ova oznaka ne dovodi u pitanje stajališta o statusu i u
skladu je s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 1244
i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova.
[3]               DFCTA je parafirana na sastanku na vrhu Istočnog
partnerstva u Vilniusu 28. – 29. studenoga 2013.
[4]               SL L 54, 26.2.2013., str. 4.
[5]               Ova oznaka ne dovodi u pitanje stajališta o statusu i u
skladu je s Rezolucijom Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda br. 1244
i mišljenjem Međunarodnog suda pravde o proglašenju neovisnosti Kosova.


				|

		52014PC0376

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o upotrebi Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji, u skladu s točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart) /* COM/2014/0376 final - 2014/ () */

			   	OBRAZLOŽENJE
KONTEKST PRIJEDLOGA
1.           Pravila koja se primjenjuju
na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena
su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17.
prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju
izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[1]
(„Uredba
o EGF-u”).
2.           Grčka tijela podnijela
su zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart za financijski doprinos iz EGF-a slijedom otpuštanja
u poduzeću Nutriart S.A i u 25 pružatelja usluga i daljnjih
proizvođača  (poduzeće AR.ZIGAS & SIA i 24 samozaposlene
osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, a ovisile su o primarnom
poduzeću u Grčkoj).
3.           Nakon ispitivanja tog
zahtjeva Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela
zaključak da su ispunjeni uvjeti za financijski doprinos iz EGF-a.
SAŽETAK ZAHTJEVA
 Zahtjev za financijski doprinos iz EGF-a: || EGF/2014/001 EL/Nutriart
 Država članica: || Grčka
 Predmetna regija/regije (NUTS razina 2): || Κεντρική Μακεδονία (Središnja Makedonija) (EL12) Aττική (Atika) (EL30)
 Datum podnošenja zahtjeva: || 5. veljače 2014.
 Datum potvrde primitka zahtjeva: || 14. veljače 2014.
 Datum podnošenja zahtjeva za dodatnim informacijama: || 19. veljače 2014.
 Rok za dostavu dodatnih informacija: || 2. travnja 2014.
 Rok za dovršetak ocjenjivanja: || 25. svibnja 2014.
 Intervencijski kriterij: || Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u
 Primarno poduzeće: || Nutriart S.A
 Područja gospodarske djelatnosti (odjeljak NACE Revizija 2): || Odjeljak 10 („Proizvodnja prehrambenih proizvoda”)[2]
 Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača: || 25
 Referentno razdoblje (četiri mjeseca): || 16. srpnja 2013. – 16. studenoga 2013.
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti tijekom referentnog razdoblja (a): || 505
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti prije ili nakon referentnog razdoblja (b): || 3
 Ukupan broj otpuštanja (a + b): || 508
 Ukupan predviđeni broj ciljanih korisnika: || 508
 Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi): || 505
 Izdaci za usluge prilagođene potrebama (EUR) || 9 950 000
 Izdaci za provedbu EGF-a[3] (EUR) || 210 000
 Izdaci za provedbu EGF-a (%) || 2,07
 Ukupni proračun (EUR) || 10 160 000
 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR) || 6 096 000
OCJENJIVANJE ZAHTJEVA
Postupak
4.           Grčka tijela podnijela su
zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart 5. veljače 2014., unutar 12 tjedana od
datuma na koji su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni stavcima od
6. do 8. dalje u tekstu. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva unutar dva
tjedna od dana podnošenja zahtjeva, 14. veljače 2014. Komisija je od
grčkih tijela zatražila dodatne informacije 19. veljače 2014.
Grčka tijela dostavila su te dodatne informacije unutar šest tjedana od dana
podnošenja zahtjeva. Rok od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva unutar
kojeg bi Komisija trebala ocijeniti usklađenost zahtjeva s uvjetima za
pružanje financijskog doprinosa ističe 25. svibnja 2014.
Prihvatljivost zahtjeva
Predmetna poduzeća i korisnici
5.           Zahtjev se odnosi na 508
radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću Nutriart S.A. („primarno
poduzeće”) i 25 pružatelja i daljnjih korisnika: AR.ZIGAS & SIA i 24 samozaposlene
osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću, a ovisile su o primarnom
poduzeću. Primarno poduzeće poslovalo je u gospodarskom području
koje je razvrstano u odjeljak 10 NACE Rev. 2[4]
(„Proizvodnja
prehrambenih proizvoda”). Predmetna poduzeća nalaze se u regijama NUTS razine 2[5] Središnjoj Makedoniji
(EL12) i Atiki (EL30).
 Poduzeća i broj otpuštanja
 Nutriart S.A. || 481 3
 AR.ZIGAS & SIA
 Ukupan broj poduzeća: 2 || Ukupan broj otpuštanja: || 484
 Ukupan broj samozaposlenih osoba koje su prestale sa svojom djelatnošću: || 24
 Ukupno (radnici i samozaposlene osobe): || 508
Intervencijski kriteriji
6.           Grčka tijela podnijela su
zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1.
točke (a) Uredbe o EGF-u prema kojem je potrebno najmanje 500 radnika proglašenih
viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom djelatnošću, u
referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u poduzeću u državi
članici, uključujući radnike proglašene viškom i samozaposlene
osobe koje prestaju sa svojom djelatnošću kod dobavljača ili daljnjih
proizvođača.
7.           Referentno
razdoblje od četiri mjeseca traje od 16. srpnja 2013. do 16. studenoga
2013.
8.           Zahtjev
se odnosi na sljedeće:
–
478 radnika koji su proglašeni viškom[6] u primarnom
poduzeću tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca,
–
3 radnika koji su proglašeni viškom u jednom
dobavljaču primarnog poduzeća tijekom referentnog razdoblja od četiri
mjeseca i
–
24 samozaposlene osobe[7] koje su prestale sa
svojom djelatnošću u referentnom razdoblju od četiri mjeseca.
Izračun broja otpuštanja i
prestanka djelatnosti
9.           U pogledu 481 radnika koji je
proglašen viškom u primarnom poduzeću i u dobavljaču, broj otpuštanja
izračunat je na temelju dana stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka.
10.         U pogledu 24 samozaposlene
osobe, datum prestanka djelatnosti utvrđen je u skladu s nacionalnim
zakonodavstvom i riječ je o datumu prestanka prema poreznoj službi.
Prihvatljivi korisnici
11.         Uz već navedene radnike i
samozaposlene osobe, prihvatljivi korisnici uključuju 3 radnika koji su
proglašeni viškom prije referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Ti su
radnici proglašeni viškom nakon opće objave o planiranim otpuštanjima[8] od 21. lipnja 2013.
 Moguće je uspostaviti jasnu uzročnu
vezu s događajem koji je izazvao otpuštanja u referentnom razdoblju.
12.         Ukupan broj prihvatljivih
korisnika iznosi 508.
Veza između otpuštanja i svjetske financijske
i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009
13.         Kako bi uspostavila vezu
između otpuštanja i prestanka obavljanja djelatnosti i svjetske financijske
i gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009, Grčka tvrdi da
je grčko gospodarstvo već šestu godinu za redom (2008. – 2013.) u dubokoj recesiji.
Prema ELSTAT-u, grčkom tijelu za statistiku, od 2008. grčki BDP
smanjio se za 25 %, javna potrošnja za 21 %, a privatna potrošnja za
32,3 %, dok se nezaposlenost povećala za 20,6 %.
14.         Osim toga, zbog pada BDP-a
proširio se jaz između grčkog BDP-a po glavi stanovnika i BDP-a po
glavi stanovnika u EU-u, čime je poništen napredak ostvaren prema
gospodarskoj konvergenciji koji je Grčka ostvarila u razdoblju od 1995. do
2007.
15.         Nadalje, kako bi otplatila strani
dug grčka je vlada u 2008. poduzela nepopularne mjere kao što je
povećanje prihoda od poreza, smanjivanje javnih rashoda i plaća
državnih službenika. Plaće u privatnom sektoru također su se smanjile
u pokušaju da se poveća konkurentnost grčkog gospodarstva. Od 2008.
tisuće poduzeća prestale su obavljati svoju djelatnost te su zatvorena,
a njihovi su zaposlenici postali višak te su tisuće samozaposlenih osoba
prestale sa svojom djelatnošću, što je pridonijelo naglom povećanju
nezaposlenosti. Neposredni učinak nižih prihoda bio je pad potrošnje.
16.         U 2009. je potrošnju
kućanstava u Grčkoj obilježio isti negativan trend kao u EU-27. U
2010. i 2011. došlo je do oporavka potrošnje kućanstava na razini EU-27,
nakon čega je slijedio pad u 2012. Potrošnja kućanstava u Grčkoj
smanjivala se od početka financijske i gospodarske krize i podaci su bili
sve lošiji iz godine u godinu.
Potrošnja
kućanstava
(% promjene u usporedbi s prethodnom godinom)
   || 2008. || 2009. || 2010. || 2011. || 2012.
 EU-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74
 Grčka || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07
17.         Prema izvješću ELSTAT-a o
prihodima kućanstava i uvjetima života, 23 % Grka živjelo je ispod praga
siromaštva[9]
u 2012.
Događaji koji uzrokuju otpuštanja i
prestanak djelatnosti
18.         Prema grčkim tijelima tri
su događaja bila glavni uzrok otpuštanja: (1) smanjenje dostupnih prihoda
kućanstava (zbog povećanja poreznog opterećenja), manje plaće (zaposlenika
u privatnom i javnom sektoru) i rast nezaposlenosti – što je dovelo do velikog pada
kupovne moći; (2) kašnjenja u plaćanju većine Nutriartovih
klijenata i (3) drastično smanjenje zajmova poduzećima i pojedincima
zbog manjka gotovine u grčkim bankama.
19.         Nutriart je osnovan u 2008.
nakon preuzimanja i spajanja triju poduzeća: Katselis Ch. Sons S.A.
(proizvođača pekarskih proizvoda), Elvipet S.A. (specijaliziranog za
proizvode od smrznutog tijesta za ugostiteljstvo) i Allatini S.A.
(poduzeće osnovano 1836. koje je poznato po brašnu vrhunske kvalitete). Od
tada Nutriart proizvodi pekarske proizvode i peciva kao što su kruh od više
vrsta sjemena, kiflice, smotuljci, muffini, palmiers, kroasani itd. za
krajnju potrošnju te smrznuto i trajno tijesto za ugostiteljska poduzeća.
20.         Zbog smanjenja kupovne
moći grčkih kućanstava uslijed pada grčkog gospodarstva od
početka gospodarske i financijske krize, naglo je pala potražnja za svim
proizvodima osim onih najosnovnijih. Posebno se smanjila potražnja za slatkim
pekarskim proizvodima i pecivima, za 41 % u 2013. u usporedbi sa 2008. Pad
potražnje izravno je utjecao na promet Nutriarta koji je sa 79,25 milijuna EUR
u 2010. pao na 38,32 milijuna EUR u 2011. te dalje na 20,23 milijuna EUR u
2012.  U 2013. (od siječnja do svibnja) promet poduzeća bio je samo 5,49
milijuna EUR.
21.         Još jedna posljedica recesije grčkog
gospodarstva bila su sve veća kašnjenja u plaćanjima. Većina Nutriartovih
klijenata odgađala je rok dospijeća sa 120 na 240 dana, zbog
čega je Nutriart počeo imati problema s novčanim tokom.
22.         Kako bi riješio manjak
novčanog toka Nutriart je od banaka, neuspješno, tražio financijsku
pomoć. Prema Grčkoj središnjoj banci, godišnja stopa rasta zajmova
kućanstvima i poduzećima (ne uključujući financijska
poduzeća) negativna je od 2010. zbog manjka novca u grčkim bankama.
23.         Zbog smanjenja prometa uslijed
pada potrošnje, u kombinaciji s kašnjenjima u plaćanju i neplaćenim
računima, te problema s dobivanjem zajmova, Nutriart nije mogao
pronaći rješenje i zbog toga je otišao u stečaj i morao otpustiti
radnike.
Predviđene posljedice otpuštanja na
lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost
24.         Otpuštanja su zabilježena u
Atici (60 %) i Središnjoj Makedoniji (40 %). Grčka tijela tvrde da će
otpuštanja u Nutriartu dodatno negativno utjecati na situaciju povezanu s
nezaposlenošću, koja se već pogoršala zbog gospodarske i financijske
krize i čini se krhkom u obje regije. U četvrtom tromjesečju
2013. stopa nezaposlenosti u Atici iznosila je 28,2 %, a u Središnjoj Makedoniji
30,3 %[10].
Osim toga, oba područja obilježava manjak ponude radnih mjesta u usporedbi
s velikim brojem osoba koje traže posao. Zbog toga je više od 70 % nezaposlenih
osoba bilo nezaposleno duže od 12 mjeseci. U Središnjoj Makedoniji položaj mladih
koji traže posao posebno je težak jer stopa nezaposlenosti mladih iznosi 60,4
%.
25.         Zbog toga što poduzeća odlaze
u stečaj, kao Nutriart S.A., u sekundarnom gospodarskom sektoru
grčkog gospodarstva dolazi do pojave „povlačenja kapitala” (tj. gubitka
proizvodnih sposobnosti). Prema OECD-u,  bruto dugotrajna imovina[11] smanjila se za
20 % u razdoblju 2008. – 2013. Zbog otpuštanja u Nutriartu povećat će se broj osoba
koje traže posao u području, a uslijed gubitka proizvodnih sposobnosti povezanog
sa stečajem poduzeća smanjit će se broj dostupnih radnih mjesta.
Prema tome, čini se da otpuštanja znatno negativno utječu na
regionalno i lokalno gospodarstvo.
26.         Osim toga, Atika čini 43
% grčkog BDP-a te stoga gašenje poduzeća u toj regiji utječe na
cjelokupno grčko gospodarstvo.
Ciljani korisnici i predložena djelovanja
Ciljani korisnici
27.         Ciljani radnici i samozaposlene
osobe mogu se podijeliti po spolu, državljanstvu i dobnoj skupini na
sljedeći način:
 Kategorija || Broj ciljanih korisnika
 Spol: || Muškarci || 337 || (66,34 %)
   || Žene: || 171 || (33,66 %)
 Državljanstvo: || državljani EU-a || 501 || (98,62 %)
   || državljani država koje nisu članice EU-a || 7 || (1,38 %)
 Dobna skupina: || 15-24 godine || 1 || (0,20 %)
   || 25-29 godina || 27 || (5,31 %)
   || 30-54 godine || 439 || (86,42 %)
   || 55-64 godine || 41 || (8,07 %)
   || stariji od 64 godine: || 0 || (0,00 %)
28.         Predviđeni broj ciljanih
radnika i samozaposlenih osoba za koje se očekuje da će sudjelovati u
mjerama iznosi 508.
29.         Grčka tijela osigurat će
usluge prilagođene potrebama koje će se sufinancirati iz EGF-a za do 505
mladih koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET) i
mlađi su od 30 godina na dan podnošenja zahtjeva, budući da do svih
navedenih otpuštanja iz stavka 8. dolazi u regijama NUTS razine 2 Srednjoj Makedoniji
(EL12) i Atici (EL30),  koje su prihvatljive u okviru Inicijative za
zapošljavanje mladih.
30.         Ukupan predviđeni broj
ciljanih korisnika za koje se očekuje da će sudjelovati u mjerama,
uključujući NEET-ove, stoga iznosi 1 013.
Prihvatljivost predloženih djelovanja
31.         Usluge prilagođene
potrebama koje će se osigurati radnicima koji su proglašeni viškom,
samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću i NEET-ovima
sastoje se od sljedećih djelovanja koja zajedno čine usklađeni paket
usluga prilagođenih potrebama.
–
Profesionalna orijentacija: Ova popratna mjera, koja će biti na raspolaganju svim
sudionicima, obuhvaća sljedeće faze:
1 Informacije
upućene NEET-ovima. Za razliku od 508 ciljanih
radnika, koji su već utvrđeni (bivši radnici NUTRIART-a,
dobavljači i daljnji proizvođači), skupina ciljanih NEET-ova još
nije utvrđena. Uz ostale kriterije za odabir NEET-ova, grčka tijela koristit
će se iskazima interesa. U tu svrhu planiraju pokrenuti informativne
kampanje koje su posebno usmjerene na NEET-ove.
2 Obuhvaćenost
i registracija. Prva mjera koja je osigurana svim
korisnicima (radnicima i NEET-ovima) uključuje informacije o dostupnim uslugama
i programima osposobljavanja te o vještinama i zahtjevima u pogledu
osposobljavanja.
3 Ocjena vještina
i dokument koji sadržava osobne podatke i podatke o radnom iskustvu. Time se radnicima i NEET-ovima želi pomoći utvrditi vlastite
vještine i prilike povezane s njihovim interesima te uspostaviti
realističan plan razvoja njihove karijere. Ocjena vještina uključuje
intenzivno i prilagođeno savjetovanje, strukturirano kao postupak koji se
sastoji od više faza u kojima radnik i savjetnik rade na tom pitanju (npr.
prilike, interesi, analiza motivacija i očekivanja, prepreke itd.). Nakon
tih ocjena sastavlja se dokument koji sadržava osobne podatke i podatke o radnom
iskustvu u kojem je prikazan sažetak vještina sudionika, njegov/njezin
pojedinačni projekt i plan djelovanja.
4 Pomoć
pri traženju zaposlenja i usmjeravanje karijere. To
uključuje: (1) osposobljavanje u horizontalnim pitanjima kao što je razvoj
socijalnih vještina, prilagodba novim situacijama, donošenje odluka; (2)
pomoć pri traženju zaposlenja, uključujući informacije o
dostupnim poslovima, aktivno traženje prilika za zaposlenje u lokalnom i
regionalnom području, tehnike traženja zaposlenja i osposobljavanje u
izradi životopisa i molbi te pripremanje za razgovor za posao; (3) usmjeravanje
karijere: savjetnici će otpuštenim radnicima osigurati strukovno
usmjeravanje i uputiti ih na određene poslovne ponude.
5 Savjeti za
zapošljavanje. Savjetnici će pratiti radnike i
NEET-ove i za vrijeme provedbe programa osposobljavanja i pojedinačnih
planova za ponovno uključivanje u rad.
6 Praćenje. Time se osigurava praćenje sudionika tijekom šest mjeseci nakon prestanka
provedbe mjera.
–
Osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i strukovno
osposobljavanje. Mjera se sastoji od osiguravanja tečajeva
strukovnog osposobljavanja radnicima i NEET-ovima koji odgovaraju njihovim
potrebama utvrđenima tijekom savjetovanja, i to u područjima i
sektorima s dobrim mogućnostima razvoja i koji odgovaraju prepoznatim potrebama
na tržištu rada. Tečajeve osposobljavanja također bi se moglo nadopuniti
stažiranjima.
–
Posebne usluge savjetovanja u pogledu poduzetništva
i razvoj inkubatora. To će se sastojati od
posebnih usluga savjetovanja u pogledu poduzetništva s naglaskom na
poduzećima koja su „manje tradicionalna” te razvoja „inkubatora”. Inkubator je struktura kojom će se osigurati specifičniji i
sveobuhvatniji opseg savjetovanja promicanjem jednog ili više klastera novih
poduzeća koja su međusobno povezana dopuštajući umrežavanje
sudionika i zajedničko djelovanje u poslovnom okruženju (učinkovitije
rješavanje problema suradnjom, razmjena iskustava i dobre prakse itd.). Cilj je
te strukture pružiti potporu onim poduzetnicima čija poduzeća,
budući da su manje tradicionalna, mogu imati veće koristi od uporabe
novih tehnologija, inovativnijih pristupa itd.
Sudionicima koji su zainteresirani za pokretanje poduzeća pružit će se
općenita potpora i savjetovanje u pogledu poduzetništva u okviru mjere
profesionalne orijentacije. Procjenjuje se da će oko 150 sudionika u
tečajevima u kojima se daju smjernice o pokretanju poslovanja imati
vlastitu ideju o poslovanju koja je dovoljno zrela za pokretanje poduzeća,
ali usluge inkubatora neće se predložiti svima jer su inkubatori
namijenjeni za inovativna poduzeća.
–
Doprinos pokretanju poduzeća: Radnici ili NEET-ovi koji pokreću vlastito poduzeće dobit
će do 15 000 EUR kao doprinos za pokrivanje troškova osnivanja. U
Grčkoj je pristup financiranju jedna od najvećih poteškoća s
kojima se poduzeća susreću prilikom pokretanja. Zbog nedostatka
gotovine banke odbijaju većinu zahtjeva za zajam. Cilj je te mjere
promicati poduzetništvo osiguravanjem navedene financijske potpore.
–
Naknada za vrijeme traženja zaposlenja Za pokrivanje troškova nastalih za vrijeme sudjelovanja u mjeri
profesionalne orijentacije, korisnici će dobiti 50 EUR po danu
sudjelovanja. Za vrijeme osposobljavanja naknada će iznositi 7,5 EUR po
satu.
–
Naknada za prijevoz.
Radnici ili NEET-ovi koji prihvate posao zbog kojeg moraju promijeniti boravište
dobit će paušalni iznos od 2 000 EUR za pokrivanje nužnih troškova.
32.         U
tekstu opisana predložena djelovanja predstavljaju aktivne mjere na tržištu
rada u okviru prihvatljivih aktivnosti utvrđenih člankom 7. Uredbe o
EGF-u. Tim se djelovanjima ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne zaštite.
33.         Grčka tijela potvrdila su
da poduzeća nisu odgovorna ni za jedno od tih djelovanja na temelju
nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora.
Predviđeni proračun
34.         Predviđeni ukupni
troškovi iznose 10 160 000 EUR, što obuhvaća izdatke za usluge prilagođene
potrebama u iznosu od 9 950 000 EUR i izdatke za aktivnosti pripreme,
upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja u iznosu
od 210 000 EUR.
35.         Ukupan
financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 6 096 000 EUR (60 %
ukupnih troškova).
 Djelovanja || Predviđeni broj sudionika || Procijenjeni trošak po sudioniku (EUR) (*) || Predviđeni ukupni troškovi (EUR) (**)
 Usluge prilagođene potrebama (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u.
 Profesionalna orijentacija (Savjetovanje pri zapošljavanju) || 1 013 || 1 246 || 1 262 500
 Osposobljavanje, ponovno osposobljavanje i strukovno osposobljavanje || 1 013 || 2 962 || 3 000 000
 Posebne usluge savjetovanja u pogledu poduzetništva i razvoj inkubatora. || 70 || 2 500 || 175 000
 Doprinos za pokretanje poduzeća (Subvencije za samozapošljavanje) || 150 || 15 000 || 2 250 000
 Podzbroj (a): || – || 6 687 500
 (67,21 %)
 Naknade i poticaji (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
 Naknada za vrijeme traženja zaposlenja || 1 013 || 3 023 || 3 062 500
 Naknada za prijevoz || 100 || 2 000 || 200 000
 Podzbroj (b): || – || 3 262 500
 (32,79 %)
 Aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i izvješćivanja
 1. Aktivnosti pripreme || – || 40 000
 2. Upravljanje || – || 40 000
 3. Informiranje i promidžba || – || 100 000
 4. Kontrola i izvješćivanje || – || 30 000
 Podzbroj (c): || – || 210 000
 (2,07 %)
 Ukupni troškovi (a + b + c): || – || 10 160 000
 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova) || – || 6 096 000
(*) Radi
izbjegavanja decimala zaokružen je procijenjeni trošak po radniku.
Međutim, zaokruživanje ne utječe na ukupni trošak pojedine mjere koji
je isti kao u zahtjevu koji je podnijela Grčka.
(**) Ukupni
se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.
36.         Troškovi djelovanja
utvrđenih u prethodnoj tablici kao djelovanja na temelju članka 7.
stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne prelaze 35 % ukupnih troškova za usklađeni
paket usluga prilagođenih potrebama. Grčka tijela potvrdila su da ta
djelovanja ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla
ili aktivnostima osposobljavanja.
37.         Grčka tijela potvrdila su
da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, pokretanje poduzeća i
preuzimanje poslovanja od strane zaposlenika neće prelaziti 15 000 EUR po
korisniku.
Razdoblje prihvatljivosti izdataka
38.         Grčka tijela počela su
pružati usluge prilagođene potrebama ciljanim korisnicima 30. travnja
2014. Izdaci za djelovanja iz točke 31. stoga su prihvatljivi za
financijski doprinos iz EGF-a od 30. travnja 2014. do 30. travnja 2016.
39.         Grčka tijela počela su
stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 31. ožujka 2014. Izdaci za
aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te kontrole i
izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od
31. ožujka 2014. do 31. listopada 2016.
Komplementarnost s djelovanjima koja se
financiraju nacionalnim sredstvima ili sredstvima Unije
40.         Grčka tijela navela su da
financijski doprinos iz EGF-a neće zamijeniti djelovanja koja su obvezna
za predmetna poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih
ugovora.
41.         Izvor nacionalnog pretfinanciranja
ili sufinanciranja je Javni program ulaganja Ministarstva razvoja.
42.         Grčka tijela navela su da
se prethodno u tekstu opisanim mjerama koje primaju financijski doprinos iz
EGF-a neće dodijeliti financijski doprinos i iz drugih financijskih
instrumenata Unije.
Postupci za savjetovanje s ciljanim
korisnicima ili njihovim predstavnicima, socijalnim partnerima te s lokalnim i
regionalnim tijelima
43.         Grčka tijela navela su da
je u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika, sindikatom GSEE[12] i Grčkim savezom
poduzetnika sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama.
U prosincu 2013. raspravljalo se o prijedlogu zahtjeva na nekoliko sastanaka sa
socijalnim partnerima s kojima se savjetovalo o nizu pitanja povezanih sa
sadržajem integriranog paketa mjera.
Upravljački i kontrolni sustavi
44.         Zahtjev sadržava detaljan opis
sustava upravljanja i nadzora kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih
tijela. Grčka je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom
upravljati i da će ga nadzirati ista tijela koja upravljaju i provode
nadzor financiranja iz Europskog socijalnog fonda (ESF) u Grčkoj. Nadležno
tijelo za koordinaciju i praćenje djelovanja ESF-a (EYSEKT) djelovat
će kao upravljačko tijelo, a EDEL (Odbor za fiskalnu reviziju) kao nadzorno
tijelo.
Obveze koje je preuzela predmetna država
članica
45.         Grčka tijela dostavila su
sva potrebna jamstva u vezi sa sljedećim:
–
načela jednakog postupanja i nediskriminacije
poštovat će se u pogledu pristupa predloženim djelovanjima i njihove
provedbe,
–
ispunjeni su zahtjevi propisani u nacionalnom
zakonodavstvu i zakonodavstvu EU-a u vezi s kolektivnim otpuštanjima,
–
Nutriart SA ispunio je svoju pravnu obvezu u vezi s
otpuštanjima i u skladu s tim se pobrinuo za svoje radnike,
–
Nutriart SA prijavio je stečaj i povezana
odluka suda očekuje se do jeseni 2014.;  Nutriart nakon toga ne planira nastaviti
s poslovanjem,
–
predloženim djelovanjima pružit će se potpora
pojedinim radnicima i neće ih se koristiti za restrukturiranje
poduzeća ili sektora,
–
predložena djelovanja neće dobiti financijsku
potporu iz drugih fondova Unije ili financijskih instrumenata i spriječit
će se dvostruko financiranje,
–
predloženim djelovanjima nadopunjavat će se
djelovanja koja se financiraju iz strukturnih fondova,
–
financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu
s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
UTJECAJ NA PRORAČUN
Prijedlog proračuna
46.         EGF neće prelaziti
najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.) kako je utvrđeno
člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca
2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. –
2020.[13].
47.         Nakon što je preispitala
zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o
EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja i predviđene
troškove, Komisija predlaže da se za financijski doprinos za zahtjev upotrijebi
iznos od 6 096 000 EUR iz EGF-a, što predstavlja 60 % ukupnih troškova
predloženih djelovanja.
48.         Prijedlog odluke za upotrebu EGF-a
zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno
u točki 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini,
suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[14]
Povezani akti
49.         Istodobno s podnošenjem svojeg
prijedloga odluke o upotrebi EGF-a, Komisija će Europskom parlamentu i
Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 6 096 000 EUR u odgovarajuću
proračunsku liniju.
50.         Istovremeno s donošenjem tog prijedloga
odluke o upotrebi EGF-a, Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o
financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan na koji Europski
parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o upotrebi EGF-a.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o upotrebi Europskog fonda za prilagodbu
globalizaciji, u skladu s točkom 13.  Međuinstitucijskog sporazuma od
2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o
proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom
financijskom upravljanju
(zahtjev EGF/2014/001 EL/Nutriart)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU)
br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o
Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage
Uredbe (EZ) br. 1927/2006[15],
a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
djelujući u skladu s postupkom utvrđenim
točkom 13. Međuinstitucijskog sporazuma od 2. prosinca 2013. između
Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini,
suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju[16],
budući da:
(1)       Europski fond za prilagodbu
globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora radnicima koji su
proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom
djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine
uzrokovanih globalizacijom, kao posljedica nastavka svjetske financijske i gospodarske
krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009[17],
ili kao posljedica nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im
se pomoglo da se ponovno uključe na tržište rada.
(2)       EGF neće prelaziti
najveći godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno
člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se
uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[18].
(3)       Grčka je 5. veljače
2014. podnijela zahtjev za upotrebu EGF-a slijedom otpuštanja radnika u
poduzeću Nutriart S.A. i u 25 pružatelja i daljnjih proizvođača (poduzeće
AR.ZIGAS & SIA i 24 samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom
djelatnošću, a ovisile su o primarnom poduzeću) i nadopunila ga
dodatnim podacima kako je predviđeno člankom 8. stavkom 3. Uredbe
(EU) br. 1309/2013. Ovaj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za utvrđivanje
financijskog doprinosa iz EGF-a, kako je utvrđeno člankom 13. Uredbe
(EU) br. 1309/2013.
(4)       U skladu s člankom 6.
stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013, Grčka je odlučila i NEET-ovima
osigurati usluge prilagođene potrebama koje se sufinanciraju iz EGF-a.
(5)       EGF bi, stoga, trebalo
upotrijebiti u cilju osiguravanja financijskog doprinosa u iznosu od 6 096 000
EUR za zahtjev koji je podnijela Grčka,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
EGF se upotrebljava u okviru općeg
proračuna Europske unije za financijsku godinu 2014. kako bi se osigurao
iznos od 6 096 000 EUR u odobrenim sredstvima za plaćanje i
odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza.
Članak 2.
Ova se odluka
objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12..2013., str. 855.
[2]               Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe
Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim
statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).
[3]               U skladu s člankom 3. stavkom 3. Uredbe (EZ)
br. 1927/2006.
[4]               Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni Uredbe
Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim
statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006., str. 1.).
[5]               Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga
2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o
uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku
(NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu
raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).
[6]               U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o EGF-u.
[7]               U smislu članka 3. točke (b) Uredbe o EGF-u.
[8]               Nutriart S.A. je proglasio stečaj 21. lipnja 2013.
[9]               U Grčkoj prag siromaštva iznosi 5 508 EUR godišnje
po osobi (za pojedince), odnosno 11 986 EUR za kućanstva koja se
sastoje od dvije odrasle osobe i dvoje djece do 14 godina.
[10]             Izvor: ELSTAT. Anketa o radnoj snazi za četvrto
tromjesečje 2013.
[11]             Bruto ulaganje u dugotrajnu imovinu (GFCF) definira se u
nacionalnim računima kao stjecanje proizvedene dugotrajne imovine umanjeno
za prodaju proizvedene dugotrajne imovine, tj. imovine koja je namijenjena za
proizvodnju drugih roba i usluga na razdoblje duže od godinu dana.
[12]             Grčki savez grčkih radnika (GSEE)
[13]             SL L 347, 20.12..2013., str. 884.
[14]             SL C 373, 20.12..2013., str. 1.
[15]             SL L 347, 20.12..2013., str. 855.
[16]             SL C 373, 20.12..2013., str. 1.
[17]             SL L 167, 29.6.2009., str. 26.
[18]             SL L 347, 20.12..2013., str. 884.


				|

		52013PC0718

			Prijedlog UREDBE VIJEĆA o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi /* COM/2013/0718 final - 2013/0341 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Svrha je priloženog prijedloga Uredbe obustava
primjene autonomnih carina iz Zajedničke carinske tarife na gorivo za
mlazne motore koje je trenutačno razvrstano u oznaku KN 2710 19 21.
Trenutačno, bilateralni sporazumi o
zrakoplovstvu s trećim zemljama obično sadržavaju odredbe o
oslobođenju goriva za mlazne motore od carine. Međutim, u tom je
pogledu na europskoj razini potrebno zajamčiti jasnoću i
ujednačenost te tako pružiti pravnu sigurnost tržišnim subjektima i izbjeći
svako narušavanje tržišnog natjecanja uzrokovano različitim pristupima i
pravilima.
Velika većina goriva za mlazne motore
koje se uvozi u Europsku uniju (EU) potječe iz zemalja korisnica
općeg sustava povlastica te se stoga uvozi bez carine. To je vrlo bitno za
zrakoplovnu industriju u EU-u.
Nakon revizije općeg sustava povlastica,
a u vezi s povlasticama koje će se primjenjivati od 1. siječnja
2014., veliki proizvođači izvoznici goriva za mlazne motore,
primjerice zemlje Vijeća za zaljevsku suradnju (GCC), neće više imati
takav povlašteni pristup EU-u, dok se neke druge zemlje (Indija), barem u
razdoblju od 1. siječnja 2014. do 31. prosinca 2016., više neće
moći koristiti općim sustavom povlastica za određene kategorije
proizvoda, uključujući gorivo.
Uvođenje carina na gorivo za mlazne
motore tih dobavljača vjerojatno će imati nagli učinak na cijene
goriva za mlazne motore na tržištu EU-a zbog nedostatka diversifikacije nabave
goriva za mlazne motore na tržištu EU-a. Nadalje, rafinerije u EU-u ne bi mogle
u kratkom roku znatno povećati proizvodnju zrakoplovnog goriva jer to
podrazumijeva proizvodnju ostalih izvedenih proizvoda, primjerice benzina, za
koje bi bilo potrebno naći nove izvozne mogućnosti. Stoga je sektor
zrakoplovne i naftne industrije u EU-u potrebno vrijeme za prilagodbu na
posljedice gradacije statusa zemalja dobavljača u okviru općeg
sustava povlastica.
Uzimajući u obzir moguće buduće
promjene tržišne situacije, obustavu bi nakon pet godina trebalo preispitati na
osnovi razmjerne ocjene.
U tom se svjetlu predlaže da se Uredba
Vijeća (EEZ) br. 2658/87 na odgovarajući način izmijeni.
Prijedlog za produljenje trenutačnog
stanja u skladu je s politikama Unije.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
Provedeno je savjetovanje sa Skupinom za
gospodarska tarifna pitanja u kojoj se nalaze predstavnici nadležnih tijela
svih država članica.
Nisu spomenuti mogući ozbiljni rizici s
nepopravljivim posljedicama.
Prijedlog će proći postupak
savjetovanja među službama i biti objavljen nakon donošenja u Vijeću.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravni je temelj ovog prijedloga Uredbe
članak 13. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
Odlučujući kvalificiranom
većinom na temelju prijedloga Komisije Vijeće je na osnovi članka
31. UFEU-a utvrdilo autonomnu tarifnu kvotu.
Prijedlog je u skladu s načelom
proporcionalnosti jer se, kako je predviđeno Ugovorom, njime promiče
trgovina između država članica i trećih zemalja i uravnotežuje
komercijalni interes gospodarskih subjekata (pružatelji usluga u Uniji,
korisnici i potrošači) bez promjena rasporeda Svjetske trgovinske
organizacije za EU.
Načelo supsidijarnosti ne primjenjuje se
jer prijedlog potpada pod isključivu nadležnost Unije.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Nema gubitka prihoda iz tradicionalnih
vlastitih sredstava u odnosu na trenutačnu situaciju. Moguće je
neostvarenje dodatnih prihoda u svjetlu promjene statusa određenih
trećih zemalja u općem sustavu povlastica od 1. siječnja 2014.
Međutim, u svjetlu bilateralnih sporazuma o zrakoplovstvu koji se
trenutačno primjenjuju i kojima se predviđa oslobođenje goriva
za mlazne motore od carine, mogući gubitak dodatnih prihoda iz
tradicionalnih vlastitih sredstava od 1. 1. 2014. smatra se zanemarivim.
2013/0341 (NLE)
Prijedlog
UREDBE VIJEĆA
o izmjeni Priloga I. Uredbi Vijeća (EEZ)
br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj
carinskoj tarifi
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 31.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Tržište goriva za mlazne
motore u Europskoj uniji (EU) znatno ovisi o uvozu goriva za mlazne motore iz
trećih zemalja.
(2)       Iako dvostrani sporazumi o
zrakoplovstvu država članica s trećim zemljama obično sadržavaju
odredbe o oslobođenju goriva za mlazne motore od carine, potrebno je
utvrditi zajednička pravila o oslobođenju goriva za mlazne motore od
carine kako bi se osiguralo jasnoću i ujednačenost, pružilo pravnu
sigurnost tržišnim subjektima i izbjeglo svako narušavanje tržišnog natjecanja
uzrokovano različitim pristupima i pravilima.
(3)       Trenutačno je velika
većina goriva za mlazne motore koje se uvozi u Uniju podrijetlom iz
zemalja korisnica općeg sustava povlastica ili zemalja s povlaštenim
pristupom tržištu Unije te se stoga uvozi bez carine.
(4)       Od 1. siječnja 2014.
primjenom carinskih povlastica u skladu s Uredbom (EU) br. 978/2012[1] veći broj zemalja koje su
važni izvoznici goriva za mlazne motore neće više imati povlašteni pristup
tržištu Unije, dok neke druge zemlje izvoznice neće taj povlašeni pristup
imati za određene kategorije proizvoda, uključujući gorivo[2].
(5)       Uvođenje carina na
gorivo za mlazne motore tih dobavljača vjerojatno će uzrokovati
porast cijena goriva za mlazne motore na tržištu Unije budući da za
rafinerije u Uniji znatno povećanje proizvodnje zrakoplovnog goriva nije
gospodarski održivo.
(6)       Uzimajući u obzir
moguće buduće promjene situacije na tržištu goriva za mlazne motore,
obustavu bi nakon pet godina trebalo preispitati na osnovi razmjerne ocjene.
(7)       Stoga je prikladno obustaviti
primjenu autonomne stope carine za gorivo za mlazne motore. Obustavom trebaju
biti obuhvaćeni svi proizvodi iz oznake KN 2710 19 21.
(8)       Prilog I. Uredbi Vijeća
(EEZ) br. 2658/87[3]
potrebno je stoga na odgovarajući način izmijeniti.
DONIJELO JE OVU UREDBU:
Članak 1.
U Prilogu I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87, tekst
oznake KN 2710 19 21 u stupcu 3. tabele iz dijela dva odsjeka V. poglavlja 27.
zamjenjuje se sljedećim:
            „4,7 (*)
_________________
(*) Autonomna
stopa carine: oslobođeno”
Članak 2.
Ova Uredba stupa na snagu 1. siječnja
2014.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
NAZIV PRIJEDLOGA
Prijedlog Uredbe Vijeća o izmjeni
Priloga I. Uredbi (EEZ) br. 2658/87 o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi
i o Zajedničkoj carinskoj tarifi.
PRORAČUNSKE LINIJE:
Poglavlje i članak: poglavlje 12.,
članak 120.
Iznos
predviđen u proračunu za 2014. godinu: 18 086 400 000 € (PP
2014.)
FINANCIJSKI UTJECAJ:
¨         Prijedlog nema financijski utjecaj
X         Prijedlog nema financijski utjecaj
na troškove, ali mogućnost zanemarivog financijskog utjecaja postoji zbog
sljedećih razloga:
U
2012. ukupna vrijednost uvoza obuhvaćenog oznakom KN 2710 19 21 iznosila
je 12,2 milijarde €[4].
Uobičajena je stopa carine za ovu oznaku KN 4,7 %.
Velika
je većina tog uvoza (iznad 97 %) bescarinska zbog provedbe sporazuma
o slobodnoj trgovini i općeg sustava povlastica.
Od 1.
1. 2014. veći broj važnih zemalja izvoznica (koje čine 82 %
izvoza) neće se više moći koristiti općim sustavom povlastica.
To bi moglo dovesti do prihoda od otprilike 470 milijuna € u okviru
tradicionalnih vlastitih sredstava.
Međutim,
trenutačno postoji više od 1 500 sporazuma o zračnom prijevozu
između EU-a ili država članica i trećih zemalja, a države
članice donijele su nacionalne odredbe o opskrbi zrakoplova.
Budući
da u državama članicama postoje brojne mjere kojima se predviđa
oslobođenje goriva za mlazne motore od carine, mogući gubitak
dodatnih prihoda iz tradicionalnih vlastitih sredstava od 1. 1. 2014. smatra se
zanemarivim.
[1]               Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih
povlastica i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 732/2008
(SL L 303, 31.10.2012., str. 1.),
[2]               Provedbena uredba Komisije (EU) od 17. prosinca
2012. o obustavi carinskih povlastica za određene zemlje korisnice OSP-a u
vezi s određenim odjeljcima OSP-a u skladu s Uredbom (EU)
br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o primjeni sustava
općih carinskih povlastica (SL L 348, 18.12.2012., str. 11.).
[3]               Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja
1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj
carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).
[4]               Izvor Eurostat – statistički postupak: normalan


				|

		52014PC0560

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o aktivaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (zahtjev EGF/2014/006 FR/PSA) /* COM/2014/0560 final  */

			   	OBRAZLOŽENJE
KONTEKST PRIJEDLOGA
1.           Pravila koja se primjenjuju
na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF)
utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu
globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ)
br. 1927/2006[1]
(„Uredba o EGF-u”).
2.           Francuska tijela podnijela su
zahtjev EGF/2014/006 FR/PSA za financijski doprinos iz EGF-a, slijedom
otpuštanja u poduzeću Peugeot Citroën Automobiles (dalje u tekstu „PSA”) u
Francuskoj.
3.           Taj zahtjev sadrži neke
nedostatke, utvrđene u stavcima 32. i 33. ovog Memoranduma. Unatoč
tome, Komisija može ocijeniti zahtjev iz Francuske. Nakon ocjenjivanja zahtjeva
Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela
zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz
EGF-a.
SAŽETAK ZAHTJEVA
 Zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a: || EGF/2014/006 FR/PSA
 Država članica: || Francuska
 Predmetna regija/regije (razina NUTS 2): || Île-de-France (FR10) Bretagne (FR52)
 Datum podnošenja zahtjeva: || 25. travnja 2014.
 Datum potvrde primitka zahtjeva: || 7. svibnja 2014.
 Datum podnošenja zahtjeva za dodatnim informacijama: || 8. svibnja 2014.
 Rok za dostavu dodatnih informacija: || 19. lipnja 2014.
 Rok za dovršetak ocjenjivanja: || 11. rujna 2014.
 Intervencijski kriterij: || Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u
 Primarno poduzeće: || Peugeot Citroën Automobile (PSA)
 Područje/područja ekonomske djelatnosti (odjeljak NACE Rev. 2)[2]: || Odjeljak 29 („Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica”)
 Broj društava kćeri, dobavljača i daljnjih proizvođača: || 0
 Referentno razdoblje (četiri mjeseca): || 1. listopada 2013. – 31. siječnja 2014.
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti tijekom referentnog razdoblja (a): || 1 989
 Broj otpuštanja ili prestanaka djelatnosti prije ili nakon referentnog razdoblja (b): || 4 131
 Ukupni broj otpuštanja (a + b): || 6 120
 Ukupni predviđeni broj ciljanih korisnika: || 2 357
 Broj ciljanih mladih osoba koje nisu zaposlene, ne obrazuju se niti osposobljavaju (NEET-ovi): || 0
 Proračun za usluge prilagođene potrebama (u EUR) || 21 133 946
 Proračun za provedbu EGF-a[3] (u EUR) || 40 396
 Ukupni proračun (u EUR) || 21 174 342
 Doprinos iz EGF-a (60 %) (u EUR) || 12 704 605
OCJENA ZAHTJEVA
Postupak
4.           Francuska tijela podnijela su
(25. travnja 2014.) zahtjev EGF/2014/006 FR/PSA unutar 12
tjedana od datuma na koji su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni
stavcima od 6. do 8. u nastavku teksta. Komisija je 7. svibnja 2014.
potvrdila primitak zahtjeva, unutar dva tjedna od dana njegova podnošenja, te
je idućeg dana (8. svibnja 2014.) od francuskih tijela zatražila
dodatne podatke. Ti dodatni podaci dostavljeni su unutar šest tjedana od dana
podnošenja zahtjeva. Rok od 12 tjedana od dana primitka potpunog zahtjeva
unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s
uvjetima za pružanje financijskog doprinosa ističe
11. rujna 2014.
Prihvatljivost zahtjeva
Predmetna poduzeća i korisnici
5.           Zahtjev se odnosi na
6 120 radnika proglašenih viškom u PSA-u. To je poduzeće poslovalo u
gospodarskom području koje je razvrstano u odjeljak 29 NACE Rev. 2
(„Proizvodnja motornih vozila, prikolica i poluprikolica”). Otpuštanja se
uglavnom odnose na postrojenje Aulnay (koje se zatvara) u regiji razine NUTS 2[4] Île-de-France (FR10) i
na postrojenje Rennes (s kojim je povezana većina otpuštanja) u regiji
Bretagne (FR52).
Intervencijski kriteriji
6.           Francuska tijela podnijela su
zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4.
stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojima se traži najmanje 500
radnika proglašenih viškom ili samozaposlenih osoba koje prestaju sa svojom
djelatnošću, u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, u
poduzeću u državi članici, uključujući radnike proglašene
viškom kod dobavljača ili daljnjih proizvođača.
7.           Referentno
razdoblje od četiri mjeseca traje od 1. listopada 2013. do
31. siječnja 2014.
8.           Zahtjev
se odnosi na 1 989 radnika proglašenih viškom[5] u
PSA-u tijekom referentnog razdoblja od četiri mjeseca.
Izračun broja otpuštanja i
prestanaka djelatnosti
9.           Svih 1 989 otpuštanja
izbrojano je od datuma na koji je poslodavac obavijestio radnika o otpuštanju
ili raskidu ugovora o radu.
Prihvatljivi korisnici
10.         Uz već navedenih
1 989 radnika, u prihvatljive korisnike spada i 4 131 radnik koji je
proglašen viškom prije ili nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca.
Ti su radnici proglašeni viškom nakon opće objave o planiranim
otpuštanjima od 25. srpnja 2012. Moguće je uspostaviti jasnu
uzročno-posljedičnu vezu s događajem koji je izazvao otpuštanja
tijekom referentnog razdoblja.
11.         Ukupni broj prihvatljivih
korisnika stoga iznosi 6 120.
Veza između otpuštanja i velikih
strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije
12.         Kako bi dokazala vezu
između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske
trgovine nastalih zbog globalizacije, Francuska upućuje na „L'industrie
Automobile Francaise, Analyse et statistiques 2013[6]”, tvrdeći da je
između 2000. i 2012. proizvodnja vozila u svijetu porasla za
25 milijuna komada, odnosno 44 %. Proizvodnja se na svjetskoj razini
povećavala (te i dalje raste) po stopi većoj od 3 % godišnje,
bez obzira na posljedice svjetske financijske i gospodarske krize.
13.         Unutar tog stalnog rasta
pojavile su se velike nejednakosti između zemalja s dugom tradicijom
proizvodnje motornih vozila i novijih proizvođača. Tako se tijekom
istog razdoblja (od 2000. do 2012.) proizvodnja u SAD-u smanjila za 11 %,
u zapadnoj Europi za 25 % te u Japanu za 2 %. U isto se vrijeme
znatno povećala proizvodnja u Južnoj Koreji, Kini, Turskoj, Indoneziji,
Iranu, Maleziji, Tajlandu i Južnoj Americi te na nju sada otpada 47 %
svjetske proizvodnje vozila (u odnosu na 15 % u 2000.). Prema
statističkim podacima OICA-e[7],
u EU-27 u 2013. proizvedeno je 16,2 milijuna vozila, što je predstavljalo
18,54 % ukupne svjetske proizvodnje od 87,3 milijuna vozila, a to je
pad u odnosu na 17,1 milijun vozila proizveden u EU-15 u 2000., što je
predstavljalo 29,41 % svjetske proizvodnje od 58,3 milijuna.
14.         U „L'industrie Automobile
Francaise, Analyse et statistiques 2013” dalje se navodi da je, kad je riječ
o potražnji, EU zrelo tržište s relativno sporim rastom, dok se udio zemalja
BRIC-a (Brazil, Rusija, Indija i Kina) u ukupnoj svjetskoj potražnji
povećao s 8,4 % u 2000. na 33,5 % u 2010. Proizvođači
iz EU-a nisu u položaju koji bi im omogućio da se okoriste navedenim
porastom potražnje. Čak i u EU-u proizvođači iz trećih
zemalja preuzimaju sve veći tržišni udio.
15.         Do danas je zaprimljen 21
zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a koji se odnosi na automobilski sektor, a
od toga ih se 12 temelji na učincima globalizacije na trgovinu te 9 na
učincima svjetske financijske i gospodarske krize.
Događaji koji su doveli do
otpuštanja i prestanka aktivnosti
16.         Događaji koji su doveli
do otpuštanja u PSA-u gubici su grupacije u iznosu od
560 milijuna EUR u 2012. koji su posljedica pada potražnje, pritiska
na cijene i obustave aktivnosti PSA-a u Iranu u ožujku 2012. (zbog
međunarodnih sankcija i sankcija EU-a). Na prodaju u Iranu otpadalo je
12 % ukupne prodaje u 2011., te je time navedeni događaj znatno
negativno utjecao na poslovanje grupacije. Uz to su i potres i cunami u
sjeveroistočnom Japanu u ožujku 2011. uzrokovali poteškoće u nabavi
proizvodnih sredstava za neke od dizelskih vozila grupacije.
17.         Akcijski plan grupacije iz
2009. za povećanje uspješnosti i jačanje konkurentnosti popraćen
je dopunskim planom iz 2012. kojim se željelo smanjiti troškove, između
ostalog i smanjenjem osoblja.
18.         Proizvodno postrojenje u
Aulnayu (Île-de-France) zatvara se 2014., dok se u Rennesu (Bretagne) smanjuje
broj osoblja usporedno s novim ulaganjima. U drugim je postrojenjima
poduzeće pozvalo zaposlene na dobrovoljni prestanak radnog odnosa.
Predviđene posljedice otpuštanja na
lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zaposlenost
19.         Otpuštanja znatno štete
lokalnom i regionalnom gospodarstvu pogođenih područja. U dogovoru s
mjerodavnim javnim tijelima, poduzeće je provelo studije regionalnog
utjecaja za područja koja okružuju postrojenja Aulnay i Rennes.
Postrojenje Aulnay bilo je osmi najveći poslodavac u svojoj općini
(fra. commune), a kao posljedica otpuštanja broj zaposlenih u
području smanjio se za 13,6 %. Smanjenja su manje izražena u Rennesu,
ali mora se napomenuti da je to područje već bilo pogođeno
općim gospodarskim padom te da se broj nezaposlenih u regiji Bretagne u
cjelini udvostručio u proteklih pet godina.
20.         Francuskim zakonodavstvom
propisuje se da poduzeće koje provodi otpuštanja, ako ispunjava
određene minimalne kriterije, mora provesti niz mjera kako bi osiguralo da
se uz njegovu pomoć obnovi gospodarstvo pogođenih područja. U tu
je svrhu 27. rujna 2013. potpisan plan između Republike Francuske i
poduzeća Peugeot Citroën Automobiles (PSA). Tako se, primjerice,
poduzeće nada privlačenju novih poslodavaca u prostore koje napušta
kako bi se bivšim radnicima omogućilo da se ondje ponovno zaposle. Uz to,
ono pomaže radnicima i u preseljenju kako bi mogli raditi u drugim proizvodnim
postrojenjima PSA-a ili kod drugih poslodavaca. Osigurava i sredstva za razvoj
lokalnih i regionalnih poslova te provodi stručna poslovna savjetovanja i
osposobljavanje. Nadalje, u planu je i osigurati određeni stupanj potpore
svojim dobavljačima.
Ciljani korisnici i predložena djelovanja
Ciljani korisnici
21.         Raščlamba ciljanih
radnika po spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:
 Kategorija || Broj ciljanih korisnika
 Spol: || Muškarci: || 1 896 || (80,44 %)
   || Žene: || 461 || (19,56 %)
 Državljanstvo: || Državljani zemalja EU-a: || 2 135 || (90,58 %)
   || Državljani zemalja izvan EU-a: || 222 || (9,42 %)
 Dobna skupina: || 15 – 24 godine: || 2 || (0,08 %)
   || 25 – 29 godina: || 47 || (1,99 %)
   || 30 – 54 godine: || 921 || (39,08 %)
   || 55 – 64 godine: || 1 387 || (58,85 %)
   || Stariji od 64 godine: || 0 || (0,00 %)
22.         Predviđa se da će
2 357 radnika sudjelovati u mjerama.
Prihvatljivost predloženih djelovanja
23.         Usluge
prilagođene potrebama koje će se osigurati radnicima proglašenima
viškom sastoje se djelovanja u nastavku.
–
Prijamni centar i rad na predmetima: Francuska tijela nadležna su za 23 „espaces de mobilité et de
developpement professionnel (EMDP)” i dva „pôles de mobilité professionnel
(PMP)” u Aulnayu i Rennesu. U tim će se centrima provoditi usmjeravanja i
savjetovanja radnika te im se pomoći u planiranju karijere. Njihova je
uloga savjetovati radnike, predočiti im dostupne mogućnosti i
obučiti ih u vještinama potrebnima za traženje posla. Rad tih centara
usmjerava se kroz sveobuhvatnu strukturu kako bi se osiguralo njihovo
koordinirano djelovanje. Razvit će se interno web-mjesto koje
će sadržavati razne referentne tekstove, činjenice i podatke.
–
Vanjski stručnjaci i savjetnici za usmjeravanje radnika u njihovim pojedinačnim planovima.
–
Tematske radionice o,
primjerice, sastavljanju životopisa, tehnikama povezanima s razgovorom za posao
itd.
–
Redovite informacije
koje će radnicima osiguravati prijamni centri i voditelji predmeta (na web-mjestu
i drugim sredstvima).
–
Troškovi osposobljavanja: Uz savjetodavnu će se pomoć radnici odlučiti za
program osposobljavanja kako bi ostvarili plan razvoja vlastite karijere te
će započeti s tim osposobljavanjem.
–
Naknada za sudjelovanje u programima
osposobljavanja: Te naknade („allocations dans le
cadre du congé de reclassement”) tijekom prva četiri mjeseca
isključivo isplaćuje poduzeće koje provodi otpuštanja te su
navedene u zahtjevu za dodjelu sredstava iz EGF-a za naredne mjesece (od petog
mjeseca do ukupno 12 mjeseci). Komisija je potvrdila da te naknade nisu
veće od gornje granice od 35 % ukupnih troškova usklađenog
paketa usluga prilagođenih potrebama, kako je utvrđeno
člankom 7. stavkom 1. Uredbe o EGF-u.
–
Bespovratna sredstva za pokretanje posla: Prihvatljivi radnik može se odlučiti za odgovarajući
savjet, osposobljavanje ili smjernice nakon čega može pokrenuti posao ili
ga može pokrenuti i bez daljnjih savjeta i smjernica ako plan već postoji
i ako je radnik pripremljen u dovoljnoj mjeri. Bespovratna sredstva
isplaćuju se po dostavljanju relevantne dokumentacije iz koje su vidljivi
troškovi pokretanja posla.
–
Francuska tijela planiraju i odobriti beskamatne
zajmove za pokretanje novih poslova. U tom se cilju možda odluče koristiti
Europskim mikrofinancijskim instrumentom.
24.         U
tekstu opisana predložena djelovanja predstavljaju aktivne mjere na tržištu
rada u okviru prihvatljivih djelovanja utvrđenih člankom 7.
Uredbe o EGF-u. Tim se djelovanjima ne zamjenjuju pasivne mjere socijalne
zaštite.
25.         Francuska tijela dostavila su
zatražene podatke o djelovanjima koja su obvezna za predmetno poduzeće na
temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Potvrdila su da se financijskim
doprinosom iz EGF-a neće zamijeniti nijedno takvo djelovanje.
Predviđeni proračun
26.         Predviđeni ukupni
troškovi iznose 21 174 342 EUR, u što su uključeni rashodi
za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 21 133 946 EUR
i rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te
kontrole i izvješćivanja u iznosu od 40 396 EUR.
27.         Ukupni
financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 12 704 605 EUR
(60 % ukupnih troškova). U tablici u nastavku
teksta predviđeni je trošak po radniku zaokružen naviše u eurima.
 Djelovanja || Predviđeni broj sudionika || Predviđeni trošak po sudioniku (u EUR) || Predviđeni ukupni troškovi (u EUR)
 Usluge prilagođene potrebama (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u.
 Prijamni centar i postupanje s dokumentacijom (structures d'accueil et traitement des dossiers) || 2 357 || 461 || 1 086 275
 Vanski stručnjaci i savjetnici (cabinets de conseil) || 2 041 || 982 || 2 003 278
 Tematske radionice (ateliers thématiques) || 148 || 243 || 35 925
 Redovite informacije o radnicima (information des salaries) || 2 357 || 11 || 26 600
 Troškovi osposobljavanja (dépenses des formations) || 1 075 || 3 129 || 3 363 675
 Bespovratna sredstva za pokretanje posla (aides a la création d'entreprises -- primes) || 1 120 || 6 448 || 7 221 312
 Podzbroj (a): || – || 13 737 065
 (65 %)
 Naknade i poticaji (djelovanja na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
 Naknade za sudjelovanje u programima osposobljavanja: || 1 075 || 6 881 || 7 396 881
 Podzbroj (b): || – || 7 396 881
 (35 %)
 Djelovanja na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u
 1. Aktivnosti pripreme || – || 0
 2. Upravljanje || – || 10 396
 3. Informiranje i promidžba || – || 0
 4. Kontrola i izvješćivanje || – || 30 000
 Podzbroj (c): || – || 40 396
 (0,19 %)
 Ukupni troškovi (a + b + c): || – || 21 174 342
 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova) || – || 12 704 605
28.         Troškovi djelovanja
utvrđenih u prethodno navedenoj tablici kao djelovanja na temelju
članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne
prelaze 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga
prilagođenih potrebama. Francuska tijela potvrdila su da ta djelovanja
ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili
aktivnostima osposobljavanja.
29.         Francuska tijela potvrdila su
da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, pokretanje posla i preuzimanje
zaposlenika neće prelaziti 15 000 EUR po korisniku.
Razdoblje prihvatljivosti izdataka
30.         Francuska tijela započela
su s pružanjem usluga prilagođenih potrebama ciljanim korisnicima
3. lipnja 2013. Rashodi za djelovanja iz točke 24. stoga su
prihvatljivi za financijski doprinos iz EGF-a od 3. lipnja 2013. do
25. travnja 2016.
31.         Francuska tijela počela
su ostvarivati administrativne rashode za provedbu EGF-a 2. siječnja
2014. Rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te
kontrole i izvješćivanja stoga su prihvatljivi za financijski doprinos iz
EGF-a od 2. siječnja 2014. do 25. listopada 2016.
Komplementarnost s djelovanjima koja se
financiraju nacionalnim sredstvima ili sredstvima Unije
32.         Francuska tijela ni u zahtjevu
ni u odgovoru na pitanja Komisije nisu izvijestila o izvorima nacionalnog
pretfinanciranja ili sufinanciranja.
33.         Francuska tijela navela su da
će jedine mjere kojima će se osigurati potpora radnicima proglašenima
viškom biti one koje se podupiru iz EGF-a, osim mjera namijenjenih radnicima
koje je poduzeće koje provodi otpuštanja obvezno provoditi zbog zakonskih
obveza ili kolektivnih ugovora. Uvrstila su podatke o raznim djelovanjima koja
je u cilju industrijske obnove pogođenih regija provelo poduzeće koje
provodi otpuštanja.
Postupci za savjetovanje s ciljanim
korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i
regionalnim tijelima
34.         Francuska tijela navela su da
je u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika i socijalnim partnerima
sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama.
Rukovoditelji PSA i predstavnici sindikata i radničkih vijeća održali
su brojne sastanke na raznim razinama između 12. srpnja 2012. i
prosinca 2013. po pitanju mjera koje je potrebno poduzeti radi očuvanja
radnih mjesta.
Sustavi upravljanja i kontrole
35.         Zahtjev sadržava opis sustava
upravljanja i kontrole kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih
tijela. Francuska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom
upravljati Opća služba za zapošljavanje i stručno osposobljavanje
(DGEFP, Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle)
Ministarstva rada, zapošljavanja i zdravstva. Isplatama će upravljati
Misija za financijska pitanja (MAFI -- Mission des Affaires Financières) u
okviru Poduprave za financije i modernizaciju istog ministarstva. Izdavanje
potvrda provodit će Centar za izdavanje potvrda (Pôle de Certification)
Glavne uprave za financije u Nantesu.
Obveze koje je preuzela predmetna država
članica
36.         Francuska tijela dostavila su
sva potrebna jamstva u vezi sa sljedećim:
–
načela jednakog postupanja i nediskriminacije
poštovat će se u vezi s pristupom predloženim djelovanjima i njihovom
provedbom,
–
ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim
zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,
–
predložena djelovanja neće se financijski
poduprijeti iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije i
spriječit će se dvostruko financiranje,
–
predložena djelovanja bit će komplementarna s
djelovanjima koja se financiraju iz strukturnih fondova,
–
financijski doprinos iz EGF-a bit će u skladu
s postupovnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
Budući da je PSA nastavio
poslovati nakon otpuštanja, francuska tijela zajamčila su Komisiji da je PSA
ispunio svoje pravne obveze u vezi s otpuštanjima te se u skladu s tim pobrinuo
za svoje radnike.
PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
Proračunski prijedlog
37.         EGF ne premašuje najveći
godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom)
br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji
financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.[8]
38.         Nakon što je proučila
zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1.
Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložena djelovanja
i predviđene troškove, Komisija predlaže da se radi osiguravanja
financijskog doprinosa za zahtjev iz EGF-a odobri iznos od
12 704 605 EUR, što predstavlja 60 % ukupnih troškova
predloženih djelovanja.
39.         Predloženu odluku o aktivaciji
EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i Vijeće, kako
je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od
2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije
o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima
i o dobrom financijskom upravljanju[9].
Povezani akti
40.         Komisija će istodobno s
podnošenjem navedenog prijedloga odluke o aktivaciji EGF-a Europskom parlamentu
i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od
12 704 605 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.
41.         Istovremeno s
prihvaćanjem tog prijedloga odluke o aktivaciji EGF-a, Komisija će
provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti
na snagu na dan na koji Europski parlament i Vijeće donesu predloženu
odluku o aktivaciji EGF-a.
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o aktivaciji Europskog fonda za prilagodbu
globalizaciji u skladu s točkom 13. Međuinstitucionalnog
sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta,
Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s
proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
(zahtjev EGF/2014/006 FR/PSA)
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije,
uzimajući u obzir Uredbu (EU)
br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca
2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i
stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006[10], a posebno njezin
članak 15. stavak 4.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
djelujući u skladu s postupkom
utvrđenim točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od
2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije
o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima
i o dobrom financijskom upravljanju[11],
budući da:
(1)       Europski fond za prilagodbu
globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora radnicima koji su
proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom
djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine
uzrokovanih globalizacijom, kao posljedica nastavka svjetske financijske i
gospodarske krize razmatrane Uredbom (EZ) br. 546/2009[12] ili zbog nove svjetske
financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se ponovno
uključe na tržište rada.
(2)       EGF ne premašuje maksimalni
godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je
utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom)
br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za
razdoblje 2014. – 2020.[13]
(3)       Francuska je 25. travnja
2014. podnijela zahtjev za aktivaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima[14] u Peugeot Citroën
Automobilesu u Francuskoj te ga je dopunila dodatnim podacima kako je
predviđeno člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013.
Taj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za utvrđivanje financijskog
doprinosa iz EGF-a utvrđenima člankom 13. Uredbe (EU)
br. 1309/2013.
(4)       EGF bi stoga trebalo
aktivirati kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od
12 704 605 EUR za zahtjev koji je podnijela Francuska,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
U okviru općeg proračuna Europske
unije za financijsku godinu 2014. osigurava se 12 704 605 EUR iz
EGF-a u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za
plaćanje.
Članak 2.
Ova se Odluka
objavljuje u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u Bruxellesu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
[1]               SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[2]               Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju statističke
klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE Revision 2 te izmjeni
Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o
posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006.,
str. 1.).
[3]               U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe
(EU) br. 1309/2013.
[4]               Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od
8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog
parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih
jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira
za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).
[5]               U smislu članka 3. točke (a) Uredbe
o EGF-u.
[6]               http://www.ccfa.fr/IMG/pdf/ccfa_ra2012_fr_web-2.pdf
[7]               http://www.oica.net/category/production-statistics/
[8]               SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[9]               SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[10]             SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
[11]             SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
[12]             SL L 167, 29.6.2009., str. 26.
[13]             SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
[14]             U smislu članka 3. točke (a) Uredbe o
EGF-u.