               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.7.2017.
            COM(2017) 387 final
            2017/0166(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima s obzirom na pitanja koja nisu povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Namještanje rezultata sportskih natjecanja općenito se smatra jednom od najvećih prijetnji za sport danas. Namještanjem rezultata potkopava se vrijednosti sporta – integritet, fair-play i poštovanje prema drugima.  Postoji opasnost da zbog toga navijači i ljubitelji sporta izgube interes za organizirani sport. Nadalje, u namještanje rezultata često su upletene organizirane kriminalne mreže aktivne na globalnoj razini.  Riječ je o problemu koji je sada postao prioritet za tijela javne vlasti, sportski pokret i tijela za provedbu zakona u cijelom svijetu.  Kako bi se odgovorilo na te izazove, Vijeće Europe je tijekom ljeta 2012. pozvalo stranke Europske kulturne konvencije da započnu pregovore u cilju donošenja Konvencije Vijeća Europe protiv manipulacije rezultatima sportskih natjecanja.  Pregovori su započeli u listopadu 2012. kada je održan prvi sastanak radne skupine Vijeća Europe.

               Komisija je 13. studenoga 2012. donijela „preporuku za odluku Vijeća kojom se Komisija ovlašćuje da sudjeluje, u ime Unije, u pregovorima o međunarodnoj konvenciji Vijeća Europe za suzbijanje manipulacije rezultatima sportskih natjecanja”
                  1
               .  Preporuka Komisije proslijeđena je radnoj skupini Vijeća za sport 15. studenoga 2012.  Nakon rasprave u radnoj skupini Vijeća, Vijeće je razdvojilo nacrt Odluke Vijeća u dvije odluke jer je dodalo materijalne pravne osnove, uključujući pravnu osnovu koja proizlazi iz dijela 3. glave V. UFEU-a
                  2
               .  Vijeće je 10. lipnja 2013. donijelo jednu odluku o pitanjima koja se odnose na klađenje i sport
                  3
               .  Druga odluka koju je Vijeće donijelo 23. rujna 2013. odnosi se na pitanja povezana sa suradnjom u kaznenim stvarima i policijskom suradnjom
                  4
               .

               Zamjenici ministara Vijeća Europe 9. srpnja 2014. donijeli su Konvenciju o manipulaciji sportskim natjecanjima
                  5
               .  Konvencija je poslana na potpisivanje 18. rujna 2014. na ministarsku konferenciju Vijeća Europe na kojoj su sudjelovali ministri koji imaju sport u svojim resorima. Prema njezinu članku 32. stavku 1., Konvenciju može potpisati Europska unija.  Od tada je više stranaka potpisalo Konvenciju, uključujući mnoge države članice.

               Komisija je 2. ožujka 2015. Vijeću iznijela svoje prijedloge za odluke Vijeća o potpisivanju Konvencije u ime Unije: i. prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju Konvencije, u ime Unije, s obzirom na pitanja povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima {COM(2015) 86} na temelju članka 82. stavka 1. i članka 83. stavka 1. UFEU-a; ii. prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju Konvencije, u ime Unije, s obzirom na pitanja koja nisu povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima {COM(2015) 84} na temelju članaka 114. i 165. UFEU-a. Obrazloženje tih prijedloga Komisije sadržavalo je detaljnu analizu nadležnosti Konvencije. O prijedlozima Komisije posljednji se put raspravljalo 11. i 20. studenoga 2015. na sastancima Corepera. Tom je prilikom Predsjedništvo zaključilo da neće nastaviti s postupkom u predmetu dok ne dobije suglasnost svih delegacija.

               S obzirom na navedeno Unija još nije potpisala Konvenciju. Komisija smatra da bi potpisivanje ove Konvencije trebalo bi biti dio nastojanja Unije da sudjeluje u borbi protiv namještanja rezultata, zajedno s drugim instrumentima kao što je buduća inicijativa Komisije o namještanju rezultata povezanim s klađenjem, u skladu s Komunikacijom Komisije iz 2012. o internetskim igrama na sreću
                  6
               , radom stručne skupine EU-a o namještanju rezultata i pripremnim djelovanjima i projektima posvećenima problemu namještanja rezultata
                  7
               .

               Ovaj se prijedlog odnosi na pravni instrument kojim se sklapa Sporazum.

               2.
                     SPORAZUM

               U skladu s člankom 1. Konvencije, njezina je svrha „suzbijanje manipulacije sportskim natjecanjima radi zaštite integriteta sporta i sportske etike u skladu s načelom neovisnosti sporta”.  U tu svrhu, krajnji je cilj Konvencije „zaštita integriteta sporta i sportske etike”.  To se postiže nizom mjera čiji je cilj prevencija, otkrivanje i kažnjavanje manipulacije sportskim natjecanjima.  U tu svrhu, Konvencijom se također potiče na međunarodnu suradnju i uspostavlja mehanizam praćenja kako bi se osiguralo postupanje prema odredbama utvrđenima u Konvenciji.

               Konvencija tako utjelovljuje višedimenzionalan pristup usmjeren na rješavanje problema manipulacije sportskim natjecanjima.  U skladu s tim, mjere koje je potrebno donijeti različite su prirode i utječu na različita područja prava, a prevladava aspekt prevencije
                  8
               .  Druga područja prava su materijalno kazneno pravo, pravosudna suradnja u kaznenim stvarima, zaštita podataka, kao i pravno uređenje aktivnosti klađenja.

               Većina odredaba o prevenciji nalaze se u poglavljima II. i III. Konvencije
                  9
               , a poglavlje III. sadržava niz odredaba koje za cilj imaju olakšavanje razmjene informacija među svim zainteresiranim stranama.

               Mjerama koje se odnose na usluge klađenja može se utjecati na slobode unutarnjeg tržišta u odnosu na pravo poslovnog nastana i pravo pružanja usluga, u mjeri u kojoj organizator sportskog klađenja obavlja gospodarsku aktivnost.  U pogledu članka 3. stavka 5. točke (a) i članka 11. posebno, definicija „nezakonitog sportskog klađenja” odnosi se na svaku nedopuštenu vrstu sportskog klađenja ili svakog organizatora sportskog klađenja koji se ne smije baviti tom djelatnošću na temelju primjenjivog zakonodavstva u nadležnosti stranke gdje se kockar nalazi.  Pojam „primjenjivo zakonodavstvo” uključuje zakonodavstvo EU-a.  To znači da se sva prava dodijeljena zakonodavstvom Unije također moraju uzeti u obzir i da nacionalno zakonodavstvo država članica mora biti u skladu sa zakonodavstvom EU-a, a posebno s pravilima unutarnjeg tržišta.

               Člancima od 9. do 11. predviđaju se mjere koje bi mogle dovesti do određenog stupnja usklađivanja zakona.  Na primjer, člankom 9. Konvencije predlaže se okvirni popis mjera koje bi odgovarajuća regulatorna tijela za pitanja klađenja mogla primijeniti „po potrebi” u borbi protiv manipulacije sportskim natjecanjima u vezi sa sportskim klađenjem.  Člankom 10. stavkom 1. Konvencije propisuje se da „svaka stranka donosi zakonodavne ili druge mjere koje su potrebne radi sprječavanja sukoba interesa i zlouporabe internih informacija od strane fizičkih ili pravnih osoba koje su uključene u pružanje usluga sportskog klađenja (…)” (naknadno podcrtano).  Člankom 10. stavkom 3. Konvencije nastoji se uspostaviti obvezu izvješćivanja: „svaka stranka donosi zakonodavne ili druge mjere koje su potrebne kako bi obvezala organizatore sportskog klađenja da bez odgode prijave neregularno ili sumnjivo klađenje regulatornom tijelu za klađenje (...)” (naknadno podcrtano).  Konačno, člankom 11. Konvencije o nezakonitom sportskom klađenju strankama se daje još veća sloboda.  On glasi: „svaka stranka razmatra najprikladnija sredstva za borbu protiv organizatora nezakonitog sportskog klađenja i razmatra uvođenje mjera, u skladu s mjerodavnim pravom u odgovarajućem području, poput (…)”.

               To pokazuje da se člankom 9., člankom 10. stavkom 1. i člankom 10. stavkom 3. Konvencije stvara temelj za moguće usklađivanje na temelju članka 114. UFEU-a, u mjeri u kojoj organizator klađenja obavlja gospodarsku aktivnost.  Članak 11., koji sadrži još fleksibilniji tekst, još uvijek uključuje određeni stupanj usklađenosti odredaba koje bi mogle biti obuhvaćene i člankom 114. UFEU-a o uspostavi i funkcioniranju unutarnjeg tržišta.

               Osim toga, članak 11. Konvencije može također utjecati na usluge koje se pružaju iz treće zemlje.  Predmetne mjere, koje se odnose izravno na „pristup” takvim uslugama, bile bi obuhvaćene zajedničkom trgovinskom politikom Unije u skladu s člankom 207. UFEU-a.

               Poglavlje IV. odnosi se na kazneno pravo i suradnju s obzirom na provedbu zakona (članci od 15. do 18.).  Člankom 15. Konvencije ne nameće se opća kažnjivost postupaka manipulacije sportskim natjecanjima, nego samo određenih oblika (kada uključuju korupciju, prisilu ili prijevaru).  Članak 16. odnosi se na pranje novca.  Na razini Unije to je regulirano Okvirnom odlukom Vijeća 2001/500/PUP
                  10
               , zajedno s Direktivom 2014/42/EU
                  11
               .  Članak 16. stavak 3. Konvencije ulazi u nadležnost EU-a te je obuhvaćen člankom 114. UFEU-a (Direktiva 2005/60/EZ o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma)
                  12
               . Poglavlje V. koje se odnosi na nadležnost, kazneni postupak i provedbene mjere, kao i poglavlje VI. koje se odnosi na sankcije i mjere, sadržavaju odredbe koje su komplementarne odredbama materijalnog kaznenog prava sadržanima u člancima od 15. do 18. Konvencije.  Članak 19. Konvencije (nadležnost) dodatna je odredba uz utvrđivanje kaznenih odredaba.  Članci 20., 21. i 25. Konvencije (istražne mjere, zaštitne mjere, pljenidba i oduzimanje) odnose se na mjere u kaznenom postupku, koje mogu biti obuhvaćene člankom 82. stavkom 2. UFEU-a (točke (a) i (b)).

               Poglavlje VII. odnosi se na međunarodnu suradnju u sudskim i drugim pitanjima.  Bitno je primijetiti da Konvencija ne sadržava pravni režim kojim bi se zamijenila postojeća pravila, i stoga se njome ne dovode u pitanje instrumenti koji već postoje u području uzajamne pomoći u kaznenim stvarima i izručivanju.
                  13
                 U tom kontekstu, postoji sveobuhvatan skup instrumenata na europskoj razini koji služi olakšavanju pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i koji se može primjenjivati na različite modi operandi namještanja rezultata ili na kriminalizaciju namještanja rezultata kao novog kaznenog djela u pravnom poretku država članica
                  14
               .  To bi obuhvaćao članak 26. Konvencije.

               Zaključci

               Postoje kaznena djela koja trenutačno nisu obuhvaćena člankom 83. stavkom 1. UFEU-a.  Unija je nadležna za ostala, ali je ta nadležnost isključiva samo u dvije odredbe – članku 11. (u mjeri u kojoj se odnosi na usluge iz trećih zemalja i prema njima) te članku 14. o zaštiti podataka (djelomično)
                  15
               .  U ostatku ima podijeljenu ili podupiruću nadležnost.

               3.PRAVNA OSNOVA ZA PRIJEDLOG ODLUKE

               3.1. Materijalna pravna osnova

               Kad je riječ o pravnoj osnovi, ustaljena je sudska praksa da odabir pravne osnove za mjeru EU-a mora počivati na objektivnim čimbenicima koji su podložni sudskom preispitivanju, ti čimbenici uključuju cilj i sadržaj mjere
                  16
               .  Ako se ispitivanjem mjere Europske unije pokaže da ona ima dvostruku svrhu ili dvostruku komponentu i ako se može utvrditi da je jedna od svrha ili komponenti glavna ili prevladavajuća, a druga tek sporedna, mjera se mora temeljiti na jednoj pravnoj osnovi, odnosno onoj koja je potrebna za glavnu ili prevladavajuću svrhu ili komponentu.  Iznimno, ako se utvrdi da mjera ima nekoliko neodvojivo povezanih ciljeva, a da ni jedan od njih nije sekundaran i indirektan u odnosu na drugi, mjere se moraju temeljiti na više odgovarajućih pravnih osnova
                  17
               .

               Materijalne pravne osnove koje ovdje mogu biti od značaja su: članak 16. UFEU-a (zaštita podataka), članak 82. stavak 1. i članak 82. stavak 2. UFEU-a (pravosudna suradnja u kaznenim stvarima), članak 83. stavak 1. UFEU-a (materijalno kazneno pravo), članak 114. UFEU-a (uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta), članak 165. UFEU-a (sport) i članak 207. UFEU-a (zajednička trgovinska politika).

               U cjelini, cilj borbe protiv manipulacije sportskim natjecanjima sadržava elemente prevencije i suradnje koji su uglavnom obuhvaćeni člankom 165. UFEU-a te elemente suradnje i usklađivanja koji su obuhvaćeni člankom 114. (za nekaznene odredbe), člankom 207. UFEU-a (u mjeri u kojoj se te odredbe odnose na pristup organizatorima klađenja iz trećih zemalja) te člankom 82. stavkom 1. i člankom 83. UFEU-a (u kaznenim stvarima).

               Kad je riječ o uslugama klađenja, članci 114. i 207. UFEU-a mogu biti relevantni, ovisno o tome jesu li usluge „unutar EU-a” ili ne.  Čini se da je aspekt unutarnjeg tržišta izraženiji u Konvenciji u cjelini, dok je aspekt zajedničke trgovinske politike izgleda prisutan samo u članku 11. Konvencije.  Međutim, čak i ako članak 207. UFEU-a nije naveden i smatra se pomoćnim u pitanjima unutarnjeg tržišta, države članice nisu nadležne u relevantnim pitanjima koja su u području zajedničke trgovinske politike.

               Kad je riječ o zaštiti podataka, ona nije glavni cilj Konvencije i njezine odredbe tu su samo dodatne.  Danas se u mnogim konvencijama Vijeća Europe podsjeća na potrebu poštovanja zaštite podataka, čak i kad takve obveze mogu proizlaziti iz drugih konvencija (kao što je Konvencija br. 108 za zaštitu pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka), budući da je moguće da u različitim konvencijama ne sudjeluju iste stranke.

               Kao posljedica toga, kako bi EU mogao izvršavati svoje ovlasti u odnosu na Konvenciju u cijelosti (isključujući dijelove za koje nema ovlasti), glavne su pravne osnove članak 82. stavak 1., članak 83. stavak 1., članak 114. i članak 165. UFEU-a.

               Zbog isprepletenosti Konvencije i činjenice da su s njom povezane nadležnosti koje mogu biti u isključivoj nadležnosti EU-a te nadležnosti koje EU nema, nije moguće da Unija i države članice Konvenciju sklope odvojeno.

               3.2. Postupovna pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 6. UFEU-a predviđa se da Vijeće na prijedlog pregovarača donosi odluku o sklapanju sporazuma.

               Člankom 218. stavkom 6. točkom (a) UFEU-a predviđa se da Vijeće donosi odluku o sklapanju sporazuma uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta u slučaju „sporazumâ kojima se pokrivaju područja na koja se primjenjuje [ ...] redovni zakonodavni postupak”.

               Kako je prethodno navedeno, Konvencija o manipulaciji sportskim natjecanjima obuhvaća područja na koja se primjenjuje redovni zakonodavni postupak.

               Usto, odluka Vijeća o sklapanju podliježe glasovanju kvalificiranom većinom u skladu s člankom 218. stavkom 8. UFEU-a.

               3.3.
                     Zaključak

               Prava osnova ovog Prijedloga odluke trebali bi biti članci 114. i 165. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) UFEU-a.

               2017/0166 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima s obzirom na pitanja koja nisu povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 165. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  18
               ,

               budući da:

               (1)Odredbe o prevenciji uglavnom su izložene u poglavljima II. i III. Konvencije
                  19
               . Te odredbe mogu biti obuhvaćene, u cijelosti ili u velikoj mjeri, člankom 165. UFEU-a. Treba napomenuti da je članak 165. UFEU-a samo podupiruća nadležnost koja isključuje bilo kakve mjere usklađivanja i ne zamjenjuje nadležnosti država članica u tim područjima
                  20
               .

               (2)Ostale mjere, a posebno članak 9., članak 10. stavci 1. i 3. te članak 11. Konvencije sadržavaju određena usklađivanja zakona koja mogu biti obuhvaćena člankom 114. UFEU-a.

               (3)Članak 11. može također utjecati na usluge koje se pružaju iz treće zemlje. Predmetne mjere, koje se odnose izravno na „pristup” takvim uslugama, obuhvaćene su zajedničkom trgovinskom politikom (članak 207. UFEU-a). Države članice nisu nadležne za relevantne aspekte koji su u području zajedničke trgovinske politike.

               (4)Članak 14. o zaštiti podataka spada u nadležnost Unije u skladu s člankom 16. UFEU-a i također ima isključujući karakter.

               (5)Europska unija promiče Konvenciju Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima, kao doprinos nastojanjima Europske unije u borbi protiv manipulacije sportskim natjecanjima radi zaštite integriteta sporta i sportske etike u skladu s načelom neovisnosti sporta.

               (6)U skladu s Odlukom Vijeća [……..] od [………] Konvencija Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima koju je potpisao […] […], podložno njezinu kasnijem sklapanju.

               (7)Određene odredbe Konvencije odnose se na materijalno kazneno pravo i pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima te stoga ulaze u područje primjene trećeg dijela glave V. UFEU-a. Zasebnu odluku koja se odnosi na te odredbe Vijeće treba donijeti usporedno s ovom Odlukom.

               (8)Konvenciju bi trebalo odobriti u ime Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Konvencija Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima sklapa se u ime Unije.

               Tekst Konvencije priložen je ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Predsjednik Vijeća određuje osobu ovlaštenu u ime Europske unije za polaganje instrumenta o odobrenju, koje je predviđeno člankom 32. Konvencije, kako bi se izrazila suglasnost Europske unije da bude obvezana Konvencijom.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  COM(2012) 655 final.

                     (2)
                  Komisija je objavila izjavu za zapisnik Vijeća u kojoj se ne slaže s uvođenjem materijalne pravne osnove, vidjeti dokument Vijeća br. 10509/13.

                     (3)
                  Odluka Vijeća 2013/304/EU od 10. lipnja 2013. o ovlašćivanju Europske komisije da u ime EU-a sudjeluje u pregovorima o međunarodnoj konvenciji Vijeća Europe za suzbijanje manipuliranja sportskim rezultatima, osim o pitanjima koja se odnose na suradnju u kaznenim stvarima i policijsku suradnju, SL L 170, 22.6.2013., str. 62.

                     (4)
                  Odluka Vijeća kojom se ovlašćuje Europska komisija na sudjelovanje, u ime EU-a, u pregovorima o međunarodnoj konvenciji Vijeća Europe za borbu protiv manipuliranja sportskim rezultatima u pitanjima vezanim uz suradnju u kaznenim pitanjima i policijsku suradnju, dokument Vijeća br. 10180/13.

                     (5)
                  Malta je glasovala protiv Konvencije i 11. srpnja 2014. podnijela je zahtjev Sudu Europske unije za mišljenje o Konvenciji u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a (Mišljenje 1/14).

                     (6)
                  http://ec.europa.eu/internal_market/gambling/communication/index_en.htm

                     (7)
                  Kao nedavni primjer: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/other-programmes/cooperation-between-public-private/index_en.htm

                     (8)

                        Prevencija je opisana u poglavljima II. i III., kao i u člancima 27. i 28. Konvencije.

                     (9)
                  Vidjeti i članke 27. i 28. Konvencije koji obuhvaćaju opće aspekte suradnje.

                     (10)
                  Okvirna odluka Vijeća 2001/500/PUP o pranju novca, identifikaciji, praćenju, zamrzavanju, pljenidbi i oduzimanju imovine i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima, SL L 182, 5.7.2001., str. 1.

                     (11)
                  Direktiva 2014/42/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u Europskoj uniji.

                     (12)
                  Direktivom se utvrđuje okvir za zaštitu dobrog funkcioniranja, integriteta i stabilnosti kreditnih i financijskih institucija te povjerenja u financijski sustav u cjelini, u odnosu na opasnosti koje predstavljaju pranje novca i financiranje terorizma.

                     (13)
                  § 21. izvješća s obrazloženjem.

                     (14)
                  Akt Vijeća od 29. svibnja 2000. o sastavljanju Konvencije o uzajamnoj pomoći u kaznenim stvarima između država članica Europske unije, SL C 197, 12.7.2000., str. 1; Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica, SL L 190, 18.7.2002., str. 1.; Okvirna odluka Vijeća 2003/577/PUP o izvršenju odluka o zamrzavanju imovine i osiguranju dokaza u Europskoj uniji, SL L 196, 2.8.2003., str. 45.; Okvirna Odluka Vijeća 2006/783/PUP o primjeni načela međusobnog priznavanja naloga za oduzimanje; Okvirna odluka Vijeća 2008/978/PUP o Europskom dokaznom nalogu, SL L 350, 30.12.2008.; Okvirna odluka Vijeća 2009/948/PUP o sprečavanju i rješavanju sporova o izvršavanju nadležnosti u kaznenim postupcima, SL L 328, 15.12.2009., str. 42.; Direktiva 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima, SL L 130, 1.5.2014., str. 1.; Direktiva 2014/42/EU o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u Europskoj uniji, SL L 127, 29.4.2014., str. 39.

                     (15)
                  Mjerodavni zakonodavni akti mogu uključivati Direktivu 95/46/EZ o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.), Uredbu (EZ) 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.) i Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (SL L 350, 30.12.2008., str. 60.).

                     (16)
                  C-377/12, Europska komisija protiv Vijeća Europske unije, točka 34.

                     (17)
                  Ibid, u točki 34. presude.

                     (18)
                  SL C , , str. .

                     (19)
                  Međutim, vidjeti također članke 27. i 28. o suradnji koja se ne odnosi na suradnju u kaznenim stvarima.

                     (20)
                  Vidjeti članak 2. stavak 5. UFEU-a.


              EUROPSKA
              KOMISIJA
                                      Bruxelles, 2.6.2015.
                                      COM(2015) 232 final
                            Prijedlog
     ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
   o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji
       (zahtjev iz Finske – EGF/2015/001 FI/Broadcom)
HR                                                            HR
 ---pagebreak---                                              OBRAZLOŽENJE
   KONTEKST PRIJEDLOGA
   1.        Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za
             prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog
             parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu
             globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/20061
             („Uredba o EGF-u”).
   2.        Dana 30 siječnja 2015. Finska je podnijela zahtjev EGF/2015/001 FI/Broadcom za
             financijski doprinos iz EGF-a, nakon otpuštanja2 u poduzeću Broadcom
             Communications Finland i dvama njegovim dobavljačima ili daljnjim proizvođačima
             u Finskoj.
   3.        Nakon ocjenjivanja tog zahtjeva Komisija je, u skladu sa svim primjenjivim
             odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu
             financijskog doprinosa iz EGF-a.
   SAŽETAK ZAHTJEVA
   Zahtjev za doprinos iz EGF-a                              EGF/2015/001 FI/Broadcom
   Država članica                                            Finska
   Predmetne regije (druga razina NUTS-a)                    Sve finske regije osim Ålanda
   Datum podnošenja zahtjeva                                 30. siječnja 2015.
   Datum potvrde primitka zahtjeva                           13. veljače 2015.
   Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije          13. veljače 2015.
   Rok za dostavu dodatnih informacija                       27. ožujka 2015.
   Rok za dovršetak ocjenjivanja                             19. lipnja 2015.
   Intervencijski kriterij                                   Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o
                                                             EGF-u
   Primarno poduzeće                                         Broadcom Communications Finland
   Sektori ekonomske djelatnosti                             Odjeljak 46 (Trgovina na veliko, osim
   (odjeljak NACE-a Rev. 2)3                                 trgovine motornim vozilima i
                                                             motociklima)
   Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača        2
   Referentno razdoblje (četiri mjeseca):                    11. kolovoza 2014. – 11. prosinca 2014.
   Broj otpuštanja (a)                                       568
   Broj otpuštanja prije ili nakon referentnog razdoblja     0
   (b)
   1
           SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
   2
           U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.
   3
           Uredba (EZ) br. 1893/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 2006. o utvrđivanju
           statističke klasifikacije ekonomskih djelatnosti NACE-a Rev. 2 te izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ)
           br. 3037/90 kao i određenih uredbi EZ-a o posebnim statističkim područjima (SL L 393, 30.12.2006.,
           str. 1.).
HR                                                      2                                                     HR
 ---pagebreak---    Ukupan broj otpuštanja (a + b)                             568
   Ukupan broj prihvatljivih ciljanih korisnika               568
   Ukupan broj ciljanih korisnika                             500
   Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne         0
   školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi)
   Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)             2 172 000
   Proračun za provedbu EGF-a4 (EUR)                          103 000
   Ukupni proračun (EUR)                                      2 275 000
   Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)                             1 365 000
   OCJENA ZAHTJEVA
   Postupak
   4.         Finska je podnijela zahtjev EGF/2015/001 FI/Broadcom 30. siječnja 2015. što je
              unutar 12 tjedana od datuma kad su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni
              člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva
              13. veljače 2015., unutar dva tjedna od dana njegova podnošenja te je istog dana od
              Finske zatražila dodatne informacije. Te dodatne informacije dostavljene su unutar
              šest tjedana od dana podnošenja zahtjeva za dodatne informacije. Rok od 12 tjedana
              od dana primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu
              usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa ističe
              19. lipnja 2015.
   Prihvatljivost zahtjeva
   Predmetna poduzeća i korisnici
   5.         Zahtjev se odnosi na 568 radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću Broadcom
              Communications Finland i dvama njegovim dobavljačima ili daljnjim
              proizvođačima. Primarno poduzeće poslovalo je u gospodarskom području koje je
              razvrstano u odjeljak 46 NACE-a Rev. 2 („Trgovina na veliko, osim trgovine
              motornim vozilima i motociklima”). Otpuštanja koja su predmetna poduzeća provela
              odnose se na sve finske regije druge razine NUTS-a5 (osim Ålanda), a najpogođenija
              regija je Pohjois-Pohjanmaa (u regiji druge razine NUTS-a FI1A).
                                   Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju
               Broadcom Communications Finland                                                              563
               Nice-Business Solutions Finland                                                                 4
               Infocare                                                                                1
                Ukupan broj poduzeća: 3                      Ukupan broj otpuštanja:                 568
   Intervencijski kriteriji
   6.         Finska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskog kriterija iz članka 4. stavka 1.
              točke (a) Uredbe o EGF-u kojom se traži da je posljedica najmanje 500 radnika
              proglašenih viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca u poduzeću u državi
   4
            U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.
   5
            Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003
            Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku
            (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310,
            9.11.2012., str. 34.).
HR                                                      3                                                         HR
 ---pagebreak---             članici, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača ili daljnjih
            proizvođača i/ili samozaposlene osobe koje su prestale sa svojom djelatnošću.
   7.       Referentno razdoblje od četiri mjeseca traje od 11. kolovoza 2014. do 11. prosinca
            2014.
   8.       Tijekom referentnog razdoblja zabilježena su sljedeća otpuštanja:
            –      563 radnika proglašeno je viškom u poduzeću Broadcom Communications
                   Finland,
            –      5 radnika proglašeno je viškom u dvama dobavljačima ili daljnjim
                   proizvođačima poduzeća Broadcom.
   Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti
   9.       Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja izračunan je na sljedeći način:
            –      563 otpuštanja od datuma na koji je poslodavac obavijestio radnika o
                   otpuštanju ili raskidu ugovora o radu.
            –      5 otpuštanja od datuma stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka.
   Prihvatljivi korisnici
   10.      Ukupan broj prihvatljivih korisnika stoga iznosi 568.
   Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih
   zbog globalizacije
   11.      Kako bi utvrdila vezu između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima
            svjetske trgovine nastalih globalizacijom, Finska tvrdi da je 2005. godine u razvoju
            dodatnih čipova za mikroprocesore (djelatnost poduzeća Broadcom Communications
            Finland) postojalo 5 000 radnih mjesta u Europi. Dok se istovremeno na globalnoj
            razini broj zaposlenih na razvoju proizvoda u okviru te industrije povećavao
            (posebno u Aziji i SAD-u), u Europi se znatno smanjivao te ih je 2014. ostalo samo
            nekoliko stotina.
   12.      Sektor razvoja i prodaje dodatnih čipova za mikroprocesore namijenjene mobilnim
            telefonskim uređajima drži mali broj poduzeća, među kojima je vidljivo najveći
            američki Qualcomm (s tržišnim udjelom od oko 66 % u prvom tromjesečju 2014.,
            kako navodi Strategy Analytics6). Po veličini slijede poduzeća MediaTek iz Tajvana,
            Spreadtrum iz Kine i Marvell i Intel iz SAD-a.
   13.      Otpuštanja u Broadcomu povezana su s negativnim kretanjima koja utječu na cijelu
            elektroničku industriju u Finskoj i čiji je vrhunac bila najava Nokije o otpuštanjima
            velikih razmjera 2011. godine. Nokia je 2012. prvo otpustila 1 000 zaposlenika
            tvornice u Salu (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo), a zatim 3 700 zaposlenika krajem
            2012. i u proljeće 2013. godine (EGF/2013/001 FI/Nokia). Otkazan je opsežan
            program razvoja proizvoda i smanjen znatan broj radnih mjesta.
   14.      Početkom 2000-ih zabilježen je stabilan rast broja zaposlenih u finskoj elektroničkoj
            industriji i elektroindustriji, u Finskoj i u prekomorskim podružnicama, no 2007.
            godine došlo je do očite promjene te je od tada broj zaposlenih u stranim
            podružnicama rastao, a broj zaposlenih u Finskoj postupno se smanjivao.
   15.
   6
          https://www.strategyanalytics.com/default.aspx?mod=pressreleaseviewer&a0=5482 (na engleskom)
HR                                                     4                                               HR
 ---pagebreak---             Electronics and electrical industry
            personnel
           180 000
           160 000
           140 000
           120 000
           100 000
             80 000
             60 000
             40 000
             20 000
                  0
                      1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014
                                                                                (30.6)
                                      Personnel in Finland                                 Personnel in overseas subsidiaries
                                    Source: Statistics Finland, personnel survey for Technology Industries
                                                                                16.1.2015        8
       Tijekom 2000-ih rastao je broj zaposlenih u finskim podružnicama na svim
       kontinentima, ali od 2004. najviše zaposlenih u elektroničkoj industriji i
       elektroindustriji radi u Aziji. U Europi je broj zaposlenih rastao do 2008., nakon čega
       se počeo smanjivati.
           Electronics and electrical industry
           personnel in overseas subsidiaries
           90,000
           80,000
           70,000
           60,000
           50,000
           40,000
           30,000
           20,000
           10,000
                0
                   1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
                      Western Europe                       Central and Eastern Europe         Northern Africa
                      Asia and Oceania                     Middle East and Africa             Latin America
                              Source: Statistics Finland, personnel survey for Technology Industries
                                                                                12.2.2015 9
   16. Do danas, odjeljak 46 NACE-a Rev. 2. (Trgovina na veliko, osim trgovine motornim
       vozilima i motociklima) bio je predmetom dvaju zahtjeva za doprinos iz EGF-a
       (drugi je zahtjev EGF/2010/012 NL/Noord Holland ICT), oba iz sektora IKT-a te
       temeljena na učincima globalizacije na trgovinu.
HR                                                                      5                                                                        HR
 ---pagebreak---    Događaji zbog kojih dolazi do otpuštanja i prestanka aktivnosti
   17.     Događaj zbog kojih je došlo do otpuštanja u Broadcomu je odluka poduzeća o
           prekidu poslovanja u području radiočipova za mobilne uređaje koja je diljem svijeta
           utjecala na 3 000 zaposlenika, od kojih je 600 bilo zaposleno u Finskoj. Broadcom
           zatvara svoje cjelokupno poslovanje u Finskoj, a dizajniranje dodatnih čipova za
           mobilne uređaje preselit će se i nastaviti u SAD-u i Aziji.
   18.     U Europi su 2005. postojala četiri velika proizvođača dodatnih čipova za
           mikroprocesore namijenjene mobilnim uređajima. Nokia i Phillips dizajnirali su
           vlastite dodatne čipove za mikroprocesore, Ericsson Mobile Platforms (EMP)
           uglavnom ih je dizajniro za Sony-Ericsson, a Infineon ih je komercijalno proizvodio
           za proizvođače telefona. Nokia je dizajnirala dodatne čipove za vlastite telefone od
           1980-ih. Poduzeće je radilo glavninu vlastitog dizajna, a stvarna se proizvodnja
           dodatnih čipova uglavnom odvijala u poduzećima Texas Instruments (TI) i
           STMicroelectronics (STM). Nokia je 2007. odlučila prestati s vlastitim razvojem
           dodatnih čipova pa je prodala svoje razvojne odjele STMicroelectronicsu.
   19.     U tom trenutku Nokia je nastavila s dizajniranjem bežičnih modema i licenciranjem
           rezultata proizvođačima dodatnih čipova, među kojima STM-u. Nokia je 2010.
           odustala od dizajniranja modema i iste godine prodala taj dio svojeg poslovanja
           japanskom poduzeću Renesas Mobile Corporation (RMC), društvu kćeri poduzeća
           Renesas Electronics (REC). Na temelju tog posla oko 1 100 zaposlenika Nokie, koji
           su radili na dizajniranju proizvoda, zaposleno je kod novog poslodavca.
   20.     Zbog velikih dugoročnih gubitaka REC-a, 2013. je donesena odluka o gašenju RMC-
           a. U jesen 2013. REC je prodao svoju jedinicu koja se bavila modemima na temelju
           LTE7 tehnologije Broadcomu (BCM) pa je oko 800 zaposlenika prethodno
           zaposlenih u Renesasu sad zaposleno u Broadcomu. Nakon samo nekoliko mjeseci
           Broadcom je najavio zatvaranje cijelog svojeg poslovanja u području radiočipova za
           mobilne uređaje. U toj situaciji više nije bilo moguće pronaći nove ulagače.
   Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i
   zapošljavanje
   21.     Otpuštanja izrazito štete, posebno gospodarstvu regije Pohjois-Pohjanmaaje (dijelu
           regije druge razine NUTS-a FI1A), u kojoj je došlo do 424 od ukupno 568
           otpuštanja. U toj regiji stopa nezaposlenosti kontinuirano je nekoliko postotnih
           bodova viša od nacionalnog prosjeka. Dok je u kolovozu 2014. stopa nezaposlenosti
           na nacionalnoj razini bila 12,2 %, u regiji Pohjois-Pohjanmaaji ta je stopa bila
           14,1 %, a u najpogođenijem gradu Ouluu 16,1 %.
   22.     Trenutačno je u regiji Pohjois-Pohjanmaaji oko 1 250 gospodarskih jedinica u
           sektoru IKT-a, a većina ih se nalazi u Ouluu. Sektor se godinama suočava s učincima
           međunarodne gospodarske recesije, ali posebno ga je pogodila znatna unutarnja
           strukturna promjena kad su velika poduzeća, koja određuju industrijske trendove,
           promijenila svoje strategije, preselila svoje poslovanje na druga tržišta i
           racionalizirala proizvodnju kako bi odgovorila na sve snažniju konkurenciju. Sektor
           IKT-a godinama je nositelj gospodarstva u području Oulua. Relativni udio
           cjelokupnog informatičkog sektora u zapošljavanju u području je oko 12 %, što je
           unutar Finske usporedivo samo sa širim gradskim područjem Helsinkija.
   7
          LTE je kratica za „Long-Term Evolution”, standard za bežični prijenos podataka velike brzine za
          mobilne telefone i podatkovne terminale.
HR                                                 6                                                      HR
 ---pagebreak---    23.      Poteškoće s kojima je sektor suočen te nove politike poduzeća dovele su do brojnih
            otpuštanja u privatnom sektoru. U području je 2008. u sektoru IKT-a bilo zaposleno
            gotovo 13 000 osoba, no ovaj se broj 2012. smanjio na oko 10 500. Od tada je došlo
            do novih otpuštanja pa se trenutačno procjenjuje da je taj broj manji od 10 000.
            Poduzeća prelaze s proizvodnje na stvaranje sadržaja i s velikih globalnih
            industrijskih kompleksa na poslovanje u manjim jedinicama. Osim poduzeća, i javni
            sektor važan je poslodavac za stručnjake u području IKT-a. No, zbog ciljane uštede u
            javnom sektoru taj sektor više nema dovoljno slobodnih radnih mjesta kao u
            prethodnim razdobljima, a taj će se taj trend nastaviti u budućnosti.
   24.      Posebnost područja Oulua je to da su otprilike dvije trećine nezaposlenih stručnjaci s
            visokom razinom obrazovanja i velikim radnim iskustvom. Područje Oulua već je
            dulje vremena važno središte u sektoru IKT-a za istraživanja i za razvoj proizvoda u
            kojem se zapošljavaju stručnjaci iz raznih područja inženjerstva i obrade podataka.
   25.      U dobnoj strukturi sektora IKT-a prevladavaju mladi. Polovina trenutačno
            nezaposlenih tražitelja posla je mlađa od 40 godina. Pronalaženje novog zaposlenja
            posebno je teško starijim radnicima i povećava se dugotrajna nezaposlenost. Oko
            polovine nezaposlenih iz područja IKT-a u regiji Pohjois-Pohjanmaaji (450
            nezaposlenih osoba) je nezaposleno dulje od godine dana,a među njima je gotovo
            300 visokoobrazovanih osoba.
   26.      Otpuštanja u Broadcomu znatno povećavaju broj nezaposlenih u Ouluu. Posebno će
            se povećati broj iskusnijih nezaposlenih stručnjaka. U području Oulua aktivno se
            razvijaju novi sektori rasta i potrebno je osigurati uključivanje nezaposlenih
            stručnjaka iz područja IKT-a. Ti stručnjaci posjeduju veliko iskustvo u dizajniranju i
            razvoju proizvoda koje u budućnosti može biti od koristi, bilo u sektoru IKT-a ili u
            sektorima koji se koriste IKT-om.
   Ciljani korisnici i predložene mjere
   Ciljani korisnici
   27.      Predviđa se da će u mjerama sudjelovati 500 otpuštenih radnika. Podjela ciljanih
            radnika po spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:
                                  Kategorija                         Broj
                                                              ciljanih korisnika
                     Spol:           muškarci:                    442      (88,4 %)
                                     žene:                          58     (11,6 %)
                     Državljanstvo: građani         država        487      (97,4 %)
                                     članica:
                                     građani        ostalih         13      (2,6 %)
                                     zemalja:
                     Dobna           15 – 24 godine:                 1      (0,2 %)
                     skupina:
                                     25 – 29 godina:                19      (3,8 %)
                                     30 – 54 godine:              470      (94,0 %)
                                     55 – 64 godine:                10      (2,0 %)
                                     stariji od 64 godine:           0      (0,0 %)
HR                                                   7                                             HR
 ---pagebreak---    28.      Stoga se predviđa se da će ukupno u mjerama sudjelovati 500 ciljanih korisnika.
   Prihvatljivost predloženih mjera
   29.      Finska planira tri vrste mjera za otpuštene radnike na koje se odnosi ovaj zahtjev:
            i. pomoć pri prelasku na novo radno mjesto, ii. pomoć za pokretanje vlastitog
            poduzeća i iii. pružanje osposobljavanja i obrazovanja. Kombinacijom sljedećih
            mjera oblikuje se usklađen paket usluga prilagođenih potrebama u cilju ponovnog
            uključivanja otpuštenih radnika na tržište rada.
   30.      Poučavanje i druge pripremne mjere: Nezaposlenim se radnicima pri traženju posla
            može pomoći savjetovanjem, posjetima sajmovima poslova te pomaganjem oko
            sastavljanja prijava za posao i životopisa. Te će se usluge pružati skupinama
            različitih veličina. Ovisno o skupini, osposobljavanje će trajati između 5 i 20 dana.
            Za skupine se organizira i detaljno profesionalno usmjeravanje, s naglaskom na
            interakciji i radnoj praksi. To poučavanje može trajati do 40 dana. Pojedinci ili
            skupine mogu dobiti „trenere za posao”, koji mogu funkcionirati kao pomagači pri
            traženju posla i pripremanju za razgovore za posao, kao i mentori za poslodavce i
            zaposlenike pri početku novog radnog odnosa. Godišnje se po tražitelju zaposlenja
            može pružiti do 50 sati rada s „trenerima”.
   31.      Radnicima je dostupan i širok raspon stručnog ocjenjivanja. Time se primjerice može
            ocijeniti radna sposobnost pojedinca, uključujući zdravlje, stručnost i strukovne
            vještine ili poduzetničke vještine i potencijal radnika.
   32.      Usluge zapošljavanja i poslovne usluge na Uslužnoj točki: Otpušteni radnici imaju
            pristup pojedinačno dodijeljenim Uslužnim točkama na kojima se radi s njima
            tijekom faze provedbe. Uslužne točke organizirane su tako da se na njima dotičnim
            radnicima od samog početka pruža usluga koja je detaljnija i individualnija od one
            koju bi državni ured za zapošljavanje inače mogao pružiti. Ako se ciljana skupina ne
            uspije ponovno zaposliti unutar razumnog roka, imenovat će se mentor koji je
            stručan u sektoru IKT-a. Mentor će pružati potporu radnicima u vezi sa specifičnim
            tehnikama traženja posla ili ih usmjeriti k osnivanju vlastitih poduzeća.
   33.      Osposobljavanje i ponovno osposobljavanje Cilj je mjera osposobljavanja stjecanje
            temeljnih ili strukovnih kvalifikacija u industriji s visokom stopom zapošljavanja ili
            poboljšavanje postojećih kompetencija uz pomoć trajnog osposobljavanja ili visokog
            obrazovanja ili omogućavanje profesionalne orijentacije ili pripremnog
            osposobljavanja za tržište rada osobama bez konkretnog plana za buduću karijeru.
            Osposobljavanje je oblikovano po mjeri ciljane skupine, a tečajevi mogu uključivati,
            primjerice, povećavanje stručnosti za sektor IKT-a: upravljanje projektima,
            kvalitetom i financijama te razvijanje poslovnih vještina. Opsežno osposobljavanje u
            razvojnim projektima u poduzeću (takozvano „KEKO” osposobljavanje) omogućit
            će pojedincima usavršavanje svojih sposobnosti upravljanja razvojnim projektima u
            određenim poduzećima.
   34.      Pružatelji usluga mogu dati financijski poticaj (subvenciju za plaću) kao dio plaće za
            svaki radni odnos ciljanog radnika. Od 2015. subvencija za plaću iznosit će između
            30 % i 50 % relevantnih troškova plaće, ovisno o trajanju razdoblja nezaposlenosti
            osobe koja će biti zaposlena uz subvencije. Trajanje subvencioniranog razdoblja
            utvrdit će se temeljem pojedinačnih potreba dotične osobe (npr. kompetencija za
            novi posao).
   35.      Poticanje poduzetništva i usluga za nove poduzetnike: Postupci povezani s
            poticanjem poduzetništva provode se u obliku osposobljavanja u okviru
HR                                                  8                                              HR
 ---pagebreak---            poduzetničkih inkubatora i osposobljavanja za poduzetništvo povezanog s politikama
           rada. Osim toga, novim se poduzetnicima nude savjetovanje i potpora. Stvaranje
           novih poduzeća podupirat će se podregionalnim mrežama poslovnih usluga te
           planiranjem za poslovne klijente koje pruža poduzeće MEE Corporation. Koncept
           poslovnog inkubatora koristit će se za provedbu diversificiranog osposobljavanja za
           tržište rada, zajedno s grupnim vježbama koje će voditi organizacije za
           osposobljavanje.
   36.     Bespovratna sredstva za početak poslovanja Bespovratnim sredstvima za početak
           poslovanja potencijalnim poduzetnicima osigurava se prihod tijekom procijenjenog
           razdoblja potrebnog za osnivanje i afirmiranje poduzeća u kojem će korisnik biti
           zaposlen s punim radnim vremenom, najdulje u trajanju od 18 mjeseci. Bespovratna
           sredstva za početak poslovanja sastoje se od dva dijela, osnovne naknade i dodatka.
           Osnovna naknada 2014. iznosila je 32,66 EUR po danu. Dodatak može iznositi
           najviše 60 % osnovne naknade. Prosječna bespovratna sredstva za početak
           poslovanja procjenjuju se na 6 000 EUR, no iznos za svakog korisnika utvrdit će se
           na temelju pojedinačnog slučaja.
   37.     Naknade za putne troškove, troškove smještaja i troškove selidbe: Tražitelju
           zaposlenja može se odobriti naknada za putne troškove nastale tijekom traženja posla
           ili putne troškove i troškove smještaja nastale zbog sudjelovanja na osposobljavanju
           u cilju promicanja zaposlenja. Može se odobriti i kompenzacija za troškove selidbe
           nastale zbog prihvaćanja zaposlenja izvan uobičajene udaljenosti za svakodnevno
           putovanje na posao. S pomoću tih naknada potaknut će se korisnike na traženje
           novog zaposlenja na većem zemljopisnom području.
   38.     Anketiranje poduzeća i posjeti: Cilj je projekta prikupljanje znanja o sektoru IKT-a
           pružanjem informacija o regionalnim predviđanjima u sektoru IKT-a anketiranjem
           poduzeća i posjetima. Rezultati će se koristiti za planiranje prilagođenih usluga
           ciljanoj grupi i poboljšavanje vještina nabave usluga kojima se podupire
           zapošljavanje ciljane grupe. Predviđanjima u sektoru IKT-a također će se pružiti
           smjernice tražiteljima posla koji razmišljaju o osnivanju vlastitog poduzeća. Tim
           nastojanjima nastavlja se rad obavljen u okviru prijašnjeg predmeta sufinanciranog iz
           EGF-a (EGF/2013/001 FI/Nokia), a to je sastavljanje izvješća i statistika na temelju
           telefonskog intervjuiranja poduzetnika.
   39.     Predložene opisane mjere predstavljaju aktivne mjere tržišta rada u okviru
           prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za
           pasivne mjere socijalne zaštite.
   40.     Finska je dostavila tražene podatke o aktivnostima koje su obveza predmetnog
           poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Potvrdila je
           da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.
   Predviđeni proračun
   41.     Predviđeni ukupni troškovi iznose 2 275 000 EUR, u što su uključeni izdaci za
           usluge prilagođene potrebama u iznosu od 2 172 000 EUR i izdaci za aktivnosti
           pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja u iznosu
           od 103 000 EUR.
   42.     Ukupni financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 1 365 000 EUR (60 % ukupnih
           troškova).
HR                                               9                                               HR
 ---pagebreak---                                                                             Predviđeni      Predviđeni
                                                          Predviđeni         trošak po        ukupni
                          Mjere                                                              troškovi
                                                        broj sudionika       sudioniku
                                                                               (EUR)          (EUR)
   Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)
   Poučavanje i druge pripremne mjere                         222                400          88 800
   Usluge zapošljavanja i poslovne usluge na
                                                              500                600         300 000
   Uslužnoj točki
   Osposobljavanje i ponovno osposobljavanje                  145               5 000        725 000
   Poticanje poduzetništva i usluga za nove
                                                               13               5 000         65 000
   poduzetnike
   Bespovratna sredstva za početak poslovanja                  19               6 000        114 000
   Anketiranje poduzeća i posjeti                             424              1 1798        500 000
                                        Podzbroj (a):                                       1 792 800
                                                                        –
      Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama                                         (82,54 %)
             Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
   Subvencije za plaće                                         62               6 000        372 000
   Naknade za putne troškove, troškove smještaja i
                                                               48                150           7 200
   troškove selidbe
                                        Podzbroj (b):                                        379 200
                                                                        –
      Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama                                         (17,46 %)
   Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u
      1. Pripremne aktivnosti                                           –                      8 000
      2. Upravljanje                                                    –                     70 000
      3. Informiranje i promidžba                                       –                     20 000
      4. Nadzor i izvješćivanje                                         –                      5 000
                                        Podzbroj (c):                                        103 000
                                                                        –
                          Postotak ukupnih troškova:                                         (4,53 %)
   Ukupni troškovi (a + b + c):                                         –                   2 275 000
   8
           Zaokruženi iznosi.
HR                                                   10                                                HR
 ---pagebreak---    Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)                      –                    1 365 000
   43.      Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7.
            stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u ne prelaze 35 % ukupnih troškova usklađenog
            paketa usluga prilagođenih potrebama. Finska je potvrdila da te mjere ovise o
            aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima
            osposobljavanja.
   44.      Finska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, pokretanje posla i
            preuzimanje poduzeća od strane zaposlenika neće premašiti 15 000 EUR po
            korisniku.
   Razdoblje u kojem izdaci zadovoljavaju uvjete za doprinos iz EGF-a
   45.      Finska je započela s pružanjem usluga prilagođenih potrebama ciljanim korisnicima
            11. kolovoza 2014. Izdaci za mjere iz točaka 29. do 39. stoga zadovoljavaju uvjete za
            financijski doprinos iz EGF-a od 11. kolovoza 2014. do 30. siječnja 2017., uz
            iznimku visokog obrazovanja (ako je pruženo) koje zadovoljava uvjete za financijski
            doprinos od 11. kolovoza 2014. do 30. srpnja 2017.
   46.      Finska je počela stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a
            11. kolovoza 2014. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i
            promidžbe te nadzora i izvješćivanja stoga zadovoljavaju uvjete za financijski
            doprinos iz EGF-a od 11. kolovoza 2014. do 30. srpnja 2017.
   Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije
   47.      Izvori nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja osigurat će se iz proračunskih
            sredstava javnih službi za zapošljavanje u administrativnom odjelu Ministarstva
            zapošljavanja i gospodarstva. Neke će se usluge također sufinancirati kao troškovi
            poslovanja Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te Ureda za
            zapošljavanje i gospodarski razvoj. Tehnička podrška financirat će se iz operativnih
            troškova Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva i Centara za gospodarski razvoj,
            promet i zaštitu okoliša. Nadležna finska tijela nastojat će osigurati nacionalno
            pretfinanciranje za sva djelovanja i zadaće kako bi se omogućilo da se aktivnosti s
            potporom iz EGF-a pokrenu što je brže i učinkovitije moguće.
   48.      Finska trenutačno priprema zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a s obzirom na
            daljnja otpuštanja u Microsoftu. Slično kao i u slučaju Broadcoma, osobe otpuštene
            iz Microsofta prethodno su bile zaposlene u Nokiji i smještene na istim područjima:
            Ouluu, Tampereu, Salu i širem gradskom području Helsinkija. Nastojat će se
            iskoristiti potencijal sinergije tih dvaju projekata.
   49.      U okviru EGF-ova projekta Broadcom također će se surađivati s projektom
            Mobilnosti radne snage u Europi 2014. – 2020., razvojnim projektom nacionalne
            službe EURES. Taj će se projekt pokrenuti početkom 2015. godine uz sufinanciranje
            iz ESF-a te će se koordinirati u Centru za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša
            za regiju Pohjois-Karjalau.
   50.      U okviru novog programskog razdoblja ESF-a u pripremi je nacionalni paket mjera
            pod nazivom „Modeli između poduzeća poslodavca i poduzeća koje reže troškove”.
            Cilj skupa mjera dopunjavanje je i razvijanje aktivnosti povezanih s nacionalnim
            strukturnim promjenama i sigurnošću u promjenjivim okolnostima. Namjera je
            pokrenuti zajednički razvoj proizvoda, identificirati dobre i loše prakse, poboljšati
            komunikaciju i zadržati dobre rezultate projekata.
HR                                                   11                                             HR
 ---pagebreak---    51.     Finska je potvrdila da se za prethodno navedene mjere za koje se dodjeljuje
           financijski doprinos iz EGF-a neće primiti financijski doprinos iz drugih financijskih
           instrumenata Unije.
   Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim
   partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima
   52.     Finska je navela da je u dogovoru s predstavnicima ciljanih korisnika te socijalnim i
           regionalnim partnerima sastavljen usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama.
           Dana 1. listopada 2014. održana je rasprava u cilju planiranja mjera koje će se
           uvrstiti u regionalne projekte sufinancirane iz EGF-a. Sudjelovali su predstavnici
           ciljanih korisnika, predstavnici poduzeća koje je otpustilo radnike i mnogi drugi
           dionici. Iz diskusije su proizašli prijedlozi za projekte sufinancirane iz EGF-a u regiji
           Oulua koji su obuhvaćeni zahtjevom.
   53.     Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva okupilo je široku skupinu dionika koja se
           bavi pitanjima otpuštanja u Broadcomu i koja je sudjelovala u pripremi zahtjeva za
           dodjelu sredstava iz EGF-a. Radnu skupinu sačinjavaju predstavnici relevantnih
           Centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša, koji su odgovorni za
           regionalnu provedbu i razvojne zadaće središnje države, te socijalni partneri,
           predstavnici Broadcoma i drugi dionici.
   54.     Centar službe za korisnike ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj te centri za
           gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša surađuju s ostalim dionicima. Tom
           suradnjom nastoji se pružiti potpora provedbi, planiranju i razvoju usluga javnih
           službi za zapošljavanje i poslovnih usluga. Savjetodavno vijeće službi za
           zapošljavanje i poslovne usluge surađuje s uredom za zapošljavanje i gospodarski
           razvoj.
   Sustavi za upravljanje i nadzor
   55.     U zahtjevu za doprinos iz EGF-a nalazi se opis sustava za upravljanje i nadzor kojim
           se utvrđuju nadležnosti uključenih tijela. Finska je obavijestila Komisiju da će
           financijskim doprinosom upravljati Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva, koje
           upravlja i sredstvima iz ESF-a. Isto ministarstvo djeluje i kao tijelo za ovjeravanje.
           Dužnosti i hijerarhijski odnosi između odjela odgovornih za te dvije funkcije strogo
           su razdvojeni. Upravljačke funkcije za EGF dodijeljene su Odjelu zapošljavanja i
           poduzetništva, a one za ESF dodijeljene su Regionalnom odjelu. Funkcije
           ovjeravanja za oba Fonda dodijeljene su Odjelu za ljudske resurse i administraciju.
           Ministarstvo je pripremilo priručnik u kojem se detaljno navode postupci koje treba
           slijediti.
   56.     Tijelo odgovorno za revizije jest nezavisni Odjel za unutarnju reviziju koji djeluje u
           sklopu Tajništva tog Ministarstva. Funkcije koje se odnose na praćenje i reviziju
           također su obuhvaćene rasponom funkcija upravljačkih tijela i tijela za ovjeravanje.
   Obveze predmetne države članice
   57.     Finska je dostavila sva potrebna jamstva:
           –      da se načelo jednakog postupanja i nediskriminacije poštuje u vezi s pristupom
                  predloženim mjerama i njihovom provedbom,
           –      da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni nacionalnim                 zakonodavstvom     i
                  zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,
HR                                                 12                                                HR
 ---pagebreak---           –      da je poduzeće Broadcom Communications Finland, koje je nakon otpuštanja
                 nastavilo s poslovanjem, ispunilo svoje pravne obveze u pogledu viškova
                 radnih mjesta i da se u skladu s njima pobrinulo za svoje radnike,
          –      da se za predložene mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova
                 ili financijskih instrumenata Unije i da će se spriječiti dvostruko financiranje,
          –      da će predložene mjere biti komplementarne s mjerama koje se financiraju iz
                 strukturnih fondova,
          –      da će financijski doprinos iz EGF-a biti u skladu s proceduralnim i
                 materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
   PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
   Proračunski prijedlog
   58.    EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.),
          kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od
          2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje
          2014. – 20209.
   59.    Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1.
          Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere i
          procijenjene troškove, Komisija predlaže da se na temelju zahtjeva mobilizira EGF
          kako bi se osigurao financijski doprinos od 1 365 000 EUR, što predstavlja 60 %
          ukupnih troškova predloženih mjera.
   60.    Predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički će donijeti Europski parlament i
          Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od
          2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj
          disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom
          upravljanju.10.
   Povezani akti
   61.    Istodobno s podnošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će
          Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od
          1 365 000 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.
   62.    Istodobno s donošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će
          provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na
          snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o upotrebi
          EGF-a.
   9
         SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
   10
         SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
HR                                               13                                                HR
 ---pagebreak---                                                     Prijedlog
                        ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
                     o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji
                           (zahtjev iz Finske – EGF/2015/001 FI/Broadcom)
   EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
   uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca
   2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage
   Uredbe (EZ) br. 1927/20061, a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
   uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog
   parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim
   pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju2, a posebno njegovu točku 13.,
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   budući da:
   (1)     Europski fond za prilagodbu globalizaciji (EGF) osnovan je kako bi se pružila potpora
           radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa
           svojim djelatnostima zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine
           uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili
           zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te kako bi im se pomoglo da se
           ponovno uključe na tržište rada.
   (2)     EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.),
           kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/20133.
   (3)     Dana 30 siječnja 2015. Finska je podnijela zahtjev EGF/2015/001 FI/Broadcom za
           financijski doprinos iz EGF-a, nakon otpuštanja u poduzeću Broadcom
           Communications Finland i dvama njegovim dobavljačima ili daljnjim proizvođačima
           u Finskoj. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama u skladu s člankom 8.
           stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj je zahtjev u skladu sa zahtjevima za
           utvrđivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđenima člankom 13. te Uredbe.
   (4)     Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od
           1 365 000 EUR za zahtjev koji je podnijela Finska.
   (5)     Kako bi se što više skratilo vrijeme za mobiliziranje EGF-a, ova bi se odluka trebala
           primjenjivati od dana njezina donošenja,
   1
           SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
   2
           SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
   3
           Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 o utvrđivanju višegodišnjeg financijskog okvira za
           razdoblje 2014. ‒ 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).
HR                                                      14                                              HR
 ---pagebreak---    DONIJELI SU OVU ODLUKU:
                                           Članak 1.
   U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2015. osigurava se
   1 365 000 EUR iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji za odobrena sredstva za
   preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanje.
                                           Članak 2.
   Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se
   od [datuma njezina donošenja]∗.
   Sastavljeno u Bruxellesu
   Za Europski parlament                      Za Vijeće
   Predsjednik                                Predsjednik
HR                                             15                                           HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 15.2.2016.
            COM(2016) 71 final
            2016/0043(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Ugovorom o funkcioniranju EU-a propisuje se da države članice svoje gospodarske politike i promicanje zapošljavanja smatraju pitanjima od zajedničkog interesa te da ih usklađuju u Vijeću. U dva se različita članka predviđa da Vijeće treba donijeti opće smjernice ekonomskih politika (članak 121.) i smjernice za zapošljavanje (članak 148.) pri čemu se izričito navodi da potonje moraju biti u skladu sa smjernicama ekonomskih politika. Uzimajući u obzir tu pravnu osnovu, smjernice za zapošljavanje i gospodarske politike predstavljene su kao dva različita pravna instrumenta koja su, međutim, nerazdvojivo povezana:

               –Preporuka Vijeća o općim smjernicama gospodarskih politika država članica i Unije – Dio I. integriranih smjernica strategije Europa 2020.;

               –Odluka Vijeća o smjernicama politika zapošljavanja država članica – Dio II. integriranih smjernica strategije Europa 2020.

               Te smjernice koje se primjenjuju prethodno navedenim pravnim instrumentima zajedno čine integrirane smjernice za provedbu strategije Europa 2020. Smjernice za zapošljavanje donesene su 5. listopada 2015. te kako je predviđeno odlukom o donošenju trebale bi osigurati usmjerenost na provedbu politike.

               Sveukupni ciljevi i prioriteti navedeni u smjernicama za zapošljavanje i dalje vrijede. U skladu s člankom 148. stavkom 2. njihova valjanost za 2016. mora se potvrditi Odlukom Vijeća, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, Odborom regija i Odborom za zapošljavanje.

               2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINAKA

               Nije primjenjivo.

               3.PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA

               SL L 268, 15.10.2015., str. 28.

               2016/0043 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 148. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  1
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  2
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  3
               ,

               budući da:

               (1)Člankom 145. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) propisuje se da države članice i Unija rade na razvoju usklađene strategije zapošljavanja te, posebice, na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage i tržišta rada koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama radi ostvarenja ciljeva utvrđenih u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU).

               (2)Strategijom Europa 2020., koju je predložila Europska komisija, omogućuje se Uniji da svoje gospodarstvo usmjeri prema pametnom, održivom i uključivom rastu koji prate visoke razine zaposlenosti, produktivnosti i socijalne kohezije. Pet glavnih ciljeva, koji su obuhvaćeni relevantnim smjernicama, zajednički su ciljevi s pomoću kojih se usmjerava djelovanje država članica te kojima se uzimaju u obzir njihova početna stanja i nacionalne okolnosti te stanje i okolnosti Unije. Europska strategija zapošljavanja ima ključnu ulogu u provedbi ciljeva zapošljavanja i tržišta rada u okviru nove strategije.

               (3)Integrirane smjernice u skladu su sa zaključcima Europskog vijeća. Njima se državama članicama daju precizne smjernice za utvrđivanje nacionalnih programa reformi i provedbu reformi, odražavajući međuovisnost te u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu. Smjernice za zapošljavanje trebale bi biti osnova za pojedinačne preporuke koje Vijeće može uputiti državama članicama u skladu s člankom 148. stavkom 4. UFEU-a usporedno s pojedinačnim preporukama upućenima državama članicama u skladu s člankom 121. stavkom 2. tog Ugovora. Smjernice za zapošljavanje trebale bi biti i osnova za izradu Zajedničkog izvješća o zapošljavanju koje Vijeće i Komisija svake godine šalju Europskom vijeću.

               (4)Pregledom nacionalnih programa reformi država članica sadržanim u Zajedničkom izvješću o zapošljavanju pokazalo se da bi države članice trebale nastaviti poduzimati sve moguće mjere u prioritetnim područjima povećanja sudjelovanja na tržištu rada i smanjenja strukturne nezaposlenosti, razvijanja kvalificirane radne snage pri čemu se uzimaju u obzir potrebe tržišta rada, promicanja kvalitete radnih mjesta i cjeloživotnog učenja, poboljšanja učinka sustava obrazovanja i osposobljavanja na svim razinama te povećanja broja sudionika u visokoškolskom obrazovanju, promicanja socijalne uključenosti i suzbijanja siromaštva.

               (5)Države članice trebale bi razmotriti uporabu Europskog socijalnog fonda u provedbi smjernica za zapošljavanje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Smjernice za politike zapošljavanja država članica kako su utvrđene u Prilogu Odluci Vijeća od 5. listopada 2015. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
                  4
                važeće su i za 2016. te ih države članice uzimaju u obzir u svojim politikama zapošljavanja.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL C , , str. .

                     (2)
                  SL C , , str. .

                     (3)
                  SL C , , str. .

                     (4)
                  Odluka Vijeća (EU) 2015/1848 od 5. listopada 2015. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 268, 15.10.2015., str. 28.)


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 28.7.2017.
            COM(2017) 480 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za osiguranje financiranja za Europski fond za održivi razvoj

               OBRAZLOŽENJE

               Uredbom Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
                  1
                (dalje u tekstu: „Uredba o VFO-u”) omogućuje se mobilizacija instrumenta fleksibilnosti radi financiranja jasno utvrđenog rashoda koji se nije mogao financirati unutar gornjih granica raspoloživih za jedan ili više naslova višegodišnjeg financijskog okvira.

               U skladu s člankom 11. Uredbe o VFO-u i točkom 12. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  2
               , nakon što su se ispitale sve mogućnosti za preraspodjelu odobrenih sredstava te se iskoristila neodijeljena razlika iz naslova za rashode Globalna Europa (naslov 4.), Komisija predlaže mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u 2017. u iznosu od 275 milijun EUR.

               Dostupnost sredstava iz instrumenta fleksibilnosti
                  3
                jest kako slijedi: godišnji iznos od 600 milijuna EUR (u cijenama iz 2011.), što odgovara iznosu od 676 milijuna EUR u sadašnjim cijenama uvećanom za iznose iz Fonda solidarnosti Europske unije i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji koji su prestali vrijediti (na kraju 2016. prestao je vrijediti iznos od 646 milijuna EUR). Uzimajući u obzir mobilizaciju 530 milijuna EUR u okviru proračuna za 2017. radi financiranja hitnih proračunskih mjera za rješavanje postojeće migracijske, izbjegličke i sigurnosne krize
                  4
               , ukupna raspoloživa sredstva u okviru instrumenta fleksibilnosti u 2017. iznose 792 milijuna EUR.

               Ta mobilizacija odnosi se na iznos od 275 milijun EUR iznad gornje granice naslova 4. višegodišnjeg financijskog okvira i namijenjena je financiranju izdvajanja rezervacija za 2017. za Europski fond za održivi razvoj (EFSD).

               Indikativna odobrena sredstva za plaćanje koja odgovaraju predloženoj mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti navedene su u tablici:

               (u milijunima EUR, u sadašnjim cijenama)

                        Godina

                        Odobrena sredstva za plaćanje koja se odnose na mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti za mjere izdvajanja rezervacija za EFSD u 2017.

                        2017.

                        275,0

                        Ukupno

                        275,0

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za osiguranje financiranja za Europski fond za održivi razvoj

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  5
               , a posebno njegovu točku 12. treći podstavak,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Instrument fleksibilnosti namijenjen je financiranju jasno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova.

               (2)Gornja granica godišnjeg iznosa dostupnog za instrument fleksibilnosti iznosi 600 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, EURATOM) br. 1311/2013
                  6
               .

               (3)Za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji potrebno je hitno mobilizirati velik dodatni iznos za financiranje odgovarajućih mjera.

               (4)Nakon što su razmotrene sve mogućnosti preraspodjele odobrenih sredstava u okviru gornje granice rashoda za naslov 4. (Globalna Europa), potrebno je mobilizirati instrument fleksibilnosti kako bi se dopunilo financiranje dostupno u općem proračunu Unije za financijsku godinu 2017. iznad gornje granice naslova 4. za iznos od 275 000 000 EUR za financiranje Europskog fonda za održivi razvoj. Taj iznos uključuje iznose iz Fonda solidarnosti Europske unije i Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji koji su prestali vrijediti u prethodnim godinama u skladu s člankom 11. stavkom 1. Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013.

               (5)Na temelju očekivanog plana isplate odobrena sredstva za plaćanje koja odgovaraju mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti trebala bi se dodijeliti samo za 2017.:

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U općem proračunu Unije za financijsku godinu 2017. instrument fleksibilnosti mobilizira se za osiguravanje iznosa od 275 000 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzete obveze i odobrenim sredstvima za plaćanje u naslovu 4. (Globalna Europa).

               Iznos iz prvog stavka upotrebljava se za izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond Europskog fonda za održivi razvoj.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu dvadesetoga dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)
                  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (2)
                  SL C 373, 20.12.2013, str. 1.

                     (3)
                  Izračunima se ne dovodi u pitanje izmjena Komunikacije Komisije Vijeću i Europskom parlamentu, Tehnička prilagodba financijskog okvira za 2018. u skladu s kretanjima BND-a (ESA 2010) (COM(2017)220 final), u kojoj bi trebalo uzeti u obzir povećanje iznosa dostupnih za instrument fleksibilnosti nakon stupanja na snagu Uredbe (EU) br. 2017/1123.

                     (4)
                  SL L 50, 28.2.2017, str. 53.

                     (5)
                  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (6)
                  Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020., SL L 347, 20.12.2013., str. 884.