               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.9.2018.
            COM(2018) 610 final
            2018/0319(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Člankom 54. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži
                  1
                predviđeno je da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može koordinirati operativnu suradnju između država članica i trećih zemalja s obzirom na upravljanje vanjskim granicama. U tom pogledu Agencija može na vanjskim granicama izvršavati djelovanja u koja su uključene jedna ili više država članica i susjedna treća zemlja barem jedne od tih država članica, uz suglasnost te susjedne zemlje, među ostalim i na državnom području te treće zemlje.

               U skladu s člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 u slučajevima kad je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Sporazumom o statusu obuhvaćaju se svi aspekti koji su potrebni za provedbu tih djelovanja. Posebno se određuju opseg operacije, građanska i kaznena odgovornost te zadaće i ovlasti članova timova. Sporazumom o statusu osigurava se puno poštovanje temeljnih prava tijekom tih operacija.

               Na temelju pregovaračkih smjernica koje je donijelo Vijeće Europska komisija vodila je pregovore o sporazumu o statusu s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom u cilju uspostave pravnog okvira kojim će se u slučaju potrebe za brzom reakcijom omogućiti neposredno djelovanje uspostavom operativnih planova. Iako su migracijski tokovi u regiji mnogo manjeg opsega nego u razdoblju 2015.–2016., mreže organiziranog kriminala svoje rute i metode krijumčarenja migranata brzo prilagođavaju svakoj novoj situaciji. Nakon sklapanja sporazuma o statusu nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije i država članica EU-a, uz koordinaciju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, bit će u mnogo boljem položaju da brzo odgovore na takve moguće promjene.

               Priloženi Prijedlog odluke Vijeća čini pravni instrument za potpisivanje Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Komisija je 21. veljače 2017. dobila odobrenje Vijeća da s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom započne pregovore o sklapanju sporazuma o statusu u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji.

               Pregovori o sporazumu o statusu započeli su 15. rujna 2017., drugi krug pregovora održan je 24. studenoga 2017., a završni krug održan je 30. travnja 2018. Pregovori su uspješno okončani 18. srpnja 2018., kad su povjerenik za migracije, unutarnje poslove i građanstvo Dimitris Avramopoulos i ministar unutarnjih poslova bivše jugoslavenske republike Makedonije Oliver Spasovski u Bruxellesu parafirali Nacrt sporazuma o statusu.

               Komisija smatra da su ciljevi koje je Vijeće odredilo u pregovaračkim smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o statusu prihvatljiv za Uniju.

               Države članice su obaviještene i s njima je provedeno savjetovanje u okviru odgovarajuće radne skupine Vijeća.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Trenutačno trinaest država članica ima važeće bilateralne sporazume s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom: oni uključuju niz zajedničkih mjera kao što su granične kontrole, zaštita državne granice, ophodnje, vraćanje itd. Na snazi je i radni dogovor (koji se ažurira) između Ministarstva unutarnjih poslova bivše jugoslavenske republike Makedonije i Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, koji konkretno uključuje redovito sudjelovanje predstavnika sektora za pitanja granica i migracije u zajedničkim operacijama koje koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, pri čemu su ti predstavnici na državnom području država članica u svojstvu promatrača, uz suglasnost države članice domaćina.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Europski migracijski program temelji se na četiri stupa. Jedan od tih stupova je upravljanje granicama: to uključuje bolje upravljanje vanjskom granicom EU-a, posebno solidarnošću s onim državama članicama koje se nalaze na vanjskim granicama, kao i poboljšanje učinkovitosti graničnih prijelaza. Pojačanim nadzorom granica bivše jugoslavenske republike Makedonije pozitivno će se utjecati i na vanjske granice EU-a, posebno na vanjske granice Bugarske i Grčke, kao i na granice bivše jugoslavenske republike Makedonije. Daljnje jačanje sigurnosti na vanjskim granicama u skladu je i s Europskim programom sigurnosti.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna osnova za ovaj Prijedlog odluke Vijeća je članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) te članak 79. stavak 2. točka (c) UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a.

               Nadležnost EU-a za sklapanje sporazuma o statusu izričito je predviđena člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624, u kojemu se navodi da u slučajevima kad je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom.

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. UFEU-a Unija ima isključivu nadležnost za sklapanje međunarodnog sporazuma kada je njegovo sklapanje predviđeno zakonodavnim aktom Unije. Člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 predviđa se sklapanje sporazuma o statusu između Europske unije i dotične treće zemlje. Zato je priloženi Sporazum s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom u isključivoj nadležnosti Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Nije primjenjivo.

               •Proporcionalnost

               Sporazumom o statusu omogućit će se Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji umjesto bilateralnog raspoređivanja koje provode države članice u slučaju iznenadnog priljeva migranata.

               Stoga je potreban zajednički pristup za bolje upravljanje granicama bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               •Odabir instrumenta

                  Ovaj je Prijedlog u skladu s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a, kojim se predviđa da Vijeće donosi odluke o međunarodnim sporazumima. Ne postoji drugi pravni instrument kojim bi se moglo koristiti u svrhu postizanja cilja iz ovog Prijedloga.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Nije primjenjivo.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Nije primjenjivo.

               •Procjena učinka

                  Za pregovore o sporazumu o statusu nije potrebna procjena učinka.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

               S obzirom na to da je riječ o novom sporazumu, ne bi se mogla provesti evaluacija ili provjera primjerenosti postojećih instrumenata.

               •Temeljna prava

                  Nacrt sporazuma o statusu sadržava odredbe kojima se osigurava zaštita temeljnih prava osoba na koje utječu postupci članova tima uključenih u djelovanje koje koordinira Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu.

                  Odredbe o temeljnim pravima dodatno su objašnjene u točki 5. naslovljenoj „Ostali elementi”.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Sporazum o statusu sam po sebi nema financijske posljedice. Naime, troškovi koji će se namirivati iz proračuna Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bit će troškovi nastali stvarnim raspoređivanjem timova europske granične i obalne straže na temelju operativnog plana i relevantnog sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Buduće operacije na temelju sporazuma o statusu financirat će se vlastitim sredstvima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu.

               U financijskom izvještaju priloženom Prijedlogu uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži u pogledu rashoda Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, pojačana suradnja s trećim zemljama (uključujući moguće zajedničke operacije sa susjednim zemljama) procijenjena je na prosječan iznos od 6,090 milijuna EUR godišnje za razdoblje 2017.–2020.

               5.OSTALI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Komisija će osigurati odgovarajuće praćenje provedbe sporazuma o statusu.

               Bivša jugoslavenska republika Makedonija i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu zajedno ocjenjuju svaku zajedničku operaciju ili brzu intervenciju na granicama.

               Konkretno, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, bivša jugoslavenska republika Makedonija i države članice koje sudjeluju u određenom djelovanju na kraju svakog djelovanja sastavljaju izvješće o primjeni odredbi sporazuma, uključujući obradu osobnih podataka.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Nije primjenjivo.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Područje primjene sporazuma

               Na temelju predmetnog sporazuma Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može raspoređivati timove europske granične i obalne straže s izvršnim ovlastima u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji kako bi provodili zajedničke operacije i brze intervencije na granicama. Iako se predmetnim sporazumom ne proširuje područje primjene Sporazuma između Europske zajednice i bivše jugoslavenske republike Makedonije o ponovnom prihvatu osoba bez boravišne dozvole („Sporazum između EZ-a i bivše jugoslavenske republike Makedonije o ponovnom prihvatu”)
                  2
               , timovima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu u okviru konkretne operacije vraćanja dopušteno je i da bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji pomažu pri identifikaciji osoba koje treba ponovno prihvatiti u bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju u skladu sa Sporazumom između EZ-a i bivše jugoslavenske republike Makedonije o ponovnom prihvatu.

               Timovi europske granične i obalne straže mogu se rasporediti na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije samo u onim regijama koje graniče s vanjskim granicama EU-a; članovi tima imaju izvršne ovlasti na tim područjima bivše jugoslavenske republike Makedonije kako je utvrđeno u operativnom planu.

               Započinjanje djelovanja

               Inicijativu za započinjanje djelovanja može predložiti Agencija. Nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije mogu od Agencije zatražiti da razmotri djelovanje. Da bi se djelovalo, potrebna je suglasnost nadležnih tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije i Agencije.

               Operativni plan

               Prije svake zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama Agencija i bivša jugoslavenska republika Makedonija moraju dogovoriti operativni plan. Država članica ili države članice koje graniče s operativnim područjem također moraju biti suglasne s tim operativnim planom.

               U planu se detaljno opisuju organizacijski i postupovni aspekti zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama, uključujući opis i procjenu stanja, operativni cilj i druge ciljeve, operativni koncept, vrstu tehničke opreme koja se raspoređuje, plan provedbe, suradnju s ostalim trećim zemljama, drugim agencijama i tijelima Unije ili međunarodnim organizacijama, odredbe u pogledu temeljnih prava, uključujući zaštitu osobnih podataka, koordinacijsku, zapovjednu, kontrolnu i komunikacijsku strukturu te strukturu za izvješćivanje, organizacijske aranžmane i logistiku, evaluaciju te financijske aspekte zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama.

               Zadaće i ovlasti članova tima

               Općenito, timovi su ovlašteni za obavljanje zadaća i izvršavanje izvršnih ovlasti potrebnih za nadzor državne granice i operacije vraćanja. Moraju poštovati zakone i propise bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Timovi djeluju na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije samo na temelju uputa i u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Članovi tima prema potrebi nose svoju odoru, a na odori vidljivu oznaku za osobnu identifikaciju i plavu vrpcu na rukavu s oznakama Europske unije i Agencije. Nose i akreditacijsku ispravu kako bi ih nacionalna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije mogla jasno identificirati.

               Članovi tima mogu nositi službeno oružje, streljivo i opremu u skladu s ovlastima na temelju nacionalnog prava svoje države i prava bivše jugoslavenske republike Makedonije. Tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije unaprijed obavješćuju Agenciju o dopuštenom službenom oružju, streljivu i opremi te o relevantnom pravnom okviru i uvjetima njihove upotrebe.

               Članovi tima mogu primijeniti silu, uključujući službeno oružje, streljivo i opremu, uz suglasnost svoje države i tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja bivše jugoslavenske republike Makedonije te u skladu s nacionalnim pravom bivše jugoslavenske republike Makedonije. Tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije mogu ovlastiti članove tima za primjenu sile i kad njihovi službenici graničnog nadzora nisu prisutni. Tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije unaprijed obavješćuju Agenciju o dopuštenoj primjeni fizičke sile i sredstava prisile te o uvjetima njihove primjene.

               Prije raspoređivanja članova tima tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije Agenciju obavješćuju o nacionalnim bazama podataka u koje se može dobiti uvid u skladu s nacionalnim zakonodavstvom bivše jugoslavenske republike Makedonije. Nacionalnim bazama podataka pristupaju samo ovlaštene osobe iz bivše jugoslavenske republike Makedonije i podaci se mogu razmjenjivati samo s članovima tima ako je potrebno.

               Suspenzija i prekid djelovanja

               Agencija i tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije mogu suspendirati ili prekinuti djelovanje ako smatraju da druga strana ne poštuje odredbe Sporazuma ili operativnog plana.

               Povlastice i imuniteti članova tima

               Članovi tima uživaju imunitet od kaznene nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije za sva djela počinjena u okviru izvršavanja službenih dužnosti („na dužnosti”), ali takav imunitet neće uživati za djela počinjena kada nisu na dužnosti.

               U operativnom planu precizno se utvrđuju djelovanja za koja se uživa imunitet od kaznene nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Ako je član tima optužen da je počinio kazneno djelo, izvršni direktor Agencije prije pokretanja postupka pred sudom potvrđuje nadležnim pravosudnim tijelima bivše jugoslavenske republike Makedonije je li predmetno djelo počinjeno u okviru izvršavanja službenih dužnosti. Izvršni direktor Agencije donosi odluku nakon pomnog razmatranja svih izlaganja nadležnog tijela države članice koja je rasporedila tog službenika graničnog nadzora ili drugog člana relevantnog osoblja i nadležnih tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije. Potvrda izvršnog direktora Agencije obvezujuća je za sudstvo bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Povlastice koje uživaju članovi tima i njihov imunitet od kaznene nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije ne izuzimaju ih od nadležnosti matične države članice.

               Sličan režim primjenjuje se za građansku i upravnu odgovornost članova tima.

               Država članica koja je rasporedila dotičnog službenika graničnog nadzora ili drugog člana relevantnog osoblja može članovima timova ukinuti imunitet od kaznene, građanske i upravne nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije. Takvo ukidanje uvijek mora biti izričito.

               U Sporazumu je predviđen mehanizam za nadoknadu štete. Taj se mehanizam temelji na članku 42. Uredbe (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži. Ako je štetu prouzročio član tima „na dužnosti”, odgovornost snosi bivša jugoslavenska republika Makedonija. Ako je štetu zbog krajnje nepažnje ili namjernog protupravnog postupanja prouzročio član tima iz države članice sudionice koji je „na dužnosti” ili ako je djelo počinjeno kad osoba nije bila na dužnosti, bivša jugoslavenska republika Makedonija preko izvršnog direktora Agencije može zatražiti da dotična država članica sudionica plati naknadu štete. Ako je štetu prouzročio član osoblja Agencije, bivša jugoslavenska republika Makedonija može zatražiti da Agencija plati naknadu štete.

               U pogledu članova tima ne smiju se poduzimati nikakve mjere izvršenja, osim ako je protiv njih pokrenut parnični postupak koji nije povezan s njihovim službenim dužnostima.

               Imovina članova tima koja je potrebna za obavljanje njihovih službenih dužnosti ne smije se oduzeti. U parničnim postupcima članovi tima ne podliježu nikakvim ograničenjima u pogledu osobne slobode ni bilo kakvim drugim mjerama prisile.

               Članovi tima izuzeti su od odredbi o socijalnom osiguranju koje mogu biti na snazi u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji u pogledu usluga pruženih Agenciji. Oni su u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji izuzeti i od svih oblika oporezivanja plaće i prihoda koje im isplaćuju Agencija ili njihove države članice, kao i od oporezivanja svih prihoda koje primaju izvan bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije dopuštaju unošenje i iznošenje predmeta namijenjenih osobnoj upotrebi članova tima te odobravaju izuzeće od svih carina, poreza i povezanih naknada (uz iznimku naknada za skladištenje, prijevoz i slične usluge) povezanih s takvim predmetima.

               Osobna se prtljaga članova tima ne pregledava, osim ako postoje ozbiljni razlozi ili sumnja da sadržava predmete koji nisu namijenjeni njihovoj osobnoj upotrebi ili predmete čiji je uvoz ili izvoz zabranjen zakonom ili predmete koji podliježu propisima bivše jugoslavenske republike Makedonije o karanteni. Pregled takve osobne prtljage obavlja se isključivo u prisutnosti dotičnog člana (dotičnih članova) tima ili ovlaštenog predstavnika Agencije.

               Dokumenti, prepiska i imovina članova tima nepovredivi su, osim u slučaju mjera izvršenja. Članovi tima nisu dužni svjedočiti.

               Akreditacijska isprava

               Agencija u suradnji s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom izdaje akreditacijsku ispravu članovima tima za potrebe identifikacije pred tijelima bivše jugoslavenske republike Makedonije, kojom se dokazuje pravo nositelja da obavlja zadaće i izvršava ovlasti dodijeljene na temelju ovog Sporazuma i operativnog plana. S akreditacijskom ispravom i valjanom putnom ispravom član tima smije ući u bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, a da mu nije potrebna viza ili prethodno odobrenje.

               Temeljna prava

               Članovi tima pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti moraju u potpunosti poštovati temeljna prava i slobode, uključujući ona koja se odnose na pristup postupcima azila, ljudsko dostojanstvo i zabranu mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, pravo na slobodu, načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i zabranu kolektivnog protjerivanja, prava djeteta te pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života. Oni ne smiju samovoljno diskriminirati osobe ni na kojoj osnovi, uključujući na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi, spolne orijentacije ili rodnog identiteta. Sve mjere kojima se zadire u ta temeljna prava i slobode moraju biti razmjerne ciljevima koji se tim mjerama nastoje ostvariti te se njima mora poštovati bit tih temeljnih prava i sloboda.

               Svaka stranka Sporazuma mora imati uspostavljen mehanizam za podnošenje pritužbi radi postupanja s navodima o kršenju temeljnih prava koje je počinilo njezino osoblje. Agencija je uspostavila mehanizam za podnošenje pritužbi iz članka 72. Uredbe (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži te stoga ispunjuje tu obvezu. Pučki pravobranitelj bivše jugoslavenske republike Makedonije mogao bi se baviti tim navodima, osim ako tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije odluče uspostaviti mehanizam posebno namijenjen za postupanje s pritužbama podnesenima na temelju ovog Sporazuma.

               Obrada osobnih podataka

               Članovi tima prema potrebi obrađuju osobne podatke u skladu s pravilima koja se primjenjuju na Agenciju i države članice EU-a. Tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije obrađuju osobne podatke u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom.

               Po završetku svakog djelovanja Agencija, države članice sudionice i tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije sastavljaju zajedničko izvješće o obradi osobnih podataka koju su proveli članovi tima. To se izvješće šalje službeniku Agencije nadležnom za temeljna prava i službeniku Agencije nadležnom za zaštitu podataka te tijelu bivše jugoslavenske republike Makedonije nadležnom za zaštitu osobnih podataka. Službenik za temeljna prava i službenik za zaštitu podataka Agencije podnose izvješće izvršnom direktoru Agencije.

               Sporovi i tumačenje

               Sva pitanja u vezi s primjenom ovog Sporazuma zajedno razmatraju nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije i predstavnici Agencije, koji se savjetuju s državom članicom ili državama članicama koje graniče s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom.

               Ako se prethodno ne postigne nagodba, sporovi povezani s tumačenjem ili primjenom ovog Sporazuma rješavaju se isključivo pregovorima između bivše jugoslavenske republike Makedonije i Europske komisije, koja se savjetuje sa svim državama članicama koje graniče s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom.

               Tijela nadležna za provedbu Sporazuma

               Za bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju tijelo nadležno za provedbu ovog Sporazuma je Ministarstvo unutarnjih poslova. Za Europsku uniju tijelo nadležno za provedbu ovog Sporazuma je Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu.

               Zajednička izjava

               Obje se stranke slažu da suzdržavanje od poduzimanja bilo kakvih mjera koje bi mogle ugroziti mogući naknadni kazneni progon člana tima koji pokrenu nadležna tijela države domaćina uključuje suzdržavanje od aktivnog omogućivanja povratka tog člana tima iz mjesta operacije europske granične i obalne straže u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji u njegovu matičnu državu članicu sve dok se ne dobije potvrda izvršnog direktora Agencije.

               2018/0319 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) i članak 79. stavak 2. točku (c) u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 u slučajevima kad je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Sporazumom o statusu obuhvaćaju se svi aspekti koji su potrebni za provedbu tih djelovanja.

               (2)Vijeće je 21. veljače 2017. ovlastilo Komisiju da s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom započne pregovore o sklapanju sporazuma o statusu u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji.

               (3)Pregovori o sporazumu o statusu započeli su 15. rujna 2017. te su uspješno završeni parafiranjem Sporazuma 18. srpnja 2018.

               (4)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ
                  3
               ; Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (5)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ
                  4
               ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (6)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (7)Sporazum o statusu trebalo bi potpisati, a izjavu priloženu Sporazumu trebalo bi odobriti u ime Unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, podložno sklapanju navedenog sporazuma.

               Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Izjava priložena ovoj Odluci odobrava se u ime Unije.

               Članak 3.

               Glavno tajništvo Vijeća izdaje za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Sporazuma instrument sa svim ovlastima potrebnima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.

               Članak 4.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL 16.9.2016., L 251/1.

                     (2)

                        SL, 19.12.2007., L 334/7.

                     (3)

                        Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL, 1.6.2000., L 131/43).

                     (4)

                        Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL, 7.3.2002., L 64/20).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.9.2018.
            COM(2018) 610 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o potpisivanju, u ime Unije, Sporazuma o statusu između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije u pogledu djelovanja koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

               PRILOG

               SPORAZUM O STATUSU

               između Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji

               EUROPSKA UNIJA

               i BIVŠA JUGOSLAVENSKA REPUBLIKA MAKEDONIJA,

               dalje u tekstu „stranke”,

               BUDUĆI DA se može dogoditi da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu (dalje u tekstu „Agencija”) koordinira operativnu suradnju između država članica Europske unije i bivše jugoslavenske republike Makedonije, među ostalim na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da bivša jugoslavenska republika Makedonija, kao zemlja kandidatkinja za članstvo u EU-u od 2005., blisko surađuje s Unijom u području upravljanja migracijskim tokovima te suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminala,

               BUDUĆI DA će stranke poštovati odredbe utvrđene u izjavama priloženima ovom Sporazumu o statusu,

               BUDUĆI DA je potrebno uspostaviti pravni okvir u obliku sporazuma o statusu za slučajeve u kojima će članovi tima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu imati izvršne ovlasti na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da bi se svim djelovanjima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije trebala u potpunosti poštovati temeljna prava,

               ODLUČILE SU SKLOPITI SLJEDEĆI SPORAZUM:

               Članak 1.

               Područje primjene Sporazuma

               1.Ovim se Sporazumom uređuju prava i obveze članova tima Agencije tijekom njihova upravljanja migracijskim tokovima te suzbijanja nezakonitog useljavanja i prekograničnog kriminala u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, u kojoj imaju izvršne ovlasti, te drugi aspekti koji su nužni za provedbu djelovanja u kojima sudjeluju članovi tima Agencije i nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               2.Ovim se Sporazumom ne proširuje područje primjene Sporazuma između Europske zajednice i bivše jugoslavenske republike Makedonije o ponovnom prihvatu osoba bez boravišne dozvole („Sporazum između EZ-a i bivše jugoslavenske republike Makedonije o ponovnom prihvatu”). Kad je riječ o operacijama vraćanja kako su definirane u članku 2. stavku 4., ovaj se Sporazum odnosi samo na pružanje operativne potpore za operacije vraćanja koje se provode u skladu sa Sporazumom između EZ-a i bivše jugoslavenske republike Makedonije o ponovnom prihvatu.

               3.Ovaj se Sporazum primjenjuje samo na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije i članovi tima imaju izvršne ovlasti na onim područjima bivše jugoslavenske republike Makedonije kako su utvrđena u operativnom planu.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ovog Sporazuma primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.„djelovanje” znači zajednička operacija, brza intervencija na granicama ili operacija vraćanja;

               2.„zajednička operacija” znači djelovanje namijenjeno suzbijanju nezakonitog useljavanja ili prekograničnog kriminala ili namijenjeno pružanju veće tehničke i operativne pomoći na granici bivše jugoslavenske republike Makedonije s nekom državom članicom i raspoređivanje članova tima Agencije na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije tijekom određenog razdoblja, u skladu s operativnim planom;

               3.„brza intervencija na granicama” znači djelovanje koje se provodi tijekom ograničenog vremena u skladu s operativnim planom u cilju brzog reagiranja na posebne i nesrazmjerne probleme na granicama bivše jugoslavenske republike Makedonije s nekom državom članicom;

               4.„operacija vraćanja” znači operacija koju koordinira Agencija i koja uključuje tehničko i operativno pojačanje koje pruža jedna država članica ili više njih te u okviru koje se povratnici iz jedne države članice ili više njih prisilno ili dobrovoljno vraćaju u bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju u skladu sa Sporazumom između Europske zajednice i bivše jugoslavenske republike Makedonije o ponovnom prihvatu osoba bez boravišne dozvole;

               5.„nadzor državne granice” znači kontrola osoba koja se provodi na granici isključivo kao odgovor na pokušaj ili na čin prelaska te granice, neovisno o svim drugim okolnostima, a sastoji se od granične kontrole na graničnim prijelazima i zaštite državne granice među graničnim prijelazima;

               6.„član tima” znači član osoblja Agencije ili član tima granične straže iz država članica sudionica, uključujući službenike graničnog nadzora koje su države članice uputile Agenciji radi njihova raspoređivanja tijekom djelovanja; to može uključivati drugo relevantno osoblje čije će se funkcije definirati u operativnom planu;

               7.„država članica” znači država članica Europske unije;

               8.„matična država članica” znači država članica čiji službenik graničnog nadzora ili član drugog relevantnog osoblja sudjeluje kao član tima;

               9.„osobni podaci” znači svaka informacija koja se odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu čiji se identitet može utvrditi; osoba čiji se identitet može utvrditi jest osoba koja se može identificirati izravno ili neizravno, posebno s pomoću identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji ili mrežni identifikator, ili s pomoću jednog ili više čimbenika svojstvenih fizičkom, fiziološkom, genetskom, mentalnom, ekonomskom, kulturnom ili socijalnom identitetu te fizičke osobe;

               10.„država članica sudionica” znači država članica koja sudjeluje u djelovanju u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji osiguravanjem tehničke opreme, službenika graničnog nadzora i drugog relevantnog osoblja koje je raspoređeno kao dio tima;

               11.„Agencija” znači Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu osnovana Uredbom (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži;

               12.„izvršne ovlasti članova tima” znači ovlasti za provođenje zadaća nadzora državne granice i operacija vraćanja koje se izvršavaju na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije tijekom zajedničkog djelovanja kako je navedeno u operativnom planu.

               Članak 3.

               Započinjanje djelovanja

               1.Inicijativu za započinjanje djelovanja Agencija može predložiti nadležnim tijelima bivše jugoslavenske republike Makedonije. Nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije mogu od Agencije zatražiti da razmotri započinjanje djelovanja.

               2.Za provedbu djelovanja potrebna je suglasnost i nadležnih tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije i Agencije.

               Članak 4.

               Operativni plan

               Agencija i bivša jugoslavenska republika Makedonija za svaku zajedničku operaciju ili brzu intervenciju na granicama dogovaraju operativni plan, s kojim je suglasna država članica odnosno države članice koje graniče s operativnim područjem. U planu se detaljno opisuju organizacijski i postupovni aspekti zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama, uključujući opis i ocjenu stanja te način djelovanja, operativni cilj i druge ciljeve, vrstu tehničke opreme koja se raspoređuje, plan provedbe, suradnju s ostalim trećim zemljama, drugim agencijama i tijelima Unije ili međunarodnim organizacijama, odredbe u pogledu temeljnih prava, uključujući zaštitu osobnih podataka, predviđeno trajanje djelovanja, geografsko područje na kojem će se provoditi djelovanje, opis zadaća, odgovornosti, uključujući poštovanje temeljnih prava, i posebne upute članovima tima te dopušteno provjeravanje baza podataka i dopuštenu upotrebu službenog oružja, streljiva i opreme u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, sastav članova timova te raspoređivanje ostalog relevantnog osoblja, zapovjedne i kontrolne odredbe, uključujući imena i činove službenika graničnog nadzora bivše jugoslavenske republike Makedonije koji su nadležni za suradnju s članovima tima Agencije, posebno imena i činove službenika graničnog nadzora bivše jugoslavenske republike Makedonije koji zapovijedaju tijekom razdoblja raspoređivanja članova tima na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije te položaj članova tima u zapovjednom lancu, vrstu tehničke opreme koja će se upotrebljavati; koordinacijsku, zapovjednu, kontrolnu i komunikacijsku strukturu te strukturu za izvješćivanje, organizacijske aranžmane i logistiku, evaluaciju te financijske aspekte zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama. Evaluaciju zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama zajednički provode bivša jugoslavenska republika Makedonija i Agencija.

               Članak 5.

               Zadaće i ovlasti članova tima

               1. Članovi tima ovlašteni su za obavljanje zadaća i izvršavanje izvršnih ovlasti potrebnih za nadzor državne granice i operacije vraćanja.

               2. Članovi tima moraju poštovati zakone i druge propise bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               3. Članovi tima mogu obavljati zadaće i izvršavati ovlasti samo na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije na temelju uputa i u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja bivše jugoslavenske republike Makedonije. Bivša jugoslavenska republika Makedonija prema potrebi izdaje upute timu u skladu s operativnim planom.

               Agencija preko svojeg koordinatora može nadležnoj osobi iz granične policije bivše jugoslavenske republike Makedonije prenijeti svoje stavove o uputama izdanima timu. U tom slučaju bivša jugoslavenska republika Makedonija uzima te stavove u obzir i u najvećoj mogućoj mjeri postupa u skladu s njima.

               Ako upute izdane timu nisu u skladu s operativnim planom, koordinator o tome odmah izvješćuje izvršnog direktora Agencije. Izvršni direktor može poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući suspenziju ili prekid djelovanja.

               4. Članovi tima prema potrebi nose svoju odoru tijekom obavljanja zadaća i izvršavanja ovlasti. Članovi tima također na odori prema potrebi nose vidljivu oznaku za osobnu identifikaciju i plavu vrpcu na rukavu s oznakama Europske unije i Agencije. Kako bi se mogli identificirati pred nacionalnim tijelima bivše jugoslavenske republike Makedonije, članovi tima u svako doba nose akreditacijsku ispravu iz članka 8.

               5. Pri obavljanju zadaća i izvršavanju ovlasti članovi tima mogu nositi službeno oružje, streljivo i opremu u skladu s ovlastima koje imaju na temelju nacionalnog prava matične države članice i prava bivše jugoslavenske republike Makedonije. Bivša jugoslavenska republika Makedonija prije raspoređivanja članova tima obavješćuje Agenciju o dopuštenom službenom oružju, streljivu i opremi te o relevantnom pravnom okviru i uvjetima njihove upotrebe.

               6. Pri obavljanju zadaća i izvršavanju ovlasti članovi tima ovlašteni su primijeniti silu, uključujući službeno oružje, streljivo i opremu, uz suglasnost matične države članice i bivše jugoslavenske republike Makedonije, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja bivše jugoslavenske republike Makedonije i u skladu s nacionalnim pravom bivše jugoslavenske republike Makedonije. Bivša jugoslavenska republika Makedonija može ovlastiti članove tima za primjenu sile u odsutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja bivše jugoslavenske republike Makedonije. Bivša jugoslavenska republika Makedonija prije raspoređivanja članova tima obavješćuje Agenciju o dopuštenoj primjeni fizičke sile i sredstava prisile te o uvjetima njihove primjene.

               7.Bivša jugoslavenska republika Makedonija prije raspoređivanja članova tima obavješćuje Agenciju o nacionalnim bazama podataka u koje se može dobiti uvid. Uvid u baze podataka ostvaruje se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Nacionalnim bazama podataka pristupaju samo ovlaštene osobe iz bivše jugoslavenske republike Makedonije koji imaju odobrenje za pristup odgovarajućim nacionalnim bazama podataka.

               Bivša jugoslavenska republika Makedonija može dopustiti da se podaci iz njezinih nacionalnih baza podataka razmjenjuju s članovima tima ako je to potrebno za ispunjenje operativnih ciljeva utvrđenih u operativnom planu i za operacije vraćanja.

               Članak 6.

               Suspenzija i prekid djelovanja

               1. Ako bivša jugoslavenska republika Makedonija ne poštuje odredbe ovog Sporazuma ili operativnog plana, izvršni direktor Agencije može suspendirati ili prekinuti djelovanje nakon što u pisanom obliku o tome obavijesti bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju. Izvršni direktor bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju obavješćuje o razlozima za donošenje te odluke.

               2. Ako Agencija ili bilo koja država članica sudionica ne poštuje odredbe ovog Sporazuma ili operativnog plana, bivša jugoslavenska republika Makedonija može suspendirati ili prekinuti djelovanje nakon što u pisanom obliku o tome obavijesti Agenciju. Bivša jugoslavenska republika Makedonija Agenciju obavješćuje o razlozima za donošenje te odluke.

               3. Konkretno, izvršni direktor Agencije ili ministar unutarnjih poslova bivše jugoslavenske republike Makedonije može suspendirati ili prekinuti djelovanje u slučajevima kršenja temeljnih prava, načela zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja ili pravila o zaštiti podataka.

               4. Prekid djelovanja ne utječe na prava ili obveze koji su proizašli iz primjene ovog Sporazuma ili operativnog plana prije takvog prekida.

               Članak 7.

               Povlastice i imuniteti članova tima

               1. Cilj je povlastica i imuniteta na koje imaju pravo članovi tima Agencije osigurati uspješno izvršavanje njihovih službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom na državnom području bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               2. Dokumenti, prepiska i imovina članova tima nepovredivi su, osim u slučaju dopuštenih mjera izvršenja u skladu sa stavkom 8.

               3. Članovi tima uživaju imunitet od kaznene nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije u odnosu na sva djela koja počine u okviru obavljanja svojih službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Ako je član tima optužen da je počinio kazneno djelo, o tome se bez odgode obavješćuju izvršni direktor Agencije i nadležno tijelo matične države članice. Prije pokretanja postupka pred sudom izvršni direktor Agencije, nakon pomnog razmatranja svih izlaganja nadležnog tijela matične države članice i nadležnih tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije, potvrđuje nadležnim pravosudnim tijelima bivše jugoslavenske republike Makedonije je li predmetno djelo počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom. Sve dok ne dobiju tu potvrdu, Agencija i matična država članica suzdržavaju se od poduzimanja bilo kakvih mjera koje bi mogle ugroziti mogući naknadni kazneni progon člana tima koji pokrenu nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Ako je djelo počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, postupak se ne pokreće. Ako djelo nije počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, postupak se može nastaviti. Potvrda izvršnog direktora Agencije obvezujuća je za vlasti bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Povlastice koje uživaju članovi tima i njihov imunitet od kaznene nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije ne izuzima ih od nadležnosti matične države članice.

               4. Članovi tima uživaju imunitet od građanske i upravne nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije u odnosu na sva djela koja počine u okviru obavljanja svojih službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Ako se protiv članova tima pokrene bilo kakav parnični postupak pred bilo kojim sudom bivše jugoslavenske republike Makedonije, o tome se bez odgode obavješćuju izvršni direktor Agencije i nadležno tijelo matične države članice. Prije pokretanja postupka pred sudom izvršni direktor Agencije, nakon pomnog razmatranja svih izlaganja nadležnog tijela matične države članice i nadležnog tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije, potvrđuje nadležnim pravosudnim tijelima bivše jugoslavenske republike Makedonije jesu li članovi tima predmetno djelo počinili u okviru obavljanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Ako je djelo počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, postupak se ne pokreće. Ako djelo nije počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, postupak se može nastaviti. Potvrda izvršnog direktora Agencije obvezujuća je za vlasti bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Ako se protiv članova tima pokrene postupak, oni se ne mogu pozvati na imunitet od nadležnosti u pogledu bilo kakve protutužbe izravno povezane s glavnom tužbom.

               5. Matična država članica članovima timova može, ovisno o slučaju, ukinuti imunitet od kaznene, građanske i upravne nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije u skladu sa stavcima 3. i 4. ovog članka. Takvo ukidanje uvijek mora biti izričito.

               6. Članovi tima nisu dužni svjedočiti.

               7. Ako je član tima prouzročio štetu u okviru obavljanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, odgovornost za bilo kakvu štetu snosi bivša jugoslavenska republika Makedonija.

               Ako je šteta prouzročena zbog krajnje nepažnje ili namjernog protupravnog postupanja ili ako djelo nije počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti člana tima iz države članice sudionice, bivša jugoslavenska republika Makedonija može preko izvršnog direktora Agencije zatražiti da dotična država članica sudionica plati naknadu štete.

               Ako je šteta prouzročena zbog krajnje nepažnje ili namjernog protupravnog postupanja ili ako djelo nije počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti člana tima koji je član osoblja Agencije, bivša jugoslavenska republika Makedonija može zatražiti da Agencija plati naknadu štete.

               8. U pogledu članova tima ne smiju se poduzimati nikakve mjere izvršenja, osim ako je protiv njih pokrenut parnični postupak koji nije povezan s njihovim službenim dužnostima tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Imovina članova tima za koju izvršni direktor Agencije potvrdi da je potrebna za obavljanje njihovih službenih dužnosti ne smije se zaplijeniti radi izvršenja presude, odluke ili naloga. U parničnim postupcima članovi tima ne podliježu nikakvim ograničenjima u pogledu osobne slobode ni bilo kakvim drugim mjerama prisile.

               9. Imunitet članova tima od nadležnosti bivše jugoslavenske republike Makedonije ne izuzima ih od nadležnosti odgovarajućih matičnih država članica.

               10. Kad je riječ o uslugama pruženima Agenciji, na članove tima ne primjenjuju se odredbe o socijalnom osiguranju koje su na snazi u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji.

               11. U bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji članovi tima izuzeti su od svih oblika oporezivanja plaće i prihoda koje im isplaćuju Agencija ili matične države članice, kao i od oporezivanja svih prihoda koje primaju izvan bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               12. Bivša jugoslavenska republika Makedonija, u skladu sa zakonima i propisima koji su na snazi, dopušta unos predmeta namijenjenih osobnoj upotrebi članova tima i odobrava izuzeće od svih carina, poreza i povezanih naknada, uz iznimku naknada za skladištenje, prijevoz i slične usluge, u pogledu takvih predmeta. Bivša jugoslavenska republika Makedonija dopušta i izvoz takvih predmeta.

               13. Osobna prtljaga članova tima izuzeta je od pregleda, osim ako postoje ozbiljni razlozi za sumnju da sadržava predmete koji nisu namijenjeni njihovoj osobnoj upotrebi ili predmete čiji je uvoz ili izvoz zabranjen zakonom, ili predmete koji podliježu propisima bivše jugoslavenske republike Makedonije o karanteni. Pregled takve osobne prtljage obavlja se isključivo u prisutnosti dotičnog člana (dotičnih članova) tima ili ovlaštenog predstavnika člana (članova) tima.

               Članak 8.

               Akreditacijska isprava

               1. Agencija u suradnji s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom svakom članu tima izdaje ispravu na službenim jezicima stranaka za potrebe identifikacije pred nacionalnim tijelima bivše jugoslavenske republike Makedonije, kojom se dokazuje pravo nositelja da obavlja zadaće i izvršava ovlasti iz članka 5. ovog Sporazuma i operativnog plana. Isprava uključuje sljedeće informacije o članu tima: ime i državljanstvo; čin ili naziv radnog mjesta; noviju digitalnu fotografiju i zadaće koje je ovlašten obavljati tijekom raspoređivanja.

               2. S akreditacijskom ispravom i valjanom putnom ispravom član tima smije ući u bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju, a da mu nije potrebna viza ili prethodno odobrenje.

               3. Akreditacijska isprava vraća se Agenciji po završetku djelovanja.

               Članak 9.

               Temeljna prava

               1. Pri obavljanju zadaća i izvršavanju ovlasti članovi tima moraju u potpunosti poštovati temeljna prava i slobode, uključujući ona koja se odnose na pristup postupcima azila, ljudsko dostojanstvo i zabranu mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, pravo na slobodu, načelo zabrane prisilnog udaljenja ili vraćanja i zabranu kolektivnog protjerivanja, prava djeteta te pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života. Pri obavljanju zadaća i izvršavanju ovlasti ne smiju samovoljno diskriminirati osobe ni na kojoj osnovi, uključujući na temelju spola, rasnog ili etničkog podrijetla, vjere ili uvjerenja, invaliditeta, dobi, spolne orijentacije ili rodnog identiteta. Sve mjere kojima se zadire u temeljna prava i slobode, a koje članovi tima poduzmu pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti, moraju biti razmjerne ciljevima koji se tim mjerama nastoje ostvariti te se njima mora poštovati bit tih temeljnih prava i sloboda.

               2. Svaka stranka mora imati uspostavljen mehanizam za podnošenje pritužbi radi postupanja s navodima o kršenju temeljnih prava koje je počinilo njezino osoblje u izvršavanju svojih službenih dužnosti tijekom zajedničke operacije, brze intervencije na granicama ili operacije vraćanja koja se provodi na temelju ovog Sporazuma.

               Članak 10.

               Obrada osobnih podataka

               1. Osobni se podaci obrađuju samo kad je to potrebno kako bi bivša jugoslavenska republika Makedonija, Agencija ili države članice sudionice mogle provesti ovaj Sporazum.

               2. Bivša jugoslavenska republika Makedonija obrađuje osobne podatke u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom.

               3. Agencija i država članica ili države članice sudionice obrađuju osobne podatke u administrativne svrhe, uključujući prijenos osobnih podataka bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji, u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka, Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, Okvirnom odlukom Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima te u skladu s mjerama koje je donijela Agencija radi primjene Uredbe (EZ) br. 45/2001, kako je navedeno u članku 45. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/1624.

               4. Ako obrada uključuje prijenos osobnih podataka, države članice i Agencija u trenutku njihova prijenosa bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji ukazuju na sva ograničenja pristupa tim podacima ili upotrebe tih podataka, navodeći opće ili posebne uvjete, među ostalim u pogledu prijenosa, brisanja ili uništavanja. Ako se potreba za takvim ograničenjima pojavi nakon prijenosa osobnih podataka, one o tome obavješćuju bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju.

               5. Osobne podatke koji su tijekom djelovanja prikupljeni u administrativne svrhe mogu obrađivati Agencija, države članice sudionice i bivša jugoslavenska republika Makedonija u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o zaštiti podataka.

               6. Po završetku svakog djelovanja Agencija, države članice sudionice i bivša jugoslavenska republika Makedonija sastavljaju zajedničko izvješće o primjeni stavaka od 1. do 5. ovog članka. To se izvješće šalje službeniku Agencije nadležnom za temeljna prava i službeniku Agencije nadležnom za zaštitu podataka te tijelu bivše jugoslavenske republike Makedonije nadležnom za zaštitu osobnih podataka. Službenik za temeljna prava i službenik za zaštitu podataka Agencije podnose izvješće izvršnom direktoru Agencije.

               Članak 11.

               Sporovi i tumačenje

               1. Sva pitanja u vezi s primjenom ovog Sporazuma zajedno razmatraju nadležna tijela bivše jugoslavenske republike Makedonije i predstavnici Agencije, koji se savjetuju s državom članicom ili državama članicama koje graniče s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom.

               2. Ako se prethodno ne postigne nagodba, sporovi povezani s tumačenjem ili primjenom ovog Sporazuma rješavaju se isključivo pregovorima između bivše jugoslavenske republike Makedonije i Europske komisije, koja se savjetuje sa svim državama članicama koje graniče s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom.

               Članak 12.

               Stupanje na snagu, trajanje i postupak raskida Sporazuma

               1. Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim internim pravnim postupcima.

               2. Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon datuma na koji stranke jedna drugu obavijeste o okončanju internih pravnih postupaka iz stavka 1.

               3. Ovaj se Sporazum sklapa na neograničeno vrijeme. Ovaj se Sporazum može raskinuti pisanim sporazumom između stranaka ili ga jednostrano može raskinuti bilo koja stranka. U potonjem slučaju stranka koja želi raskinuti Sporazum o tome obavješćuje drugu stranku u pisanom obliku putem diplomatskih kanala.

               Raskid počinje proizvoditi učinke prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon mjeseca u kojem je obavijest priopćena.

               4. Ovaj se Sporazum može izmijeniti u bilo kojem trenutku na temelju zajedničke pisane suglasnosti obiju stranaka. Izmjene stupaju na snagu u skladu sa stavkom 1. ovog članka.

               5. Obavijesti u skladu s ovim člankom dostavljaju se, u slučaju Europske unije, Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije te, u slučaju bivše jugoslavenske republike Makedonije, ministarstvu vanjskih poslova bivše jugoslavenske republike Makedonije.

               Članak 13.

               Odnos s drugim sporazumima

               Ovaj Sporazum ne utječe na prava i obveze stranaka koji proizlaze iz drugih međunarodnih sporazuma koji su obvezujući za obje stranke.

               Članak 14.

               Tijela nadležna za provedbu Sporazuma

               1. Nadležno tijelo za provedbu ovog Sporazuma u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji je Ministarstvo unutarnjih poslova.

               2. Nadležno tijelo Europske unije za provedbu ovog Sporazuma je Agencija.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA U POGLEDU ISLANDA, NORVEŠKE, ŠVICARSKE I LIHTENŠTAJNA

               Ugovorne stranke primaju na znanje blizak odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, posebno na temelju sporazuma od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.

               U takvim je okolnostima poželjno da tijela Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i bivše jugoslavenske republike Makedonije, s druge strane, bez odgode sklope bilateralne sporazume o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji pod sličnim uvjetima kao u ovom Sporazumu.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA

               Obje se stranke slažu da suzdržavanje od poduzimanja bilo kakvih mjera koje bi mogle ugroziti mogući naknadni kazneni progon člana tima koji pokreću nadležna tijela države domaćina uključuje suzdržavanje od aktivnog omogućivanja povratka dotičnog člana tima iz mjesta operacije europske granične i obalne straže u bivšoj jugoslavenskoj republici Makedoniji u njegovu matičnu državu članicu sve dok se ne dobije potvrda izvršnog direktora Agencije.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.10.2018.
            COM(2018) 684 final
            2018/0352(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u pisanom postupku koji će pokrenuti Odbor tehničkih stručnjaka Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) za donošenje izmjena Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B i Jedinstvenih tehničkih propisa TAF

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Na 11. sjednici održanoj u Bernu 12. i 13. lipnja 2018. Odbor tehničkih stručnjaka (CTE) Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) odlučio je pisanim postupkom donijeti određene izmjene Jedinstvenih tehničkih propisa (UTP): Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B o definiciji podsustava i Jedinstvenih tehničkih propisa TAF o telematskim aplikacijama za teretni promet.

               Jedinstveni tehnički propisi OTIF-a skup su tehničkih specifikacija koje proizlaze iz načela, ciljeva i postupaka Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) o izgradnji i radu željezničkih sredstava, a glavni im je cilj postizanje najveće moguće interoperabilnosti. Time su Jedinstveni tehnički propisi OTIF-a ekvivalentni tehničkim specifikacijama EU-a za interoperabilnost (TSI).

               Jedinstveni tehnički propisi GEN B definiraju podsustave željezničkog sustava u okviru Vrednovanja tehničkih standarda i donošenja jedinstvenih tehničkih propisa primjenjivih na željeznička sredstva namijenjena za korištenje u međunarodnom prometu (APTU) i Tehničkog odobrenja za prihvatljivost željezničkih sredstava namijenjenih za korištenje u međunarodnom prometu (ATMF) (dodaci F i G Konvenciji). Istovjetni su odgovarajućim odredbama EU-a u Prilogu II. Direktivi (EU) 2016/797 od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji
                  1
               .

               Jedinstvenim tehničkim propisima TAF utvrđuju se osnovni i dodatni zahtjevi u vezi s komunikacijskim postupkom između željezničkih prijevoznika i upravitelja infrastrukture, bazama podataka namijenjenima praćenju kretanja vlakova i vagona te informacijama za korisnike željezničkoga prijevoza tereta, bez kojih podsustav TAF ne može funkcionirati. Ekvivalentni su tehničkim specifikacijama za interoperabilnost (TSI) za podsustav telematskih aplikacija za teretni promet (TAF)
                  2
               .

               Za podnošenje prijedloga pisanim postupkom za izmjenu navedenih Jedinstvenih tehničkih propisa potrebno je da Vijeće donese odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije. Predložene su sljedeće izmjene:

               –mijenjaju se točke 2.1., 2.2. i 2.3. Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B, kako je navedeno u Prilogu ovoj Odluci i u radnom dokumentu CTE-a TECH-18010-CTE11-5
                  3
               ,

               –ažuriraju se Jedinstveni tehnički propisi TAF kako bi uključivali revidiran popis tehničkih dokumenata (Dodatak I.) TSI-ja za TAF

               s općim ciljem osiguranja istovjetnosti između TSI-ja i UTP-a.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Konvencija o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF)

               COTIF je utemeljujući pravni akt OTIF-a. Prema članku 2. stavka 1. COTIF-a cilj Organizacije je promicati, poboljšati i olakšati, u svakom pogledu, međunarodni željeznički promet, posebice utvrđivanjem sustava jedinstvenog prava u različitim područjima prava povezanima s međunarodnim željezničkim prometom. COTIF-om se također uređuje način rada Organizacije, njezini ciljevi, nadležnost, odnosi s državama potpisnicama i aktivnosti općenito.

               COTIF se stoga odnosi na zakonodavstvo u pogledu više različitih pravnih i tehničkih pitanja u području željeznica, a dijeli se na dva dijela: samu Konvenciju, kojom se uređuje vođenje OTIF-a, i osam dodataka (uključujući novi dodatak H koji će biti donesen na nadolazećoj 13. Općoj skupštini OTIF-a), kojima se uspostavljaju jedinstveni propisi za željeznicu.

               –Dodatak A – Ugovor o međunarodnom željezničkom prijevozu putnika (CIV)

               –Dodatak B – Ugovor o međunarodnom željezničkom prijevozu robe (CIM)

               –Dodatak C – Međunarodni prijevoz opasnih tvari željeznicom (RID)

               –Dodatak D – Ugovor o korištenju vozila u međunarodnom željezničkom prometu (CUV)

               –Dodatak D – Ugovor o korištenju vozila u međunarodnom željezničkom prometu (CUV)

               –Dodatak F – Jedinstvena pravila o vrednovanju tehničkih standarda i prihvaćanju Jedinstvenih tehničkih propisa primjenjivih na željeznička sredstva namijenjena korištenju u međunarodnom prometu (APTU UR)

               –Dodatak G – Jedinstvena pravila o tehničkom odobrenju za prihvatljivost željezničkih sredstava namijenjenih za korištenje u međunarodnom prometu (ATMF UR)

               –Dodatak H – Jedinstvena pravila o sigurnom prometovanju vlakova u međunarodnom prometu (EST UR)

               Na temelju dodataka F i G COTIF-u uspostavljeno je 12 Jedinstvenih tehničkih propisa za tehničku interoperabilnost.

               COTIF se primjenjuje na 46 država, od kojih je 26 država članica EU-a (sve osim Malte i Cipra).

               2.2.Sporazum između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF)

               Vijeće je 16. lipnja 2011. donijelo Odluku Vijeća 2013/103/EU
                  4
                o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i OTIF-a o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. Taj je Sporazum stupio na snagu 1. srpnja 2011.

               Unija je stranka Sporazuma, kao i sve države članice osim Cipra i Malte. U Odluci Vijeća 2013/103/EU utvrđeno je da Komisija zastupa Uniju na zasjedanjima OTIF-a. Odluka sadržava i Izjavu Europske unije o ostvarivanju nadležnosti (Prilog I.) te se u njoj navode interni aranžmani Vijeća, država članica i Komisije u postupcima u okviru OTIF-a (Prilog III.).

               2.3.Odbor tehničkih stručnjaka OTIF-a

               CTE tijelo je OTIF-a osnovano na temelju članka 8. COTIF-a. Sastoji se od država članica OTIF-a koje primjenjuju dodatke F i G (APTU, ATMF) COTIF-u.

               CTE je nadležan za pitanja interoperabilnosti i tehničkog usklađivanja u području željeznica te za postupke izdavanja tehničkih odobrenja. Zadužen je za razvoj dodataka APTU i ATMF i za Jedinstvena pravila koja se primjenjuju na željeznička sredstva namijenjena za korištenje u međunarodnom prometu, što se osobito odnosi na:

               ·donošenje tehničkih propisa za vozila i infrastrukturu te validaciju normi,

               ·postupke ocjenjivanja sukladnosti vozila,

               ·odredbe o održavanju vozila,

               ·odgovornosti za sastav vlaka i sigurnu uporabu vozila,

               ·odredbe o vrednovanju i procjeni rizika,

               ·specifikacije za registre.

               Trenutačno u CTE-u postoji stalna radna skupina (WG TECH) koja je odgovorna za pripremu odluka Odbora.

               2.4.Donošenje akata u CTE-u pisanim postupkom

               Uobičajeni postupak donošenja Jedinstvenih tehničkih propisa određen je u člancima 6. i 8. APTU-a i može trajati oko jedne i pol godine. CTE može donijeti i izmjene Jedinstvenih tehničkih propisa pisanim postupkom u skladu s člankom 21. stavkom 3. Poslovnika CTE-a
                  5
               , koji je brži i može trajati 6 mjeseci. Na 11. sjednici CTE-a, u skladu s člankom 21. stavkom 3. Poslovnika CTE-a, članovi Odbora na prijedlog predsjednika složili su se da izmjene donesu pisanim postupkom.

               U skladu s člankom 21. stavkom 3. Poslovnika, Odbor odluku pisanim postupkom donosi u skladu sa sljedećim pravilima:

               ·svi članovi Tehničkog odbora pisanim putem obavješćuju se o predmetu i razlogu takvog načina glasovanja,

               ·o nepovezanim se pitanjima glasuje zasebno,

               ·članovi se pozivaju da glavnom tajniku OTIF-a dostave pisane glasove u određenom roku (datum i vrijeme) koji je najmanje dvadeset i jedan kalendarski dan,

               ·glavni tajnik OTIF-a primitak svakog glasa potvrđuje pisanim putem,

               ·svi odgovori primljeni u tom roku bilježe se,

               ·kvorum je jednak onome za sastanak CTE-a. Ako broj odgovora primljenih prije roka nije dovoljan za postizanje kvoruma, prijedlog se smatra odbijenim. Prijedlog se, međutim, može ponovno podnijeti na sljedećem sastanku Tehničkog odbora,

               ·ako najmanje tri člana Odbora zahtijevaju preispitivanje mjera na sastanku Odbora, pisani postupak prekida se bez zaključka, novi sastanak Odbora saziva se u najkraćem mogućem roku i

               ·svi članovi obavještavaju se o rezultatu postupka glasovanja.

               2.5.Akti CTE-a za koje se predviđa donošenje pisanim postupkom

               CTE je na 11. sjednici predložio donošenje sljedećih izmjena pisanim postupkom:

               –izmjene točki 2.1., 2.2. i 2.3. Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B u pogledu podsustava,

               –ažuriranje Jedinstvenih tehničkih propisa TAF radi usklađivanja s revidiranom verzijom TSI-ja za TAF.

               Predložene izmjene Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B temelje se na zahtjevu, iznesenom na 10. sjednici CTE-a, za izmjenu točke 2.1. Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B kako bi ona uključivala mostove, a ne samo kolosijeke i skretnice koji su već uključeni. Prema obrazloženju, ako se sučeljima između mostova i vozila ne upravlja pravilno, može doći do štetnih vibracija.

               Na temelju zahtjeva iznesenog na 10. sjednici CTE-a, WG TECH raspravljao je o tom pitanju i složio se da se točka 2.1. Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B može izmijeniti kako bi bila općenitija, odnosno tako da u njoj stoji da COTIF uključuje građevinske podsustave u mjeri u kojoj se odnose na sučelja s vozilima, bez navođenja daljnjih pojedinosti. To općenito načelo primijenilo bi se i na druge podsustave koji se odnose na nepokretnu opremu, odnosno elektroenergetski te pružni prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav.

               Nakon tih izmjena Odbor tehničkih stručnjaka bio bi nadležan za odlučivanje o tome koja točno sučelja trebaju biti uključena u sve (buduće) Jedinstvene tehničke propise vezane uz građevinski, elektroenergetski te pružni prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav.

               To je u skladu sa strateškim dokumentom OTIF-a o razvoju odredbi o građevinskom podsustavu o kojem se raspravljalo na 11. sjednici CTE-a (dokument „TECH-18012-CTE11-6.2”) i na temelju kojeg je CTE ovlastio WG TECH za razvoj prijedloga za prikladne i izvedive odredbe o građevinskom podsustavu.

               Ažuriranje Jedinstvenih tehničkih propisa TAF predloženo je nakon nedavne revizije TSI-ja za TAF kojom je ažurirana struktura poruka koje se odnose na TSI za TAF, modela za podatke i poruku te operativne baze podataka za vagone i intermodalne jedinice (WIMO) i donesen IT standard za komunikacijski sloj zajedničkog sučelja. Te su promjene uvedene kako bi se nadišla bivša logika temeljena na vlasničkim rješenjima i omogućila brža i troškovno učinkovitija primjena tog alata u zajednici korisnika TSI-ja za TAF. Referentne datoteke revidirane su u skladu s tim, što je rezultiralo ažuriranjem popisa tehničkih dokumenata (Dodatak I.) TSI-ja za TAF. Zbog toga je potrebno ažurirati odgovarajući popis u Jedinstvenim tehničkim propisima TAF.

               Predviđeni akti bit će pravno obvezujući za države članice OTIF-a i organizacije za regionalnu gospodarsku integraciju koje su pristupile COTIF-u, posebice za Uniju. Svrha je predviđenih akata dodatno uskladiti Jedinstvene tehničke propise COTIF-a s Tehničkim specifikacijama za interoperabilnost (TSI) EU-a.

               2.6.Nadležnost Unije i pravo glasa

               Na temelju članka 6. Sporazuma EU-a i OTIF-a

               „1. Za odluke o pitanjima u kojima Unija ima isključivu nadležnost, Unija ostvaruje prava glasa svojih država članica na temelju Konvencije.

               2. Za odluke o pitanjima u kojima Unija dijeli nadležnost sa svojim državama članicama, glasuju ili Unija ili njezine države članice.

               3. Podložno članku 26. stavku 7. Konvencije, Unija ima broj glasova koji je jednak broju glasova njezinih država članica koje su također i stranke Konvencije. Kada Unija glasuje, njezine države članice ne glasuju.”

               Kao što je utvrđeno u Prilogu I. Odluci Vijeća 2013/103/EU u željezničkom sektoru Europska unija dijeli nadležnost s državama članicama u skladu s člankom 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               Unija je na temelju prava Unije stekla isključivu nadležnost u pitanjima željezničkog prometa u kojima Konvencija o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) ili pravni instrumenti doneseni u skladu s njome mogu utjecati na područje primjene tih postojećih pravila Unije ili ga izmijeniti. Donošenje izmjena očito će utjecati na pravila Unije jer je cilj mjere uskladiti Jedinstvene tehničke propise COTIF-a s odredbama EU-a iz Priloga II. Direktivi (EU) 2016/797 i TSI-jem za TAF.

               Stoga Unija, koju zastupa Komisija, u ovom slučaju koristi svoje pravo glasa u ovom predmetu.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Unija bi, zbog navedenih razloga, u pisanom postupku trebala glasati za prijedlog.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  6
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Akti koje je CTE pozvan donositi akti su s pravnim učincima. Predviđeni akti imaju pravni učinak jer mijenjaju pravni okvir OTIF-a usklađivanjem Jedinstvenih tehničkih propisa COTIF-a s TSI-jem EU-a u pogledu podsustava.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               S obzirom na to da će se aktom CTE-a izmijeniti Jedinstveni tehnički propisi GEN-B na temelju Dodatka F COTIF-u, primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2018/0352 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u pisanom postupku koji će pokrenuti Odbor tehničkih stručnjaka Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) za donošenje izmjena Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B i Jedinstvenih tehničkih propisa TAF

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Unija je u skladu s Odlukom Vijeća 2013/103/EU
                  8
                pristupila Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999.

               (2)Sve države članice, uz iznimku Cipra i Malte, primjenjuju COTIF.

               (3)U skladu s člankom 8. COTIF-a osnovan je Odbor tehničkih stručnjaka (CTE) Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF). U skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (b) COTIF-a i člancima 6. i 8.a Dodatka F (APTU), CTE je nadležan za donošenje odluka o donošenju Jedinstvenih tehničkih propisa (UTP) ili odredbe o izmjeni Jedinstvenih tehničkih propisa na temelju Dodatka F (APTU) i Dodatka G (ATMF) Konvenciji COTIF.

               (4)Nakon 11. sjednice održane 12. i 13. lipnja 2018. CTE je odlučio pisanim postupkom donijeti izmjene točaka 2.1., 2.2. i 2.3. Jedinstvenih tehničkih propisa za podsustave (UTP GEN-B) kako bi se u definiciju građevinskih podsustava uključili željezničko-cestovni prijelazi i druge građevinske konstrukcije poput mostova, kako je utvrđeno u privitku ovoj Odluci.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u CTE-u jer će izmjene točaka 2.1., 2.2. i 2.3. Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B na temelju Dodatka F (APTU) Konvenciji COTIF biti obvezujuće za Uniju.

               (6)Cilj je tih izmjena uskladiti definiciju podsustava iz Jedinstvenih tehničkih propisa GEN B COTIF-a s Unijinom definicijom iz Priloga II. Direktivi (EU) 2016/797
                  9
                uvođenjem željezničko-cestovnih prijelaza i drugih građevinskih konstrukcija poput mostova u definiciju građevinskih podsustava.

               (7)Predložene izmjene u skladu su s pravom i strateškim ciljevima Unije jer doprinose usklađivanju zakonodavstva OTIF-a s istovjetnim odredbama Unije te bi ih stoga Unija trebala podržati,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u pisanom postupku koji će pokrenuti Odbor tehničkih stručnjaka Konvencije o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980. o izmjenama točaka 2.1., 2.2. i 2.3. Jedinstvenih tehničkih propisa GEN B temelji se na nacrtu akta Odbora tehničkih stručnjaka OTIF-a priloženog ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova Odluka upućena je Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji, SL L 138, 26.5.2016., str. 44.

                     (2)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1305/2014 оd 11. prosinca 2014. o tehničkoj specifikaciji za interoperabilnost u odnosu na podsustav telematskih aplikacija za teretni promet željezničkog sustava u Europskoj uniji, SL L 356, 12.12.2014., str. 438.

                     (3)

                        https://otif.org/fileadmin/new/2-Activities/2E-Technical-Interoperability/2Ea-CTE/2Ea2-Working-Documents/2018/TECH-18010-CTE11-5-e-UTP-GEN-B-amendments.pdf

                     (4)

                        Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

                     (5)

                        http://otif.org/fileadmin/user_upload/otif_verlinkte_files/02_organe/06_fachaus_tech/RI-CTE_11_02_2009_e.pdf

                     (6)

                        Presuda Suda Europske unije od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (7)

                        Presuda Suda Europske unije od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (8)

                        Odluka Vijeća 2013/103/EU od 16. lipnja 2011. o potpisivanju i sklapanju Sporazuma između Europske unije i Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz o pristupanju Europske unije Konvenciji o međunarodnom željezničkom prijevozu (COTIF) od 9. svibnja 1980., kako je izmijenjena Protokolom iz Vilniusa od 3. lipnja 1999. (SL L 51, 23.2.2013., str. 1.).

                     (9)

                        Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.10.2018.
            COM(2018) 684 final
            PRILOG

            PrijedloguODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u pisanom postupku koji će pokrenuti Odbor tehničkih stručnjaka Međuvladine organizacije za međunarodni željeznički prijevoz (OTIF) za donošenje izmjena Jedinstvenih tehničkih propisa GEN-B i Jedinstvenih tehničkih propisa TAF

               PRIVITAK

               Predložene izmjene Odbora tehničkih stručnjaka OTIF-a za donošenje pisanim postupkom

               1.Glasanje za izmjene točaka 2.1., 2.2. i 2.3. Jedinstvenih tehničkih propisa UTP GEN B u skladu s radnim dokumentom Odbora tehničkih stručnjaka (CTE) TECH-18010-CTE11-5 koje je predložio Odbor tehničkih stručnjaka i koje su navedene u nastavku:

               „2.1. Građevinski podsustav

               COTIF uključuje građevinski podsustav samo u mjeri u kojoj se odnosi na sučelja s vozilima. Stoga građevinski podsustav uključuje samo kolosijek i skretnice.

               2.2. Elektroenergetski podsustav

               COTIF uključuje elektroenergetski podsustav samo u mjeri u kojoj se odnosi na sučelja s vozilima. Stoga elektroenergetski podsustav uključuje samo nadzemne vodove (kontaktnu mrežu) i kvalitetu isporučene energije.

               2.3. Pružni prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav

               COTIF uključuje pružni prometno-upravljački i signalno-sigurnosni podsustav samo podsustav u mjeri u kojoj se odnosi na sučelja s vozilima.”

               2.Glasanje za izmjene Jedinstvenih tehničkih propisa TAF koje je predložio Odbor tehničkih stručnjaka, što uključuje ažuriranje popisa tehničkih dokumenata u Jedinstvenim tehničkim propisima TAF u skladu s odgovarajućim novim obnovljenim popisom (Dodatak I.) TSI-ja za TAF.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 17.10.2018.
            COM(2018) 707 final
            2018/0363(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Europskom odboru za izradu standardâ u području unutarnje plovidbe i u Središnjoj komisiji za plovidbu Rajnom o donošenju standardâ o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Predmet je ovog prijedloga odluka o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije na sastanku Europskog odbora za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) 8. studenoga 2018. i na plenarnoj sjednici Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR) u vezi s predviđenim donošenjem europskih standarda kojima se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard ES-TRIN 2019/1).

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Revidirana Konvencija o plovidbi Rajnom

               U revidiranoj Konvenciji o plovidbi Rajnom od 17. listopada 1868. definira se pravni okvir za upotrebu Rajne kao unutarnjeg plovnog puta za plovidbu i utvrđuju nadležnosti Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR). Inačica Konvencije koja se trenutačno primjenjuje temelji se na

                  Konvenciji od 20. studenoga 1963.

               , koja je stupila na snagu 14. travnja 1967.

               Četiri države članice (Belgija, Francuska, Njemačka i Nizozemska) te Švicarska danas su stranke revidirane Konvencije o plovidbi Rajnom.

               2.2.CCNR i CESNI

               CCNR je međunarodna organizacija čija je misija provoditi inicijative kojima se promiče plovidba Rajnom i jamči njezina sloboda.  Plenarne sjednice održavaju se dvaput godišnje. Na njima sudjeluju predstavnici država članica CCNR-a. Plenarna sjednica tijelo je CCNR-a za donošenje odluka. Na njoj se donose rezolucije Središnje komisije. Svaka država ima jedan glas, a odlučuje se jednoglasno. Te su rezolucije pravno obvezujuće. EU nije član CCNR-a.

               CCNR je 2015. donio rezoluciju o osnivanju Europskog odbora za izradu standardâ unutarnje plovidbe (Comité Européen pour l’Élaboration de Standards dans le Domaine de Navigation Intérieure – CESNI). Zadaci tog odbora uključuju donošenje tehničkih standarda u različitim područjima, posebno u pogledu plovila, informacijske tehnologije i posade, ujednačeno tumačenje tih standarda i odgovarajućih postupaka te razmatranja o sigurnosti plovidbe, zaštiti okoliša i drugim područjima povezanima s plovidbom.

               CESNI je sastavljen od stručnjaka koji predstavljaju države članice CCNR-a i EU-a te čija su prava glasa ograničena na jedan glas za svaku državu. EU nije član CESNI-ja. Međutim, može sudjelovati u radu CESNI-ja, kao što to mogu i druge međunarodne organizacije čije se zadaće odnose na područja za koja je zadužen CESNI, ali bez prava glasa.

               2.3.Predviđeni akt CESNI-ja i CCNR-a

               Na sastanku 8. studenoga 2018. CESNI treba donijeti standarde kojima se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard ES-TRIN 2019).

               Na sastanku 28. rujna 2015. CESNI je dovršio prvu verziju standarda ES-TRIN (ES-TRIN 2015). Standard je službeno donesen na plenarnoj sjednici CESNI-ja 26. studenoga 2015. Na plenarnoj sjednici 6. srpnja 2017. CESNI je donio prvu izmijenjenu verziju standarda ES-TRIN 2017.

               ES-TRIN se redovito ažurira imajući u vidu rad CESNI-jevih radnih skupina.

               Redovito ažuriranje ES-TRIN-a potrebno je radi:

               ·održavanja visokog stupnja sigurnosti unutarnje plovidbe,

               ·praćenja tehničkog razvoja (primjerice protupožarnih sustava, opreme za navigaciju),

               ·osiguravanja usklađenosti s pravnim okvirom EU-a.

               Stručnjaci CESNI-ja su tijekom 2017. i 2018. pripremili izmijenjeni standard ES-TRIN 2019/1.

               ES-TRIN 2019/1 obuhvaća razne izmjene, a posebno u pogledu sljedećih područja:

               – automatizirani vanjski defibrilatori,

               – protupožarni sustavi – K2CO3,

               – posebne odredbe za električne pogonske sustave (poglavlje 11.),

               – prijelazne odredbe za:

               • najvišu dopuštenu razinu buke,

               • motore,

               • električnu opremu i instalacije,

               • brodske čamce,

               • putove za napuštanje na putničkim plovilima,

               • pogonski sustav putničkih plovila i

               • sigurnosnu opremu iza pregrade krmenog pika.

               CESNI je na sastanku 10. travnja 2018. uvrstio donošenje standarda ES-TRIN 2019 na dnevni red sastanka 8. studenoga 2018. Prije tog sastanka 8. studenoga 2018. očekuju se samo formalne i manje izmjene nacrta standarda. Standard ES-TRIN 2019/1 objavit će se na posebnoj internetskoj stranici (cesni.eu). Sve države članice EU-a imaju (zaštićeni) pristup prethodno navedenim nacrtima standarda.

               Standard ES-TRIN 2019/1 uključuje se u pravo EU-a u skladu s Direktivom (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe, izmjeni Direktive 2009/100/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2006/87/EZ
                  1
               .

               Tehnički standardi koje je donio CESNI uključeni su u Prilog II. Direktivi 2016/1629 i moraju se ažurirati donošenjem delegiranih akata.

               Kako bi se osigurala usklađenost dvaju postojećih pravnih režima tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (CCNR-ova i EU-ova), nužno je osigurati jednake standarde. U pravu EU-a i Propisu Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR) upućivat će se na standard ES-TRIN 2019/1 od 1. siječnja 2020.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Odlukom o utvrđivanju stajališta Unije treba se osigurati da se interesi EU-a na odgovarajući način uzmu u obzir pri donošenju odluka o utvrđivanju standardâ za plovila unutarnje plovidbe.

               Stručnjaci CESNI-ja temeljito su pripremili ažuriranje tehničkog standarda ES-TRIN. U tom je pogledu provedeno savjetovanje s brojnim stručnjacima iz javnog i privatnog sektora. Sljedeći tehnički sastanci na razini CESNI-ja održani su tijekom razvoja tog standarda:

               ·radni sastanci (21.–22.2.2017.; 28.–29.6.2017.; 27.–28.9.2017.; 28.–30.11.2017.; 20.–22.2.2018.) i

               ·sjednica Odbora (10.4.2018.).

               Na tim sastancima stručnjaci su uspjeli postići dogovor u pogledu tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  2
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „mogu presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               U pogledu primjenjivosti članka 218. stavka 9. UFEU-a, navedeni se postupak mora poštovati nakon što se ispune uvjeti iz tog članka. Ti su uvjeti sljedeći: (a) predmetno je područje u nadležnosti Unije, (b) stajalište Unije izražava se u okviru tijela osnovanog na temelju međunarodnog sporazuma, ako je to tijelo zaduženo za donošenje (c) akata koji proizvode pravne učinke. U sudskoj praksi razjašnjeno je da članstvo Unije u odgovarajućem tijelu nije preduvjet za primjenu članka 218. stavka 9. UFEU-a.

               Kao što je u ovom slučaju očito, ne samo da su tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe obuhvaćena nadležnošću Unije, već je EU i izvršio svoju nadležnost na temelju Direktive (EU) 2016/1629, a područje tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe većinom je uređeno zajedničkim pravilima Unije.

               I CESNI i CCNR ispunjavaju drugi kriterij, to jest tijela su osnovana na temelju međunarodnog sporazuma.

               Iako pravila koja donosi CESNI nisu sama po sebi obvezujuća, jasno je da će postati obvezujuća za članove CCNR-a nakon što CCNR izmijeni svoj zakonodavni okvir (Pravilnik o inspekcijskim pregledima brodova koji plove Rajnom) s upućivanjem na standard koji donese CESNI te nakon što taj standard postane obvezujući u okviru primjene revidirane Konvencije o plovidbi Rajnom. Ta pravila obvezuju članove CCNR-a na temelju Konvencije iz Mannheima od 17. listopada 1868.
                  4

               Osim toga, iz sudske prakse Suda Europske unije jasno je vidljivo da se neobvezujući akt međunarodne organizacije može smatrati „aktom koji proizvodi pravne učinke” za potrebe primjene članka 218. stavka 9. UFEU-a ako takav akt može presudno utjecati na sadržaj prava EU-a. Kako je prethodno objašnjeno, za sve izmjene Direktive (EU) 2016/1629 mora se uzeti u obzir okvir koji se primjenjuje u skladu s revidiranom Konvencijom o plovidbi Rajnom.

               Tehnički standardi koje je donio CESNI uključeni su u Prilog II. Direktivi 2016/1629 i moraju se ažurirati donošenjem delegiranih akata.

               Stoga Vijeće mora donijeti odluku u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a o utvrđivanju stajališta koje, u ime Unije, treba donijeti unutar CESNI-ja o donošenju standarda o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenih akata odnose se na zajedničku prometnu politiku.

               Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 91. stavak 1. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 91. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2018/0363 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Europskom odboru za izradu standardâ u području unutarnje plovidbe i u Središnjoj komisiji za plovidbu Rajnom o donošenju standardâ o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Mjerama Unije u sektoru unutarnje plovidbe trebala bi se nastojati osigurati ujednačenost u razvoju tehničkih pravila koja se primjenjuju u Uniji na plovila unutarnje plovidbe kojima je dopušteno ploviti unutarnjim plovnim putovima.

               (2)Europski odbor za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) osnovan je 3. lipnja 2015. u okviru CCNR-a radi razvoja tehničkih standarda za unutarnje plovne putove u različitim područjima, posebno u pogledu plovila, informacijske tehnologije i posade.

               (3)Za učinkovit prijevoz unutarnjim plovnim putovima važno je da se tehnička pravila za plovila podudaraju te da su u najvećoj mogućoj mjeri usklađena u okviru različitih pravnih režima u Europi. Konkretno, države članice koje su ujedno i članice CCNR-a trebale bi biti ovlaštene podupirati odluke o usklađivanju pravila CCNR-a s onima koja se primjenjuju u Uniji.

               (4)Očekuje se da će CESNI na sastanku 8. studenoga 2018. donijeti standard kojim se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard ES-TRIN) 2019/1.

               (5)Standardom ES-TRIN 2019/1 utvrđuju se jedinstvena tehnička pravila potrebna radi osiguranja sigurnosti plovila unutarnje plovidbe. Taj standard uključuje odredbe u pogledu brodogradnje, opremanja plovila unutarnje plovidbe i opreme za ta plovila, posebne odredbe u pogledu određenih kategorija plovila kao što su putnički brodovi, potiskivani konvoji i kontejnerski brodovi, odredbe u pogledu opreme za sustav automatske identifikacije, odredbe u pogledu identifikacije plovila, obrazaca svjedodžbi i upisnika, prijelazne odredbe te upute za primjenu tehničkog standarda.

               (6)U Prilogu II Direktivi (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
                izravno se upućuje na tehnička pravila za plovila kako su predviđena u standardu ES-TRIN 2017/1
                  6
               . Komisija je ovlaštena za ažuriranje tog upućivanja u Prilogu II. na najnoviju verziju standarda ES-TRIN i utvrđivanje datuma njegove primjene.

               (7)Stoga će standard ES-TRIN 2019/1 utjecati na Direktivu (EU) 2016/1629.

               (8)Unija nije članica CCNR-a ni CESNI-ja. Stoga je potrebno da Vijeće ovlasti države članice za izražavanje u okviru tih tijela stajališta Unije u pogledu donošenja standarda ES-TRIN 2019/1,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               1.Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Europskom odboru za izradu standardâ unutarnje plovidbe (CESNI) 8. studenoga 2018. jest pristati na donošenje europskog standarda kojim se utvrđuju tehnička pravila za plovila unutarnje plovidbe (standard ES-TRIN) 2019/1.

               2.Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti na plenarnoj sjednici Središnje komisije za plovidbu Rajnom (CCNR) na kojoj se odlučuje o tehničkim pravilima za plovila unutarnje plovidbe jest poduprijeti sve prijedloge kojima se tehnička pravila povezuju s pravilima standarda ES-TRIN 2019/1.

               Članak 2.

               1.Stajalište iz članka 1. stavka 1. zajednički izražavaju države članice Unije koje su članice CESNI-ja.

               2.Stajalište iz članka 1. stavka 2. zajednički izražavaju države članice Unije koje su članice CCNR-a.

               Članak 3.

               Manje tehničke izmjene stajališta navedenih u članku 1. mogu se dogovoriti bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Direktiva (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe, izmjeni Direktive 2009/100/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2006/87/EZ (SL L 252, 16.9.2016., str. 118.).

                     (2)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (3)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (4)

                        Revidirana Konvencija o plovidbi Rajnom od 17. listopada 1868. kako je izmijenjena 20. studenoga 1963.

                     (5)

                        Direktiva (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe, izmjeni Direktive 2009/100/EZ i stavljanju izvan snage Direktive 2006/87/EZ (SL L 252, 16.9.2016., str. 118.).

                     (6)

                        Kako je izmijenjena Delegiranom direktivom Komisije (EU) 2018/970 оd 18. travnja 2018. o izmjeni priloga II., III. i V. Direktivi (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (SL L 174, 10.7.2018., str. 15.).