				|

		52015PC0010

			Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Europskom fondu za strateška ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Kao posljedica
gospodarske i financijske krize razina ulaganja u EU-u smanjila se za otprilike
15 % od 2007., kada je bila na vrhuncu. Trenutačna razina znatno je
ispod razine koja bi se očekivala na temelju prijašnjih trendova, a ako se
ne bude djelovalo, za sljedeće se godine predviđa samo
djelomičan oporavak. Zbog toga su gospodarski oporavak, otvaranje radnih
mjesta, dugoročni rast i konkurentnost otežani. Investicijski jaz
predstavlja rizike za ostvarenje ciljeva iz strategije Europa 2020. Stoga je
predsjednik Europske komisije u svojim političkim smjernicama za Komisiju
2014. – 2019. taj problem odredio kao ključni izazov politike, što je
učinilo i Europsko vijeće 18. prosinca 2014. (EUCO 237/14) te
sudionici sastanka na vrhu skupine dvadeset čelnika koji se održao
15. – 16. studenoga 2014.
Manevarski prostor
ograničavaju opća nesigurnost u pogledu gospodarske situacije, visoke
razine javnog i privatnog duga u dijelovima gospodarstva EU-a i njihov utjecaj
na kreditni rizik. Međutim postoje znatne razine štednje i visoke razine
financijske likvidnosti. Osim toga, anketama koje su nedavno zajednički
provele Europska komisija, Europska investicijska banka i države članice
EU-a potvrđeno je da znatan broj održivih projekata ulaganja ne dobije
sredstva za financiranje.
U tom je kontekstu
Komisija u svojoj Komunikaciji „Plan ulaganja za Europu”, objavljenoj
26. studenoga 2014., predložila inicijativu na razini EU-a kako bi se taj
problem riješio. Plan se temelji na trima područjima djelovanja koja se
uzajamno podupiru. Prvo područje djelovanja odnosi se na mobilizaciju
dodatnih ulaganja u iznosu od najmanje 315 milijardi EUR tijekom sljedeće
tri godine, čime će se maksimalno pojačati učinak javnih
sredstava i potaknuti privatna ulaganja. Drugo područje djelovanja odnosi
se na ciljane inicijative kojima će se osigurati da ta dodatna ulaganja
odgovaraju potrebama realnoga gospodarstva. Trećim područjem
djelovanja obuhvaćene su mjere za povećanje regulatorne
predvidljivosti i uklanjanje prepreka ulaganjima, čime će se
povećati privlačnost Europe, a posljedično i učinak Plana.
Tim je prijedlogom
stvoren potreban pravni okvir i njime se za prva dva područja Plana
osiguravaju proračunska sredstva u okviru pravnog poretka EU-a. Nakon
donošenja predložene Uredbe, zajedno će ga provoditi Komisija i Europska
investicijska banka (EIB), kao strateški partneri, s jasnim ciljem udruživanja
dionika na svim razinama. Za treće područje Plana ulaganja, koje se
odnosi na regulatorno okruženje i uklanjanje prepreka ulaganjima, Komisija je
utvrdila prvi niz mjera u svojem Programu rada donesenom 16. prosinca
2014. (COM(2014) 910). Komisija
će, kad je riječ o ovim pitanjima, surađivati i s ostalim
institucijama EU-a i državama članicama u kontekstu europskog semestra .
S obzirom na
ključnu ulogu malih i srednjih poduzeća (MSP-ovi) u gospodarstvu
EU-a, posebno u pogledu otvaranja novih radnih mjesta, oni će biti
ključni korisnici potpore koja se pruža na temelju ovog prijedloga.
Također u tom
području, model i obilježja tih mehanizama temelje se na postojećem
iskustvu s inovativnim financijskim instrumentima kojima se zajednički
koriste EU i Grupa EIB.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
Predsjednik Juncker predstavio je
26. studenoga Plan ulaganja Europskom parlamentu. Nadalje, Plan ulaganja
prihvatilo je Europsko vijeće 18. prosinca 2014. Europsko vijeće
pozvalo je zakonodavce Unije da se do lipnja dogovore o nužnom pravnom tekstu
da bi se nova ulaganja mogla aktivirati već od polovice 2015.
O pravnim, ekonomskim i financijskim
načelima na kojima se temelji ovaj prijedlog opširno se raspravljalo s
Grupom Europske investicijske banke te neslužbeno s predstavnicima javnog i
privatnog sektora. Dionici iz privatnog sektora posebno su naglasili važnost
čvrstih kriterija kvalitete i neovisnog biranja projekata koji bi se mogli
podržati Planom. Točnije, preporučeno je da projekti budu (1)
ekonomski održivi uz potporu inicijative, (2) dovoljno razrađeni da ih se
može ocijeniti na globalnoj ili lokalnoj razini, (3) s europskom dodanom
vrijednosti i usklađeni s prioritetima politika EU-a (kao što su,
primjerice, klimatski i energetski okvir za 2030., strategija Europa 2020. i
ostali dugoročni strateški prioriteti EU-a). Osim toga, projekti ne bi
trebali biti ograničeni na prekogranične projekte (kao što je
slučaj s projektima u okviru mreža TEN-T i TEN-E).
Komisija je osim toga došla do važnih spoznaja
zahvaljujući sudjelovanju u posebnoj radnoj skupini za ulaganja u EU-u. Opći
cilj radne skupine bio je dati pregled glavnih trendova ulaganja i potreba
povezanih s ulaganjima, analizirati glavne prepreke i slabe točke za
ulaganja, predložiti praktična rješenja za prevladavanje tih prepreka i
slabih točaka, odrediti strateška ulaganja s dodanom vrijednošću EU-a
koja bi se u kratkom roku mogla poduzeti te izraditi preporuke za razvoj
vjerodostojnog i transparentnog portfelja u srednjem do dugom roku. Taj je rad
uzet u obzir za tekući prijedlog.
Završno izvješće radne skupine dostupno je na sljedećem web-mjestu:

http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Pravna osnova ovog prijedloga jesu
članci 172. i 173., članak 175. stavak 3. i
članak 182. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
Ovim je prijedlogom utvrđen pravni okvir potreban za provedbu prvih dvaju
područja „Plana ulaganja za Europu”.
U skladu s načelima supsidijarnosti i
proporcionalnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji, ciljeve
predloženog djelovanja ne mogu dostatno ostvariti države članice te ih
stoga na bolji način može ostvariti EU. Zbog nejednakosti fiskalnih
kapaciteta za djelovanje država članica željeni ciljevi se zbog opsega i
učinaka mogu na bolji način ostvariti djelovanjem na razini Unije.
Točnije, razinom EU-a osigurat će se ekonomije razmjera pri upotrebi
inovativnih financijskih instrumenata ubrzavanjem privatnih ulaganja u cijelom
EU-u i osiguravanjem najbolje uporabe europskih institucija i njihova znanja i
stručnosti u tu svrhu. Učinak umnožavanja i učinak na terenu
stoga će biti mnogo veći nego što bi se to postiglo ulaganjima
velikih razmjera u pojedinoj državi članici ili u skupini država
članica. Jedinstveno tržište Unije, uz činjenicu da se projekti
neće dodjeljivati po državama članicama ili sektorima, omogućit će
veću privlačnost za ulagače i manje ukupne rizike. Ovaj
prijedlog ne prelazi okvire potrebne za ostvarenje željenih ciljeva.
3.1.      Osnivanje Europskog fonda za
strateška ulaganja i uspostava Europskog savjetodavnog centra za ulaganja
(članci 1. – 3.)
Člankom 1. prijedloga Komisiji se dodjeljuju
ovlasti da s EIB-om sklopi sporazum o osnivanju „Europskog fonda za strateška
ulaganja” (EFSU) za pružanje potpore ulaganjima u Uniji i za osiguravanje
povećanog pristupa financiranju za poduzeća koja imaju do 3000
zaposlenika, s posebnim naglaskom na mala i srednja poduzeća, tako što se
EIB-u osigurava sposobnost podnošenja rizika. Člankom 2. prijedloga
utvrđeno je da se to jamstvo EU-a dodjeljuje određenim EIB-ovim
operacijama financiranja i ulaganja putem EFSU-a.
Upotreba jamstva EU-a EFSU-u podliježe
upravljačkim strukturama koje su u njemu utvrđene. Ponajprije, EFSU
je dužan imati upravni odbor (članak 3.), koji određuje
strateško usmjerenje, stratešku raspodjelu sredstava i operativne politike i
postupke, uključujući politiku ulaganja projekata koje EFSU može
podržavati te profil rizika EFSU-a. Odbor za ulaganja, koji čine neovisni
stručnjaci, nadležan je za razmatranje potencijalnih operacija i
odobravanje potpore operacijama neovisno o zemljopisnom položaju predmetnog
projekta.
Članove upravnog odbora imenuju subjekti
koji pridonose sposobnosti podnošenja rizika, a broj glasova razmjeran je
razini doprinosa. Sve dok su Unija i EIB jedini osiguravatelji doprinosa
EFSU-u, broj članova i glasova unutar upravnog odbora dodjeljuje se na temelju
razine njihova doprinosa u obliku gotovine ili jamstava, a sve se odluke donose
konsenzusom.
Kada druge stranke pristupe Sporazumu o
EFSU-u, broj članova i glasova unutar upravnog odbora dodjeljuje se na
temelju razine doprinosa osiguravateljâ doprinosa u obliku gotovine ili
jamstava. Broj članova i glasova Komisije i EIB-a ponovno se
izračunavaju u skladu s time. Upravni odbor nastoji donositi odluke
konsenzusom. Ako upravni odbor ne može donijeti odluku konsenzusom u roku koji
odredi predsjednik, upravni odbor odluku donosi običnom većinom. Ako
Komisija ili EIB glasaju protiv nje, odluka upravnog odbora ne donosi se.
Članove odbora za ulaganja čini šest
neovisnih stručnjaka za tržište i glavni direktor. Glavnom direktoru
pomaže zamjenik glavnog direktora. Glavni direktor priprema sastanke odbora za
ulaganja i predsjeda njima. U oba se tijela odluke donose običnom
većinom, ali u upravnom odboru potrebno je postići konsenzus.
Projekti će se birati prema zaslugama, bez prethodno utvrđene dodjele
na temelju sektora ili zemljopisnog položaja, kako bi se u najvećoj mjeri
povećala dodana vrijednost Fonda. EFSU će moći zajedno s
državama članicama i privatnim ulagačima financirati platforme za
ulaganja na nacionalnoj, regionalnoj ili sektorskoj razini.
Osim posebnih odredaba o osnivanju i
aktivnostima EFSU-a te upravljanju njime, sporazumom o EFSU-u uspostavit
će se i Europski savjetodavni centar za ulaganja (ESCU,
članak 2. stavak 2.). Unapređenjem postojećih
savjetodavnih usluga EIB-a i Komisije, ESCU će pružati savjetodavnu
potporu za utvrđivanje, pripremu i razvoj projekata ulaganja i djelovat
će kao jedinstveni tehnički savjetodavni centar
(uključujući i za pravna pitanja) za financiranje projekata u EU-u.
To uključuje podršku u vezi s upotrebom tehničke pomoći za
strukturiranje projekata, upotrebom inovativnih financijskih instrumenata i
upotrebom javno-privatnih partnerstava.
3.2.      Odobrenje jamstva EU-a i
osnivanje Jamstvenog fonda EU-a (članci 4. – 8.)
Člankom 4. prijedloga uspostavlja se
početno jamstvo EU-a od 16 milijardi EUR za EIB-ove operacije
financiranja i ulaganja. U skladu s člankom 5. tim bi se operacijama
moralo podržavati razvoj infrastrukture; ili ulaganje u obrazovanje, zdravstvo,
istraživanje, razvoj, informacijske i komunikacijske tehnologije i inovacije;
ili obnovljive izvore energije i energetsku učinkovitost; ili
infrastrukturne projekte u području zaštite okoliša, prirodnih resursa,
urbanog razvoja i u socijalnom području; ili MSP-ove i poduzeća
srednje tržišne kapitalizacije, uključujući financiranje rizika
obrtnog kapitala. Potporu može direktno pružiti EIB ili se ona može dodijeliti
iz Europskog investicijskog fonda. Te će institucije osigurati
financiranje uz visok stupanj preuzimanja financijskog rizika (vlasnički
kapital, kvazivlasnički kapital itd.) i omogućiti ulagačima iz
privatnog sektora da ulažu zajedno s njima.
Kako bi se osiguralo pravilno izvršenje
proračuna EU-a čak i ako se jamstvo aktivira, člankom 8.
osniva se Jamstveni fond (Fond). Iskustvo u vezi s prirodom ulaganja koja primaju
potporu EFSU-a pokazuje da bi bio primjeren omjer od 50 % između
plaćanja iz proračuna Unije i iz Unijinih ukupnih jamstvenih obveza.
U stabilnim uvjetima, taj cilj od 50 % ostvarit će se iz
proračuna EU-a, iznosâ koji se Uniji trebaju isplatiti od ulaganja, iznosâ
naplaćenih od vjerovnika koji nisu ispunili svoje obveze i povrata od
uloženih sredstava Jamstvenog fonda. Međutim u početnom će
razdoblju biti osigurano 8 milijardi EUR samo plaćanjima iz
proračuna. Od 2016. nadalje, tim plaćanjima iz proračuna
postupno će se stvoriti sredstva Fonda i ona bi do 2020. trebala dosegnuti
ukupni iznos od 8 milijardi EUR. Ipak, u slučaju da se
aktiviraju jamstva EU-a, prikladno je da se pri izračunavanju ciljne
razine uzmu u obzir i alternativni izvori Jamstvenog fonda kako bi se
ograničio mogući utjecaj na proračun EU-a. To uzimanje u obzir
pri izračunavanju bit će ograničeno na iznos jamstva EU-a koji
je aktiviran.
Kako bi se osigurala maksimalna troškovna
učinkovitost, Komisija je zadužena za ulaganje tih sredstava. Nadalje,
Komisija je ovlaštena da delegiranim aktom izmijeni ciljni iznos Fonda za
10 % nakon 2018. Time će se Komisiji omogućiti da unaprijedi
stečeno praktično iskustvo i da spriječi nepotrebne odljeve
proračuna, istovremeno osiguravajući njegovu trajnu zaštitu.
Osim u slučaju mogućih gubitaka
vlasničkog kapitala, kada EIB može odlučiti odmah aktivirati jamstvo,
aktiviranje jamstva trebalo bi se odvijati samo jednom godišnje nakon što se
netiraju svi dobitci i gubitci koji proizlaze iz nepodmirenih operacija.
U slučaju aktiviranja jamstva, opseg
jamstva smanjio bi se ispod početnih 16 milijardi EUR.
Međutim, budući prihodi koji se Uniji trebaju isplatiti od aktivnosti
EFSU-a trebali bi omogućiti da se jamstvo EU-a vrati na svoj početni
iznos.
3.3.      Uspostava Europskog portfelja
projekata ulaganja (članak 9.)
Kao što su dionici često naglašavali,
prepreka većim razinama ulaganja u EU-u jest nepoznavanje tekućih i
budućih projekata ulaganja unutar Unije. Uz rad EFSU-a, prijedlogom je
predviđena i uspostava Europskog portfelja projekata ulaganja kao sredstva
kojim se osigurava da su informacije o potencijalnim projektima transparentne i
dostupne ulagačima.
3.4.      Izvješćivanje, odgovornost,
evaluacija i preispitivanje o operacija EFSU-a
(članci 10. – 12.)
S obzirom na to da EIB upotrebljava jamstvo
EU-a, primjereno je da EIB redovno izvješćuje Komisiju, Europski parlament
i Vijeće o provedenim operacijama pokrivenima jamstvom EU-a.
Člankom 12. utvrđen je niz
redovnih evaluacija koje provode EIB i Komisija kako bi se osiguralo da se
EFSU, jamstvo EU-a i funkcioniranje Jamstvenog fonda upotrebljavaju kako je
predviđeno. Odgovornost Europskom parlamentu posebno je važna u tom
kontekstu.
3.5.      Opće odredbe
(članci 13. – 17.)
Primjereno je da je primjenjiv niz općih
pravila u kontekstu EIB-ove upotrebe jamstva EU-a. Člankom 13.
utvrđeno je da informacije u vezi s aktivnostima koje su uređene
jamstvom EU-a budu javno dostupne. Članak 14. i članak 15.
odnose se na nadležnosti Revizorskog suda odnosno OLAF-a, a člankom 16.
isključene su određene vrste aktivnosti. Konačno,
člankom 17. Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata
u skladu s odgovarajućim postupkom.
3.6.      Izmjene
(članci 18. – 19.)
Člancima 18. i 19. predviđena
je preraspodjela odobrenih sredstava za poslovanje iz programa Obzor 2020.
(Uredba (EU) br. 1291/2013) i Instrumenta za povezivanje Europe (Uredba
(EU) br. 1316/2013).
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Jamstvo EU-a osigurano za EFSU iznosi
16 milijardi EUR i u potpunosti je na raspolaganju od stupanja na
snagu Uredbe. Kako bi se osiguralo pravilno izvršenje proračuna
unatoč mogućem aktiviranju jamstva, osnovan je Jamstveni fond kojemu
je osigurano50 % ukupnih obveza jamstva EU-a do 2020. Plaćanja u
Jamstveni fond iznosit će 500 milijuna EUR   u 2016., 1 milijardu EUR
u 2017., 2 milijarde EUR u 2018. Plaćanja u 2019. i 2020., svako
u iznosu od 2,25 milijardi EUR, ovisit će o tome hoće li
ciljni iznos Jamstvenog fonda ostati nepromijenjen na razini od 50 % nakon
2018. Odobrena sredstva za preuzimanje obveza iznosit će
1,35 milijardu EUR u 2015., 2,03 milijarde EUR u 2016.,
2,641 milijardu EUR u 2017. i 1,979 milijardi EUR u 2018.
Progresivno financiranje Jamstvenog fonda ne bi trebalo predstavljati rizike za
proračun EU-a tijekom prvih godina jer će se moguća aktiviranja
jamstva povezana s nastalim gubitcima ostvariti tek s vremenom.
Kao što je slučaj s trenutačnim
aktivnostima EIB-a, korisnicima će se zaračunati troškovi EIB-ovih
operacija u okviru EFSU-a. EIB-ovo korištenje jamstvom i ulaganje sredstava iz Jamstvenog
fonda trebali bi donijeti neto pozitivne prihode. Primitci EFSU-a podijelit
će se razmjerno među subjektima koji pridonose sposobnosti podnošenja
rizika. Prekomjerna sredstva Jamstvenog fonda mogu se upotrijebiti za
vraćanje jamstva EU-a na njegov početni iznos.
Međutim, dvjema će se aktivnostima
stvarati troškovi za EIB koji se ne mogu naplatiti korisnicima:
1.           Europski savjetodavni centar za
ulaganja, osnovan u skladu s člankom 2. stavkom 2. ovog
prijedloga, prvenstveno će se financirati sredstvima iz postojećih
omotnica za EIB-ovu tehničku pomoć u okviru postojećih programa
EU-a (Instrument za povezivanje Europe, Obzor 2020....). Ipak bi mogla biti
potrebna dodatna sredstva u iznosu od najviše 20 milijuna EUR godišnje
(10 milijuna EUR u 2015.) i ona će se unositi u proračun u
skladu s financijskim izvještajem koji je priložen ovom prijedlogu. Bit će
obuhvaćeni i svi mogući troškovi za portfelj projekata.
2.           EIB će snositi administrativne
troškove za povećanje financiranja malih i srednjih poduzeća putem
EIF-a. Na temelju trenutačnih pretpostavki o vrsti instrumenata i brzini
potpisivanja za nove operacije, to će zahtijevati plaćanje naknada
ukupnog iznosa od približno 105 miljuna EUR, od čega otprilike
48 milijuna EUR do 2020. S obzirom na mogućnost odgođenog
plaćanja – dok se primljeni prihod ne bude mogao upotrijebiti u tu svrhu –
ta se plaćanja još ne unose u proračun, već samo opisuju u
prilogu financijskom izvještaju.
Troškovi za EIB koji se nisu naplatili od
korisnika niti su oduzeti od primitaka jamstva koje je odobrio EU mogu se
pokriti jamstvom EU-a, do kumulativne maksimalne granice u iznosu od 1 %
nepodmirenih iznosa.
Odobrena sredstva za poslovanje koja se
zahtijevaju ovim prijedlogom morala bi se u potpunosti financirati u okviru višegodišnjeg
financijskog okvira 2014. – 2020. Potrebno je preraspodijeliti
6 milijardi EUR unutar naslova 1A, 2,11 milijarde EUR
financirat će se upotrebom nedodijeljene marže uključujući
globalnu maržu za obveze. Dok će se financiranje bespovratnih sredstava iz
Instrumenta za povezivanje Europe i Obzora 2020. smanjiti, učinak
umnožavanja koji je stvorio EFSU omogućit će znatno cjelokupno
povećanje ulaganja u područjima politike obuhvaćenima tim dvama
postojećim programima.
5.           DODATNE INFORMACIJE
Financijskom omotnicom ovog prijedloga nisu
izričito obuhvaćeni doprinosi država članica ili ostalih
trećih osoba bilo kojoj strukturi koja se njome stvara. Međutim
člankom 1. stavkom 2. izričito se tim zainteresiranim stranama
omogućuje da pristupe sporazumu o EFSU-u putem kapitalnih doprinosa Fondu.
Ako država članica odluči dati
doprinos EFSU-u, Komisija je navela da će zauzeti pozitivan stav prema
takvim doprinosima u kontekstu ocjene javnih financija u skladu s
člankom 126. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i Uredbom (EZ)
br. 1467/1997. Komunikacijom Komisije („Najbolja uporaba fleksibilnost u
okviru postojećih pravila Pakta o stabilnosti i rastu”) od
13. siječnja 2015. utvrđeni su posebni aspekti primjenjivi u tom
scenariju.
2015/0009 (COD)
Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o Europskom fondu za strateška ulaganja i o
izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013
EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegove članke 172., 173. te
članak 175. stavak 3. i članak 182. stavak 1.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenja Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora i Odbora regija,
u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Zbog gospodarske i
financijske krize smanjila se razina ulaganja u Uniji. Nakon što su dostigla
vrhunac u 2007., ulaganja su se smanjila za otprilike 15 %. Uniju posebno pogađa nedostatak ulaganja kao posljedica
nesigurnosti na tržištu u pogledu gospodarske budućnosti i fiskalnih
ograničenja za države članice. Taj nedostatak
ulaganja usporava gospodarski oporavak i negativno utječe na otvaranje
radnih mjesta, dugoročni rast i konkurentnost.
(2)       Potrebno je sveobuhvatno
djelovati kako bi se prekinuo začarani krug koji je nastao zbog
nedostatnog ulaganja. Strukturne reforme i fiskalna odgovornost preduvjeti su
potrebni za poticanje ulaganja. Uz obnovljeni zamah prema financiranju ulaganja,
tim se preduvjetima može pridonijeti uspostavi pozitivnog začaranog kruga,
u kojem se projektima ulaganja podržavaju zapošljavanje i potražnja i koji
dovode do održivog porasta potencijala rasta.
(3)       Inicijativom za globalnu
infrastrukturu G20 je prepoznao važnost ulaganja za poticanje potražnje i
povećanje produktivnosti i rasta te se obvezao na stvaranje ozračja
koje pogoduje većim razinama ulaganja.
(4)       Tijekom gospodarske i
financijske krize Unija se trudila promicati rast, posebno inicijativama utvrđenima
u okviru strategije Europa 2020. kojima je uspostavljen pristup za pametan,
održiv i uključiv rast. I Europska investicijska banka (EIB) ojačala
je svoju ulogu u poticanju i promicanju ulaganja unutar Unije, djelomično
povećanjem kapitala u siječnju 2013. Potrebno je daljnje djelovanje
kako bi se osiguralo da se potrebe Unije za ulaganjima zadovolje te da se
likvidnost dostupna na tržištu učinkovito iskoristi i usmjeri na
financiranje održivih projekata ulaganja.
(5)       Dana 15. srpnja 2014.
tada novoizabrani predsjednik Europske komisije predstavio je Europskom
parlamentu niz političkih smjernica za Europsku komisiju. U tim se
političkim smjernicama pozvalo na mobilizaciju „dodatnih javnih i
privatnih ulaganja u realno gospodarstvo u iznosu do 300 milijardi EUR
tijekom sljedeće tri godine” kako bi se potaknula ulaganja u cilju
otvaranja radnih mjesta.
(6)       Dana 26. studenoga 2014.
Komisija je predstavila Komunikaciju naslova „Plan ulaganja za Europu”[1] kojim su predviđeni osnivanje Europskog fonda za strateška
ulaganja (EFSU), transparentnog portfelja projekata ulaganja na europskoj
razini, uspostava savjetodavnog centra (Europski savjetodavni centar za
ulaganja – ESCU) te ambiciozan plan za uklanjanje prepreka ulaganju i dovršenje
uspostave jedinstvenog tržišta.
(7)       Europsko vijeće
18. prosinca 2014. zaključilo je da je „poticanje ulaganja i
rješavanje tržišnih nedostataka u Europi ključni izazov politike” te da
će „nova usmjerenost na ulaganja, u kombinaciji s predanošću država
članica u jačanju strukturnih reformi i ulaganju napora u fiskalnu
konsolidaciju koja pogoduje rastu, biti temelj za rast i otvaranje radnih
mjesta u Europi te poziva na uspostavu Europskog fonda za strateška ulaganja
(EFSU) u okviru Grupe EIB s ciljem mobilizacije 315 milijardi eura za
nova ulaganja u razdoblju između 2015. i 2017.”
(8)       EFSU je dio sveobuhvatnog
pristupa za rješavanje nesigurnosti povezanih s javnim i privatnim ulaganjima.
Strategija se sastoji od tri stupa: mobilizacija financijskih sredstava za
ulaganja, osiguravanje protoka ulaganja do realnoga gospodarstva i poboljšanje
ulagačkog okruženja u Uniji.
(9)       Ulagačko okruženje u
Uniji trebalo bi popraviti uklanjanjem prepreka ulaganju, osnaživanjem
jedinstvenog tržišta i povećanjem regulatorne predvidljivosti. Ta bi popratna
djelovanja trebala donijeti koristi radu EFSU-a i općenito ulaganjima
diljem Europe.
(10)     Svrha EFSU-a trebala bi biti
pomaganje pri rješavanju poteškoća u financiranju i provedbi produktivnih
ulaganja u Uniji te osiguravanje većeg pristupa financiranju. Namjera je
da povećani pristup financiranju bude od posebne koristi malim i srednjim
poduzećima. Primjereno je korist od takvog povećanog pristupa
financiranju proširiti i na poduzeća srednje tržišne kapitalizacije, a to
su poduzeća čiji broj zaposlenih ne premašuje
3000. Prevladavanje trenutačnih poteškoća u pogledu ulaganja u
Europi trebalo bi pridonijeti jačanju Unijine gospodarske, socijalne i
teritorijalne kohezije.
(11)     EFSU bi trebao podržavati
strateška ulaganja s visokom ekonomskom dodanom vrijednošću kojima se
pridonosi ostvarenju ciljeva politike Unije.
(12)     Mnogim malim i srednjim
poduzećima te poduzećima srednje tržišne kapitalizacije diljem Unije
potrebna je pomoć kako bi privukla tržišno financiranje, posebno u pogledu
rizičnijih ulaganja. EFSU bi tim poduzetnicima trebao pomoći da
riješe problem nedostatka kapitala, tako što će EIB-u i Europskom
investicijskom fondu (EIF) omogućiti da pruže izravne i neizravne
dokapitalizacije te jamstva za visokokvalitetnu sekuritizaciju zajmova i druge
proizvode koji se odobravaju za ostvarenje ciljeva EFSU-a.
(13)     EFSU bi se trebao osnovati u
okviru EIB-a kako bi mogao iskoristiti njegovo iskustvo i dokazana ostvarenja
te kako bi njegovo djelovanje moglo imati pozitivan učinak što je prije
moguće. Djelovanje EFSU-a u području financiranja malih i srednjih
poduzeća i malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije trebalo bi
se usmjeriti putem Europskog investicijskog fonda (EIF) kako bi se moglo
iskoristiti njegovo iskustvo u tim aktivnostima.
(14)     EFSU bi trebao biti namijenjen
projektima kojima se osigurava visoka društvena i ekonomska vrijednost. EFSU bi
posebno trebao biti namijenjen projektima kojima se promiče otvaranje
radnih mjesta, dugoročan rast i konkurentnost. EFSU bi trebao podržavati
veliki raspon financijskih proizvoda, uključujući vlasnički
kapital, dug ili jamstva, kako bi se na najbolji način odgovorilo na
potrebe pojedinog projekta. Taj bi veliki raspon proizvoda EFSU-u trebao
omogućiti da se prilagodi potrebama tržišta istovremeno potičući
privatna ulaganja u projekte. EFSU ne bi trebao biti zamjena za privatno
tržišno financiranje, već bi trebao ubrzati privatna financiranja
rješavanjem tržišnih nedostataka kako bi se osigurala najučinkovitija i
strateška upotreba javnih sredstava. Zahtjev usklađenosti s načelima
o državnim potporama trebao bi pridonijeti takvoj učinkovitoj i strateškoj
upotrebi.
(15)     EFSU bi trebao biti namijenjen
projektima s višim profilom rizika-dobiti od postojećih EIB-ovih i
Unijinih instrumenata kako bi se osigurala dodatna vrijednost s obzirom na
postojeće operacije. EFSU-om bi se trebali financirati projekti diljem
Unije, uključujući u državama koje su najpogođenije financijskom
krizom. EFSU bi se trebao upotrebljavati samo ako financiranje nije dostupno iz
drugih izvora po razumnim uvjetima.
(16)     EFSU bi trebao biti namijenjen
ulaganjima za koja se očekuje da su ekonomski i tehnički održiva,
koja mogu uključivati odgovarajuću razinu rizika, ali koja i dalje
zadovoljavaju posebne zahtjeve za financiranje iz EFSU-a.
(17)     O upotrebi potpore iz EFSU-a
za projekte u području infrastrukture i velikih poduzeća srednje
tržišne kapitalizacije trebao bi odlučivati odbor za ulaganja. Odbor za
ulaganja trebali bi činiti neovisni stručnjaci koji imaju znanje i
iskustvo u području investicijskih projekata. Odbor za ulaganja trebao bi
odgovarati upravnom odboru EFSU-a, koji bi trebao nadgledati ostvarenje
EFSU-ovih ciljeva. Kako bi se učinkovito iskoristilo iskustvo EIF-a, EFSU
bi trebao podržavati financiranje EIF-a kako bi se EIF-u omogućilo da
provodi pojedinačne projekte u područjima malih i srednjih
poduzeća i malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije.
(18)     Kako bi se EFSU-u
omogućilo da daje potporu ulaganjima, Unija bi trebala odobriti jamstvo u
iznosu od 16 000 000 000 EUR. Kada se stavlja na
raspolaganje na temelju portfelja, pokriće jamstvom trebalo bi se
ograničiti ovisno o vrsti instrumenta, kao što su dug, vlasnički
kapital ili jamstva, kao postotak opsega portfelja nepodmirenih obveza. Kada se
jamstvo kombinira s 5 000 000 000 EUR koje EIB stavlja na
raspolaganje, očekuje se da bi potpora EFSU-a trebala proizvesti
60 800 000 000 EUR dodatnih ulaganja EIB-a i EIF-a.
Očekuje se da će tih 60 800 000 000 EUR koje
podupire EFSU proizvesti ukupno 315 000 000 000 EUR u ulaganjima
u Uniji u razdoblju od 2015. do 2017. Jamstva koja su vezana uz projekte koji
su završeni, a da se nije aktiviralo jamstvo, na raspolaganju su kao potpora
novim operacijama.
(19)     Kako bi se omogućilo
daljnje povećanje njegovih sredstava, sudjelovanje u EFSU-u trebalo bi
biti otvoreno trećim osobama, uključujući države članice,
nacionalne razvojne banke ili javne agencije koje su u vlasništvu ili pod
kontrolom država članica, subjekte iz privatnog sektora i subjekte izvan
Unije, pod uvjetom da sudjelovanje odobre postojeći osiguravatelji
doprinosa. Treće osobe mogu davati izravni doprinos EFSU-u i sudjelovati u
upravljačkoj strukturi EFSU-a.
(20)     Na razini projekata treće
osobe mogu sudjelovati u financiranju zajedno s EFSU-om za svaki projekt zasebno
ili na platformama za ulaganja koje se odnose na posebne zemljopisne ili
tematske sektore.
(21)     Pod uvjetom da su ispunjeni
svi relevantni kriteriji prihvatljivosti, države članice mogu se koristiti
europskim strukturnim investicijskim fondovima kako bi financirale prihvatljive
projekte koje podupire jamstvo EU-a. Zbog fleksibilnosti tog pristupa
potencijal privlačenja ulagača za područja ulaganja na koje je
usmjeren EFSU trebao bi se maksimalno povećati.
(22)     U skladu s Ugovorom o
funkcioniranju Europske unije, ulaganja u infrastrukturu i projekte koja
primaju potporu u okviru EFSU-a trebala bi biti u skladu s pravilima o državnim
potporama. U tom je cilju Komisija najavila da će utvrditi skup
ključnih načela, u svrhu ocjene državnih potpora, a koja će
projekt morati ispuniti kako bi ostvario pravo na potporu u okviru EFSU-a.
Zadovolji li projekt te kriterije i primi potporu iz EFSU-a, Komisija je
najavila da će svaka dopunska nacionalna potpora podlijegati
pojednostavnjenoj i ubrzanoj ocjeni spojivosti s pravilima o državnim
potporama, a Komisija će u okviru nje dodatno provjeravati samo
razmjernost javne potpore (moguće prekomjerne naknade). Komisija je
najavila i da će pružiti dodatne smjernice u pogledu skupa ključnih
načela kako bi se osigurala učinkovita upotreba javnih sredstava.
(23)     S obzirom na potrebu hitnog
djelovanja u Uniji, moguće je da EIB i EIF tijekom 2015. financiraju
dodatne projekte, izvan njihova uobičajenog profila, prije stupanja na
snagu ove Uredbe. Kako bi se maksimalno iskoristile mjere predviđene ovom
Uredbom, trebalo bi biti moguće da se takvi dodatni projekti uključe
u pokrivanje jamstvom EU-a ako ispunjavaju zahtjeve predviđene ovom
Uredbom.
(24)     EIB-ovim operacijama
financiranja i ulaganja koja primaju potporu od EFSU-a trebalo bi upravljati u
skladu s EIB-ovim vlastitim pravilima i postupcima, uključujući
primjerene mjere kontrole i mjere poduzete radi izbjegavanja utaje poreza, kao
i s relevantnim pravilima i postupcima koji se odnose na Europski ured za borbu
protiv prijevara (OLAF) i Revizorski sud, uključujući Trostrani
sporazum između Europske komisije, Europskog revizorskog suda i Europske
investicijske banke.
(25)     EIB bi trebao redovno
provoditi evaluacije aktivnosti kojima EFSU daje potporu u cilju ocjene njihove
relevantnosti, provedbe i učinaka na razvoj te za određivanje
aspekata kojima bi se mogle poboljšati buduće aktivnosti. Takve bi
evaluacije trebale doprinijeti odgovornosti i analizi održivosti.
(26)     Uz financijske operacije koje
će se provoditi putem EFSU-a, trebao bi se uspostaviti Europski
savjetodavni centar za ulaganja (ESCU). ESCU bi trebao pružati snažniju potporu
razvoju i pripremi projekata diljem Unije, i to na temelju stručnog znanja
Komisije, EIB-a, nacionalnih razvojnih banaka i upravljačkih tijela
europskih strukturnih i investicijskih fondova. Tako bi se trebalo uspostaviti
jedinstveno kontaktno mjesto za pitanja povezana s tehničkom pomoći
za ulaganja u Uniji.
(27)     Kako bi se pokrili rizici
povezani s jamstvom EU-a EIB-u, trebalo bi osnovati Jamstveni fond. Jamstveni
fond trebalo bi stvarati putem postupne uplate sredstava iz proračuna
Unije. Jamstveni fond mogao bi nakon toga primati i prihode i otplate iz
projekata koji primaju potporu od EFSU-a i iznose naplaćene od dužnika
koji nisu ispunili svoje obveze ako je Jamstveni fond već isplatio jamstvo
EIB-u.
(28)     Namjena Jamstvenog fonda jest
da osigura likvidne rezerve za proračun Unije u slučaju gubitaka
nastalih pri nastojanju EFSU-a da ostvari svoje ciljeve. Iskustvo u pogledu
prirode ulaganja koja primaju potporu EFSU-a pokazuje da bi bio primjeren omjer
od 50 % između plaćanja iz proračuna Unije i iz Unijinih
ukupnih jamstvenih obveza.
(29)     Kako bi se djelomično
financirao doprinos iz proračuna Unije, raspoložive omotnice iz programa
Obzor 2020. – Okvirni program za istraživanja i inovacije
2014. – 2020., koji je predviđen Uredbom (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[2], i
Instrumenta za povezivanje Europe, predviđenog Uredbom (EU)
br. 1316/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[3],
trebale bi se smanjiti. Ti programi služe za potrebe koje nisu ponovljene u
EFSU-u. Međutim, smanjenjem oba programa radi financiranja Jamstvenog
fonda očekuje se da će se osigurati veća ulaganja u
određenim područjima njihovih nadležnosti nego što je to moguće postojećim
programima. EFSU bi trebao moći maksimalno iskoristiti jamstvo EU-a kako
bi višestruko povećao financijski učinak u tim područjima
istraživanja, razvoja i inovacija te prometne, telekomunikacijske i energetske
infrastrukture u usporedbi sa slučajem da su sredstva utrošena na
bespovratna sredstva u okviru planiranih programa Obzor 2020. i Instrument za
povezivanje Europe. Stoga je primjereno preusmjeriti u korist EFSU-a dio
sredstava koja su trenutačno predviđena za te programe.
(30)     S obzirom na vrstu njihove
strukture, ni jamstvo EU-a EIB-u ni Jamstveni fond nisu „financijski
instrumenti” u smislu Uredbe (EU) br. 966/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća[4].
(31)     Unutar Unije postoji niz
potencijalno održivih projekata koje se ne financira zbog nedostatka sigurnosti
i transparentnosti u odnosu na takve projekte. Često je to zato što
privatni ulagači nisu svjesni projekata ili nemaju dovoljno informacija
kako bi mogli procijeniti rizik ulaganja. Komisija i EIB, uz potporu država
članica, trebali bi promicati uspostavu transparentnog portfelja
tekućih i budućih projekata ulaganja u Uniji koji su podobni za
ulaganja. Tim bi se „portfeljom projekata” trebalo osigurati da se informacije
u pogledu projekata ulaganja redovno i strukturirano objavljuju kako bi se
ulagačima omogućilo da imaju na raspolaganju pouzdane informacije na
kojima mogu temeljiti svoje odluke o ulaganju.
(32)     Države članice
počele su raditi i na nacionalnoj razini na utvrđivanju i promicanju
portfelja projekata za projekte nacionalne važnosti. Informacije koje su
pripremili Komisija i EIB trebale bi osigurati poveznice na prateće
nacionalne portfelje projekata.
(33)     Iako EIB projekte
utvrđene u okviru portfelja projekata može upotrebljavati za
utvrđivanje i odabir projekata koji primaju potporu iz EFSU-a, portfelj
projekata trebao bi imati veće područje primjene koje se odnosi na
utvrđivanje projekata diljem Unije. To područje primjene može
uključivati projekte koji se mogu u potpunosti financirati iz privatnog sektora
ili uz pomoć drugih instrumenata koji su stavljeni na raspolaganje na
europskoj ili nacionalnoj razini. EFSU bi trebao moći pružati potporu
financiranju i ulaganjima projektima utvrđenima u portfelju projekata,
međutim uvrštenje na popis ne bi trebalo automatski značiti pristup
potpori EFSU-a, a EFSU bi trebao imati pravo da slobodno bira i podupire
projekte koji nisu uvršteni na popis.
(34)     Kako bi se osigurala
odgovornost prema europskim građanima, EIB bi trebao redovito
izvješćivati Europski parlament i Vijeće o napretku i utjecaju
EFSU-a.
(35)     Kako bi se osiguralo da obveze
jamstva EU-a budu primjereno pokrivene te kako bi se osigurala stalna
raspoloživost jamstva EU-a, Komisiji bi se trebala delegirati ovlast za
donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju
Europske unije u pogledu prilagodbe iznosâ koji se uplaćuju iz općeg
proračuna Unije i za izmjenu Priloga I. u skladu s tim. Posebno je
važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća
savjetovanja, uključujući i ona na razini stručnjaka. Prilikom
pripreme i izrade delegiranih akata, Komisija bi trebala osigurati da se
relevantni dokumenti Europskom parlamentu i Vijeću šalju istodobno, na
vrijeme i na primjeren način.
(36)     Budući da ciljeve ove
Uredbe, tj. potporu ulaganjima u Uniji i osiguravanje povećanog pristupa
financiranju za poduzeća koja imaju do 3000 zaposlenika, države
članice ne mogu dostatno ostvariti zbog nejednakosti fiskalnih kapaciteta
djelovanja, već se se zbog njihovih razmjera i učinaka oni na bolji
način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s
načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5.
Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti
utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi okvire potrebne za
ostvarenje tih ciljeva,
DONIJELI SU OVU UREDBU:
POGLAVLJE I. – Europski fond za strateška
ulaganja
Članak 1.
Europski fond za strateška ulaganja
1.           Komisija sklapa sporazum s
Europskom investicijskom bankom (EIB) o uspostavi Europskog fonda za strateška
ulaganja (EFSU).
Svrha EFSU-a jest pružanje potpore ulaganjima u
Uniji i osiguravanje povećanog pristupa financiranju za poduzeća koja
imaju do 3000 zaposlenika, s posebnim naglaskom na mala i srednja
poduzeća, tako što se EIB-u osigurava sposobnost podnošenja rizika (Sporazum
o EFSU-u).
2.           Sporazumu o EFSU-u mogu
pristupiti države članice. Pod uvjetom da sudjelovanje odobre
postojeći osiguravatelji doprinosa, Sporazumu o EFSU-u mogu pristupiti i
ostale treće osobe, uključujući nacionalne razvojne banke ili
javne agencije koje su u vlasništvu ili pod kontrolom država članica te
subjekte iz privatnog sektora.
Članak 2.
Uvjeti Sporazuma o EFSU-u
1.           Sporazum o EFSU-u posebno
sadržava sljedeće:
(a)
odredbe kojima se uređuje osnivanje EFSU-a kao
posebnog, jasno odredivog i transparentnog jamstvenog instrumenta i uspostava
zasebnog računa kojim upravlja EIB;
(b)
iznos i uvjete financijskog doprinosa koji EIB
stavlja na raspolaganje putem EFSU-a;
(c)
uvjete financiranja koje EIB stavlja na
raspolaganje putem EFSU-a Europskom investicijskom fondu (EIF);
(d)
načine upravljanja EFSU-om, u skladu s
člankom 3., ne dovodeći u pitanje Statut Europske investicijske
banke;
(e)
detaljna pravila o osiguravanju jamstva EU-a, u
skladu s člankom 7., uključujući njegovo ograničeno
pokrivanje portfeljâ posebnih vrsta instrumenata, aktiviranje jamstva EU-a,
koje se – uz iznimku mogućih gubitaka vlasničkog kapitala – odvija
jednom godišnje nakon netiranja dobitaka i gubitaka poslovanja, njegove
primitke i zahtjev da primitci za preuzimanje rizika budu raspodijeljeni
među osiguravateljima doprinosa razmjerno njihovim udjelima u riziku;
(f)
odredbe i postupke koji se odnose na naplatu
potraživanja;
(g)
zahtjeve kojima je uređena upotreba jamstva
EU-a, uključujući u određenim rokovima i ključnim
pokazateljima uspješnosti;
(h)
odredbe o financiranju koje je potrebno ESCU-u u
skladu sa stavkom 2. trećim podstavkom;
(i)
odredbe kojima je uređen način na koji
treće osobe mogu zajednički ulagati u kombinaciji s EIB-ovim
operacijama financiranja i ulaganja koje podržava EFSU;
(j)
načine pokrića jamstva EU-a.
Sporazumom o EFSU-u predviđeno je da postoji
jasna razlika između operacija koje se vrše s potporom EFSU-a i ostalih
EIB-ovih operacija.
Sporazumom o EFSU-u predviđeno je da
aktivnostima EFSU-a koje provodi EIF upravljaju EIF-ova upravljačka tijela.

Sporazumom o EFSU-u predviđeno je da se
primitci koji se mogu pripisati Uniji iz operacija podržanih EFSU-om stavljaju
na raspolaganje nakon odbitaka plaćanja zbog aktiviranja jamstva EU-a i,
nakon toga, troškova u skladu sa stavkom 2. trećim podstavkom i
člankom 5. stavkom 3.
2.           Sporazumom o EFSU-u
predviđena je uspostava Europskog savjetodavnog centra za ulaganja (ESCU)
u okviru EIB-a. Cilj ESCU-a jest unapređenje postojećih savjetodavnih
usluga EIB-a i Komisije kako bi pružao savjetodavnu potporu za
utvrđivanje, pripremu i razvoj projekata ulaganja i djelovao kao
jedinstveni tehnički savjetodavni centar za financiranje projekata u
Uniji. To uključuje podršku u vezi s upotrebom tehničke pomoći
za strukturiranje projekata, upotrebom inovativnih financijskih instrumenata,
upotrebom javno-privatnih partnerstava, i prema potrebi, savjetovanjem u
pogledu relevantnih pitanja zakonodavstva EU-a.
Za ostvarenje tog cilja ESCU se služi
stručnim znanjem EIB-a, Komisije, nacionalnih razvojnih banaka i upravljačkih
tijela europskih strukturnih i investicijskih fondova.
ESCU djelomično financira Unija do
maksimalnog iznosa od 20 000 000 EUR godišnje tijekom razdoblja
koje završava 31. prosinca 2020. za dodatne usluge koje pruža ESCU u
odnosu na postojeću EIB-ovu tehničku pomoć. Za godine nakon
2020. financijski doprinos Unije izravno se povezuje s odredbama
uključenima u buduće višegodišnje financijske okvire.
3.           Države članice koje
postanu stranke Sporazuma o EFSU-u mogu svoj doprinos dati, osobito, u obliku gotovine
ili jamstva prihvatljivog EIB-u. Ostale treće osobe svoj doprinos mogu
dati samo u gotovini.
Članak 3.
Upravljanje EFSU-om
1.           Sporazumom o EFSU-u
predviđeno je da EFSU-om upravlja upravni odbor koji određuje
strateško usmjerenje, stratešku dodjelu sredstava i operativne politike i
postupke, uključujući politiku ulaganja projekata koje EFSU može
podržavati te profil rizika EFSU-a, u skladu s ciljevima iz članka 5.
stavka 2. Upravni odbor bira predsjednika iz redova svojih članova.
2.           Sve dok su Unija i EIB jedini
osiguravatelji doprinosa EFSU-u, broj članova i glasova unutar upravnog
odbora dodjeljuje se na temelju opsega njihova doprinosa u obliku gotovine ili
jamstava.
Upravni odbor
donosi odluke konsenzusom.
3.           Kada druge stranke pristupe
Sporazumu o EFSU-u u skladu s člankom 1. stavkom 2., broj
članova i glasova unutar upravnog odbora dodjeljuje se na temelju razine
doprinosa osiguravateljâ doprinosa u obliku gotovine ili jamstava. U skladu s
time ponovno se izračunava broj članova i glasova Komisije i EIB-a u
skladu sa stavkom 2.
Upravni odbor
nastoji donositi odluke konsenzusom. Ako upravni odbor ne može donijeti odluku
konsenzusom u roku koji odredi predsjednik, upravni odbor odluku donosi
običnom većinom.
Ako Komisija ili
EIB glasaju protiv nje, odluka upravnog odbora ne donosi se.
4.           Sporazumom o EFSU-u
predviđeno je da EFSU ima glavnog direktora koji je odgovoran za
svakodnevno upravljanje EFSU-om te pripremu sastanaka odbora za ulaganja
navedenog u stavku 5. i predsjedanje tim sastancima. Glavnom direktoru
pomaže zamjenik glavnog direktora.
Glavni direktor svako tromjesečje
izvješćuje upravni odbor o aktivnostima EFSU-a.
Glavnog direktora i zamjenika glavnog direktora
imenuje upravni odbor na zajednički prijedlog Komisije i EIB-a na obnovljiv
mandat od tri godine.
5.           Sporazumom o EFSU-u
predviđeno je da ESFU ima odbor za ulaganja koji je odgovoran za
razmatranje potencijalnih operacija u skladu s ulagačkim politikama EFSU-a
i za odobravanje potpore jamstva EU-a za operacije u skladu s člankom 5.,
neovisno o njihovu zemljopisnom položaju.
Odbor za ulaganja čini šest neovisnih
stručnjaka i glavni direktor. Neovisni stručnjaci dužni su imati
visoku razinu relevantnog tržišnog iskustva u financiranju projekata, a imenuje
ih upravni odbor na obnovljiv mandat od tri godine.
Odbor za ulaganja donosi odluke običnom
većinom.
POGLAVLJE II. – Jamstvo EU-a i Jamstveni
fond EU-a
Članak 4.
Jamstvo EU-a
Unija EIB-u osigurava jamstvo za operacije
financiranja ili ulaganja koje se provode u Uniji i koje su obuhvaćene
ovom Uredbom (jamstvo EU-a). Jamstvo EU-a odobrava se kao jamstvo na zahtjev za
instrumente navedene u članku 6.
Članak 5.
Pokriće i uvjeti jamstva EU-a
1.           Odobravanje jamstva EU-a
podložno je stupanju na snagu Sporazuma o EFSU-u.
2.           Jamstvo EU-a odobrava se za
EIB-ove operacije financiranja i ulaganja koje je odobrio Odbor za ulaganja
naveden u članku 3. stavku 5. ili za financiranje EIF-a u cilju
provedbe EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja u skladu s člankom 7.
stavkom 2. Predmetne operacije usklađene su s politikama Unije i
njima se podržava bilo koji od sljedećih općih ciljeva:
(a)
razvoj infrastrukture, uključujući u
područjima prometa, posebno u industrijskim središtima; energetika,
posebno energetska povezanost, i digitalna infrastruktura;
(b)
ulaganje u obrazovanje i izobrazbu, zdravstvo,
istraživanje, razvoj, informacijske i komunikacijske tehnologije i inovacije;
(c)
širenje obnovljivih izvora energije i
učinkovitosti resursa;
(d)
infrastrukturni projekti u području zaštite
okoliša, prirodnih resursa, urbanog razvoja i u socijalnom području;
(e)
pružanje financijske potpore poduzećima
navedenima u članku 1. stavku 1., uključujući
financiranje rizika obrtnog kapitala.
Uz to, jamstvo EU-a odobrava se za potporu
specijaliziranim platformama za ulaganja i nacionalnim razvojnim bankama, putem
EIB-a, koji ulažu u operacije koje ispunjuju zahtjeve ove Uredbe. U tom
slučaju upravni odbor pobliže određuje politike u pogledu
prihvatljivih platformi za ulaganja.
3.           U skladu s
člankom 17. Statuta Europske investicijske banke, EIB korisnicima
financijskih operacija naplaćuje naknadu kako bi pokrio svoje troškove
povezane s EFSU-om. Ne dovodeći u pitanje podstavke 2. i 3.,
nikakvi administrativni rashodi ili bilo koje naknade EIB-a za aktivnosti
financiranja i ulaganja koje provodi EIB na temelju ove Uredbe ne pokrivaju se
iz proračuna Unije.
             EIB može aktivirati jamstvo
EU-a, u skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (e), do
kumulativne maksimalne granice u iznosu od 1 % ukupnih nepodmirenih obveza
jamstva EU-a za pokrivanje troškova koji, iako su zaračunati korisnicima
financijskih operacija, nisu još naplaćeni.
             EIB-ove naknade mogu se
pokriti iz proračuna Unije u slučaju da EIB osigurava sredstva EIF-u
u ime EFSU-a koja se podupiru jamstvom EU-a u skladu s člankom 7.
stavkom 2., .
4.           Pod uvjetom da su ispunjeni
svi relevantni kriteriji prihvatljivosti, države članice mogu se koristiti
europskim strukturnim investicijskim fondovima kako bi financirale prihvatljive
projekte koje podupire jamstvo EU-a.
Članak 6.
Prihvatljivi instrumenti
Za potrebe članka 5. stavka 2.,
EIB upotrebljava jamstvo EU-a za pokrivanje rizika za instrumente, u pravilu na
temelju portfelja.
Pojedinačni instrumenti koji ispunjuju
uvjete za pokriće ili portfelji mogu biti sastavljeni od sljedećih
instrumenata:
(a)
EIB-ovi zajmovi, jamstva, protujamstva, instrumenti
tržišta kapitala, bilo koji drugi oblik financiranja ili instrumenta za
kreditno poboljšanje, vlasnički ili kvazivlasnički udjeli. Ti se
instrumenti odobravaju, stječu ili izdaju u korist operacija koje se
provode u Uniji, uključujući prekogranične operacije između
države članice i treće zemlje, u skladu s ovom Uredbom i ako je
financiranje EIB-a odobreno u skladu s potpisanim sporazumom koji nije istekao
niti je poništen;
(b)
EIB-ovo financiranje EIF-a kojim mu se
omogućuje preuzimanje zajmova, jamstava, protujamstava, bilo kojeg drugog
oblika instrumenta za kreditno poboljšanje, instrumenata tržišta kapitala i
vlasničkih ili kvazivlasničkih udjela. Ti se instrumenti odobravaju,
stječu ili izdaju u korist operacija koje se provode u Uniji, u skladu s
ovom Uredbom i ako je financiranje EIF-a odobreno u skladu s potpisanim
sporazumom koji nije istekao niti je poništen.
Članak 7.
Pokriće i uvjeti jamstva EU-a
1.           Jamstvo EU-a EIB-u iznosi
16 000 000 000 EUR, od čega se maksimalni iznos od
2 500 000 000 EUR može dodijeliti za EIB-ovo financiranje
EIF-a u skladu sa stavkom 2. Ne dovodeći u pitanje
članak 8. stavak 9., ukupna plaćanja Unije u okviru jamstva
EIB-u ne smiju premašivati iznos jamstva.
2.           Pokriće jamstva za
određenu vrstu portfelja instrumenta, iz članka 6.,
utvrđuje se prema riziku tog portfelja. Jamstvo EU-a prihvatljivo je za
osiguravanje jamstva za prvi gubitak na temelju portfelja ili za osiguravanje
potpunog jamstva. Jamstvo EU-a može se odobriti na jednakoj osnovi s ostalim
osiguravateljima doprinosa.
Ako EIB osigurava financiranje EIF-a kako bi
provodio EIB-ove operacije financiranja i ulaganja, jamstvom EU-a pruža se
potpuno jamstvo za financiranje od strane EIB-a, uz uvjet da EIB osigura jednak
iznos financiranja bez jamstva EU-a. Iznos pokriven jamstvom EU-a ne smije
premašivati 2 500 000 000 EUR.
3.           Ako EIB aktivira jamstvo EU-a
u skladu sa Sporazumom o EFSU-u, Unija na zahtjev vrši isplatu u skladu s
uvjetima tog Sporazuma.
4.           Ako Unija izvrši bilo kakvo
plaćanje na temelju jamstva EU-a, EIB nastoji naplatiti potraživanja za
isplaćene iznose i Uniji vratiti sredstva od naplaćenih iznosa.
Članak 8.
Jamstveni fond EU-a
1.           Uspostavlja se Jamstveni fond
EU-a (Jamstveni fond) iz kojeg se EIB-u mogu isplatiti sredstva u slučaju
aktiviranja jamstva EU-a.
2.           Jamstveni fond financira se:
(a)
plaćanjima iz općeg proračuna Unije,
(b)
povratima od uloženih sredstava Jamstvenog fonda,
(c)
iznosima naplaćenima od dužnika koji nisu
ispunili svoje obveze u skladu s postupkom povrata utvrđenom u Sporazumu o
EFSU-u kako je predviđeno člankom 2. stavkom 1.
točkom (f),
(d)
svim drugim plaćanjima koje je Unija primila u
skladu sa Sporazumom o EFSU-u.
3.           Sredstva Jamstvenog fonda
predviđena ustavku 2. točkama (c) i (d) čine unutarnje
namjenske prihode u skladu s člankom 21. stavkom 4. Uredbe (EU)
br. 966/2012.
4.           Sredstvima Jamstvenog fonda
koja su mu dodijeljena na temelju stavka 2. izravno upravlja Komisija i
ona se ulažu u skladu s načelom dobrog financijskog upravljanja i u skladu
su s primjerenim bonitetnim zahtjevima.
5.           Sredstva Jamstvenog fonda iz
stavka 2. upotrebljavaju se da bi se dosegla primjerena razina koja
odražava ukupne obveze jamstva EU-a (ciljni iznos). Ciljni iznos utvrđen
je na 50 % Unijinih ukupnih jamstvenih obveza.
Ciljni iznos u početku se ostvaruje postupnim plaćanjima
sredstava iz stavka 2. točke (a). Ako se jamstvo aktivira tijekom
početne uspostave jamstvenog fonda, sredstvima Jamstvenog fonda iz
stavka 2. točaka (b), (c) i (d) također se doprinosi
postizanju ciljnog iznosa do iznosa koji je jednak aktiviranju jamstva.
6.           Do 31. prosinca 2018. i
svake sljedeće godine Komisija preispituje primjerenost razine Jamstvenog
fonda uzimajući u obzir sva smanjenja sredstava proizašla iz aktiviranja
jamstva i EIB-ove procjene koja je podnesena u skladu s člankom 10.
stavkom 3.
Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u
skladu s člankom 17. i prilagođavati ciljni iznos predviđen
stavkom 5. za najviše 10 % kako bi se bolje odrazio potencijalni
rizik aktiviranja jamstva EU-a.
7.           Nakon prilagodbe ciljnog
iznosa u godini n ili procjene primjerenosti razine Jamstvenog fonda u
skladu s preispitivanjem predviđenim stavkom 6.:
(a)
svaki se višak uplaćuje jednom transakcijom u
poseban naslov u izvještaju o prihodima općeg proračuna Europske
unije za godinu n + 1,
(b)
svako se popunjavanje Jamstvenog fonda
uplaćuje u godišnjim tranšama tijekom razdoblja od najviše tri godine
počevši od godine n + 1.
8.           Od 1. siječnja
2019., ako zbog aktiviranja jamstva razina Jamstvenog fonda padne ispod
50 % ciljnog iznosa, Komisija podnosi izvješće o izvanrednim mjerama
koje bi mogle biti potrebne kako bi se on popunio.
9.           Nakon
aktiviranja jamstva EU-a, sredstva Jamstvenog fonda predviđena 2.
točkama (b), (c) i (d) koja su iznad ciljnog iznosa upotrebljavaju se
za vraćanje jamstva EU-a do njegova početnog iznosa.
POGLAVLJE III. – Europski portfelj
projekata ulaganja
Članak 9.
Europski portfelj projekata ulaganja
1.           Komisija i EIB, uz potporu
država članica, dužni su promicati uspostavu transparentnog portfelja
tekućih i budućih projekata ulaganja u Uniji. Portfeljem se ne dovode
u pitanje konačni projekti koji su odabrani za primanje potpore u skladu s
člankom 3. stavkom 5.
2.           Komisija i EIB redovito i strukturirano
razvijaju, ažuriraju i šire informacije o tekućim i budućim
projektima kojima se znatno pridonosi ostvarenju ciljeva politike EU-a.
3.           Države članice redovito
i strukturirano razvijaju, ažuriraju i šire informacije o tekućim i
budućim projektima na svojim državnim područjima.
POGLAVLJE IV. – Izvješćivanje,
odgovornost i evaluacija
Članak 10.
Izvješćivanje i računovodstvo
1.           EIB, prema potrebi u suradnji
s EIF-om, svakih šest mjeseci izvješćuje Komisiju o EIB-ovim operacijama
financiranja i ulaganja na temelju ove Uredbe. U izvješće je
uključena procjena usklađenosti sa zahtjevima koji se odnose na
upotrebu jamstva EU-a i ključne pokazatelje uspješnosti utvrđene u
skladu s člankom 2. stavkom 1. točkom (g).
Izvješće sadržava i statističke, financijske i računovodstvene
podatke o svakoj EIB-ovoj operaciji financiranja i ulaganja te na zbirnoj
osnovi.
2.           EIB, prema potrebi u suradnji
s EIF-om, jednom godišnje izvješćuje Europski parlament i Vijeće o
EIB-ovim operacijama financiranja i ulaganja. Izvješće se objavljuje i
uključuje:
(a)
procjenu EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja
na razini operacije, sektora, države i regije i njihovu usklađenost s ovom
Uredbom, zajedno s procjenom raspodjele EIB-ovih operacija financiranja i
ulaganja među ciljevima u članku 5. stavku 2.;
(b)
procjenu dodane vrijednosti, mobilizacije sredstava
privatnog sektora, procijenjenih i stvarnih rezultata, ishoda i učinka
EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na zbirnoj osnovi;
(c)
procjenu financijske koristi prenesene korisnicima
EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja na zbirnoj osnovi;
(d)
procjenu kvalitete EIB-ovih operacija financiranja
i ulaganja;
(e)
detaljne informacije o aktiviranju jamstva EU-a;
(f)
financijske izvještaje EFSU-a.
3.           Za potrebe Komisijinog
računovodstva i izvješćivanja o rizicima pokrivenima jamstvom EU-a i
o upravljanju Jamstvenim fondom, EIB, prema potrebi u suradnji s EIF-om,
Komisiji svake godine dostavlja:
(a)
 EIB-ovu i EIF-ovu procjenu rizika i informacije o
klasifikaciji EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja;
(b)
nepodmirene financijske obveze za EU u pogledu
jamstava koja su osigurana za EIB-ove operacije financiranja i ulaganja
raščlanjene prema pojedinačnim operacijama;
(c)
ukupnu dobit ili gubitke koji proizlaze iz EIB-ovih
operacija financiranja i ulaganja u okviru portfelja predviđenih
Sporazumom o EFSU-u u skladu s člankom 2. stavkom 1.
točkom (e).
4.           EIB je Komisiji na zahtjev
dužan dostaviti sve dodatne informacije koje su potrebne za ispunjivanje
Komisjinih obveza u vezi s ovom Uredbom.
5.           EIB, i prema potrebi EIF,
dostavljaju informacije navedene u stavcima 1. do 4. na vlastiti trošak.
6.           Komisija podnosi Europskom
parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu do 30. lipnja sljedeće
financijske godine, godišnje izvješće o stanju Fonda i upravljanju njime u
prethodnoj godini.
Članak 11.
Odgovornost
1.           Na zahtjev Europskog
parlamenta glavni direktor sudjeluje na saslušanju u Europskom parlamentu o
rezultatima EFSU-a.
2.           Glavni direktor usmeno ili
pismeno odgovara na pitanja koja je EFSU-u uputio Europski parlament, u svakom
slučaju u roku od pet tjedana od primitka pitanja.
3.           Na zahtjev Europskog
parlamenta Komisija izvješćuje Europski parlament o primjeni ove Uredbe.
Članak 12.
Evaluacija i preispitivanje
1.           EIB je dužan najkasnije [Ured
za publikacije umeće datum: 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove
Uredbe] provesti evaluaciju funkcioniranja EFSU-a. Komisija
prosljeđuje evaluaciju Europskom parlamentu i Vijeću.
Komisija je dužna najkasnije [Ured za publikacije umeće
datum: 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Uredbe] provesti evaluaciju
upotrebe jamstva EU-a i funkcioniranja Jamstvenog fonda, uključujući
upotrebu sredstava u skladu s člankom 8. stavkom 9. Komisija
prosljeđuje evaluaciju Europskom parlamentu i Vijeću.
2.           Do 30. lipnja 2018. i
svake tri godine nakon toga:
(a)
EIB objavljuje sveobuhvatno izvješće o
funkcioniranju EFSU-a;
(b)
Komisija objavljuje sveobuhvatno izvješće o
upotrebi jamstva EU-a i funkcioniranju Jamstvenog fonda.
3.           EIB, prema potrebi u suradnji
s EIF-om, pridonosi informacijama i osigurava potrebne informacije za
Komisijinu evaluaciju i izvješće iz stavka 1. odnosno 2.
4.           EIB i EIF redovno dostavljaju
Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji sva svoja neovisna izvješća o
evaluaciji u kojima ocjenjuju praktične rezultate ostvarene svojim
određenim aktivnostima u okviru ove Uredbe.
5.           Komisija je dužna najkasnije
[Ured za publikacije umeće datum: tri godine nakon stupanja na snagu
ove Uredbe] podnijeti izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o
primjeni ove Uredbe popraćeno svim relevantnim prijedlozima.
POGLAVLJE V. – Opće odredbe
Članak 13.
Transparentnost i javna objava informacija
U skladu s vlastitim politikama
transparentnosti u pogledu uvida u dokumente i informacije, EIB na svojem web-mjestu
objavljuje informacije koje se odnose na sve EIB-ove operacije financiranja i
ulaganja te na način na koji se njima doprinosi općim ciljevima iz
članka 5. stavka 2.
Članak 14.
Revizija koju provodi Revizorski sud
Reviziju jamstva EU-a te plaćanja i
povrata na temelju tog jamstva koja se mogu pripisati općem proračunu
Unije obavlja Revizorski sud.
Članak 15.
Mjere za sprječavanje prijevara
1.           EIB odmah obavještava OLAF i
pruža potrebne informacije ako, u bilo kojoj fazi pripreme, provedbe ili
zatvaranja operacije podložne jamstvu EU-a, ima razloge sumnjati da je prisutan
potencijalni slučaj prijevare, korupcije, pranja novca ili druge
nezakonite aktivnosti koja može ugroziti financijske interese Unije.
2.           OLAF može provoditi istrage,
uključujući provjere i inspekcije na licu mjesta, u skladu s odredbama
i postupcima utvrđenima u Uredbi (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog
parlamenta i Vijeća([5]),
Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96([6]) i Uredbom Vijeća
(EZ, Euratom) br. 2988/95([7])
kako bi zaštitio financijske interese Unije, a u cilju utvrđivanja je li
došlo do prijevare, korupcije, pranja novca ili bilo koje druge nezakonite
aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s operacijama
koje se podupiru jamstvom EU-a. OLAF može nadležnim tijelima dotične
države članice proslijediti informacije dobivene tijekom istraga.
Ako se nezakonite aktivnosti dokažu, EIB je dužan
poduzeti mjere za povrat u vezi sa svojim operacijama koje se podupiru jamstvom
EU-a.
3.           Sporazumi o financiranju
potpisani u vezi s operacijama koje se podupiru u okviru ove Uredbe trebaju
sadržavati odredbe kojima se omogućuje isključivanje iz EIB-ovih
operacija financiranja i ulaganja i, ako je potrebno, odgovarajuće mjere
povrata, u slučajevima prijevare, korupcije ili druge nezakonite aktivnosti
u skladu sa Sporazumom o EFSU-u, politikama EIB-a i primjenjivim regulatornim
zahtjevima. Odluka o tome hoće li primijeniti isključivanje iz
EIB-ove operacije financiranja i ulaganja donosi se u skladu s mjerodavnim
sporazumom o financiranju ili ulaganju.
Članak 16.
Isključene aktivnosti i nekooperativne jurisdikcije
1.           U svojim operacijama
financiranja i ulaganja EIB ne podupire nikakve aktivnosti koje se obavljaju u
nezakonite svrhe, uključujući pranje novca, financiranje terorizma,
porezne prijevare i utaju poreza, korupciju i prijevare koje utječu na
financijske interese Unije. EIB naročito ne sudjeluje ni u kakvoj
operaciji financiranja i ulaganja s pomoću instrumenta koji se nalazi u
nekooperativnoj jurisdikciji, u skladu sa svojom politikom prema loše reguliranim
ili nekooperativnim jurisdikcijama na temelju politika Unije, Organizacije za
gospodarsku suradnju i razvoj ili Radne skupine za financijske aktivnosti.
2.           U svojim operacijama
financiranja i ulaganja EIB primjenjuje načela i standarde utvrđene u
zakonodavstvu Unije o sprečavanju korištenja financijskim sustavom u svrhu
pranja novca i financiranja terorizma, uključujući, prema potrebi,
zahtjev da se poduzmu razumne mjere kako bi se utvrdili stvarni korisnici.
Članak 17.
Izvršavanje delegiranja
1.           Ovlast donošenja delegiranih
akata dodjeljuje se Komisiji u skladu s uvjetima iz ovog članka.
2.            Ovlast za donošenje
delegiranih akata iz članka 8. stavka 6. dodjeljuje se Komisiji
na razdoblje od tri godine od datuma stupanja na snagu ove Uredbe. Komisija
sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije
kraja tog trogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti automatski se produljuje
na razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće
tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.
3.           Europski parlament ili
Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz
članka 8. stavka 6. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje
ovlasti koje je u njoj navedeno. Ona počinje proizvoditi učinke jedan
dan nakon objave u Službenom listu Europske unije ili na kasniji datum
koji je u njoj naveden. Odluka ne utječe na pravovaljanost delegiranih
akata koji su već stupili na snagu.
4.           Čim donese delegirani
akt, Komisija ga istovremeno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

5.           Delegirani akt donesen u
skladu s člankom 8. stavkom 6. stupa na snagu samo ako Europski
parlament ili Vijeće ne izraze nikakav prigovor u roku od dva mjeseca od
priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako su prije isteka
tog razdoblja Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da
neće uložiti prigovor. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu
Europskog parlamenta ili Vijeća.
POGLAVLJE VI. – Izmjene
Članak 18.
Izmjene Uredbe (EU) br. 1291/2013
Uredba (EU) br. 1291/2013 mijenja se kako
slijedi:
(1)        U članku 6. stavci 1., 2. i 3.
zamjenjuju se sljedećim:
„1.       Financijska omotnica za provedbu
programa Obzor 2020. iznosi 74 328,3 milijuna EUR u tekućim cijenama,
od čega se maksimalno 71 966,9 milijuna dodjeljuje aktivnostima u
okviru glave XIX. UFEU-a.
Godišnja odobrena sredstva odobravaju Europski
parlament i Vijeće u okviru višegodišnjeg financijskog okvira.
2.         Iznos za aktivnosti u okviru glave
XIX. UFEU-a raspodjeljuje se među prioritetima određenima u
članku 5. stavku 2. ove Uredbe kako slijedi:
a) izvrsna znanost, 23 897,0 milijuna EUR
u tekućim cijenama;
b) vodeći položaj industrije,
16 430,45 milijuna EUR u tekućim cijenama;
c) društveni izazovi, 28 560,7 milijuna
EUR u tekućim cijenama.
Maksimalni ukupni iznos za financijski
doprinos Unije iz programa Obzor 2020. za posebne ciljeve navedene u
članku 5. stavku 3. i za nenuklearne izravne aktivnosti Zajedničkog
istraživačkog centra iznosi kako slijedi:
(i.) širenje izvrsnosti i sudjelovanja, 782,3
milijuna EUR u tekućim cijenama;
(ii.) znanost s društvom i za društvo, 443,8
milijuna EUR u tekućim cijenama;
(iii.) nenuklearne izravne aktivnosti
Zajedničkog istraživačkog centra, 1 852,6 milijuna EUR u
tekućim cijenama.
Okvirna raspodjela za prioritete i posebne
ciljeve navedene u članku 5. stavcima 2. i 3. navedena je u Prilogu II.
3.         EIT se financira iz programa Obzor
2020. putem maksimalnog doprinosa od 2 361,4 milijuna EUR u tekućim
cijenama kako je navedeno u Prilogu II.”
(2)        Prilog II. zamjenjuje se tekstom iz
Priloga I. ovoj Uredbi.
Članak 19.
Izmjena Uredbe (EU) br. 1316/2013
U članku 5. Uredbe (EU)
br. 1316/2013 stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
„1.       Financijska omotnica za provedbu
CEF-a za razdoblje od 2014. do 2020. određuje se u iznosu od
29 942 259 000 EUR u tekućim cijenama (*). Taj se
iznos raspoređuje na sljedeći način:
(a) sektor prometa:
23 550 582 000 EUR, od čega se
11 305 500 000 EUR prenosi iz Kohezijskog fonda i troši u
skladu s ovom Uredbom isključivo u državama članicama koje
ispunjavaju uvjete za financiranje iz Kohezijskog fonda;
(b) telekomunikacijski sektor:
1 041 602 000 EUR;
(c) energetski sektor:
5 350 075 000 EUR.
Ti iznosi ne
dovode u pitanje primjenu mehanizma fleksibilnosti predviđenog Uredbom
Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013(*).
(*) Uredba Vijeća (EU, Euratom) br.
1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se od 2. prosinca 2013. kojom se
uspostavlja višegodišnji financijski okvi za razdoblje 2014. – 2020.
(SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).”
POGLAVLJE VII. – Prijelazne i završne
odredbe
Članak 20.
Prijelazne odredbe
Operacije financiranja i ulaganja koje su EIB
ili EIF potpisali tijekom razdoblja od 1. siječnja 2015. do sklapanja
Sporazuma o EFSU-u, EIB ili EIF mogu podnijeti Komisiji za pokrivanje u okviru
jamstva EU-a.
Komisija ocjenjuje te aktivnosti i, ako su u
skladu s bitnim zahtjevima iz članak 5. te sa Sporazumom o EFSU-u,
odlučiti da se pokrivenost jamstvom EU-a odnosi i na njih.
Članak 21.
Stupanje na snagu
Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od
objave u Službenom listu Europske unije.
Ova je Uredba u cijelosti
obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
Sastavljeno u Strasbourgu,
Za Europski parlament                                  Za
Vijeće
Predsjednik                                                    Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              1.1.    Naslov prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuća područja politike u strukturi
ABM/ABB
              1.3.    Vrsta prijedloga/inicijative
              1.4.    Ciljevi
              1.5.    Osnova prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje i financijski utjecaj
              1.7.    Predviđene metode upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila nadzora i izvješćivanja
              2.2.    Sustav upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti

3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni utjecaj na rashode

              3.2.1. Sažetak
procijenjenog utjecaja na rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj
na odobrena sredstva administrativne prirode
              3.2.4. Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Doprinos trećih
osoba
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Prijedlog
UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o Europskom fondu za strateška
ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013
1.2.        Odgovarajuća
područja politike u strukturi ABM/ABB[8]

Područje
politike: Ekonomski i financijski poslovi
Aktivnost
ABB-a: Financijsko poslovanje i instrumenti
Za
detaljan popis aktivnosti ABB-a, vidi odjeljak 3.2.
Područje
politike: Mobilnost i promet
Područje
politike: Komunikacijske mreže, sadržaj i tehnologija
Područje
politike: Energetika
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
X Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo
djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog
djelovanja[9]
¨ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
djelovanja
X Prijedlog/inicijativa odnosi se na preusmjereno
djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški ciljevi
Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
Potpora ulaganjima kojima se potiče rast u
skladu s proračunskim prioritetima Unije, posebno u područjima kao
što su:
1)       Strateška infrastruktura (ulaganja u
digitalni sektor i energetiku u skladu s politikama EU-a)
2)       Prometna infrastruktura u industrijskim
središtima, obrazovanje, istraživanje i inovacije
3)       Ulaganja kojima se potiče
zapošljavanje, prije svega financiranjem MSP-ova i mjerama za zapošljavanje
mladih
1.4.2.     Posebni ciljevi i
odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni cilj br. 1
Povećanje
broja i i obujma operacija financiranja i ulaganja Europske investicijske banke
(EIB) u prioritetnim područjima
Posebni cilj br. 2
Povećanje
obujma financiranja iz Europskog investicijskog fonda (EIF) za mala i srednja
poduzeća
Posebni cilj br. 3
Stvaranje
Europskog savjetodavnog centra za ulaganja
Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB:
ECFIN:
Financijsko poslovanje i instrumenti
1.4.3.     Očekivani rezultati i
utjecaj
Navesti učinke
koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
Inicijativom
bi se Europskoj investicijskoj banci i Europskom investicijskom fondu trebala
omogućiti provedba operacija financiranja i ulaganja u područjima
koja su navedena u točki 1.4.1 s većim obujmom financiranja i, u
slučaju EIB-a, s rizičnijima, ali još uvijek gospodarski održivim
projektima.
Učinak
umnožavanja trebao bi se ostvariti pružanjem jamstva EU-a EIB-u, tako da bi se
s 1 EUR-om jamstva EU-a u okviru spomenute inicijative moglo ostvariti 15
EUR uloženih u projekte.
Na
taj bi se način inicijativom do 2020. ostvarila mobilizacija sredstava za
projekte u iznosu od najmanje 315 milijardi EUR. Tako bi se pridonijelo ukupnim
ulaganjima u Uniji, a time potaknuo potencijalni i stvarni rast i
zapošljavanje.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Navesti pokazatelje
koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
Cilj
je povećati ulaganja u strateškim područjima kako je navedeno u
točki 1.4.1.
U
tom kontekstu, primjenjuju se sljedeći pokazatelji:
–
broj projekata/MSP-ova koji su u okviru inicijative dobili financijska sredstva
EIB-a/EIF-a.
–
postignuti prosječni učinak umnožavanja. Očekivani učinak
umnožavanja iznosi približno 15 u pogledu korištenja jamstvom EU-a u odnosu na
ukupno ulaganje prikupljeno za projekte koji primaju potporu u okviru
inicijative i uvjeta transakcija.
—
kumulativne količine sredstava prikupljenih za projekte koji primaju
potporu
Praćenje
rezultata temeljit će se na izvješćima EIB-a i istraživanju tržišta.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Inicijativom
će se omogućiti ekonomije razmjera u korištenju inovativnim
financijskim instrumentima pokretanjem privatnih ulaganja u cijeloj Uniji i
najboljim iskorištavanjem europskih institucija i njihove stručnosti i
znanja za tu svrhu. Odsustvo geografskih ograničenja unutar Unije
omogućit će veću privlačnost i smanjenje ukupnog rizika
podržanih projekata, nego što bi bilo moguće u pojedinačnim državama
članicama.
1.5.2.     Pouke iz prijašnjih
sličnih iskustava
Komisija
je stekla vrijedno iskustvo s inovativnim financijskim instrumentima, posebno u
pilot-fazi inicijative projektnih obveznica te korištenju postojećim
financijskim instrumentima EU-a i EIB-a, primjerice onih razvijenih u sklopu
programa COSME, Obzora 2020. ili inicijative projektnih obveznica.
1.5.3.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
Inicijativa
je u potpunosti usklađena s postojećim programima u naslovu 1a,
osobito Instrumentom za povezivanje Europe, Obzorom 2020. i programom COSME.
Sinergije
će se iskorištavati primjenom postojećeg stručnog znanja
Komisije u upravljanju financijskim sredstvima i iskustvom stečenim u
okviru postojećih financijskih instrumenata EU-a i EIB-a.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
–
¨ Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
–
¨ Financijski utjecaj od GGGG do GGGG
X Prijedlog/inicijativa neograničenog
trajanja
–
Provedba s razdobljem uspostave od GGGG do GGGG,
–
nakon čega slijedi redovna provedba.
1.7.        Predviđene metode
upravljanja[10]
X Izravno upravljanje Komisije
–
X koje obavljaju njezini odjeli,
uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije;
–
¨  koje obavljaju izvršne agencije
¨ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe:
–
¨ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile;
–
¨ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
–
¨ EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
–
¨ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209.
Financijske uredbe;
–
¨ tijelima javnog prava;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u
mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je
povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska
jamstva;
–
¨ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u
skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom
aktu.
–       Ako je označeno više načina
upravljanja, pojedinosti navedite u odjeljku „Napomene”.
Napomene:
Jamstveni fond
biti će pod izravnim upravljanjem Komisije.
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i
izvješćivanja
Navesti
učestalost i uvjete.
U
skladu s člankom 10. prijedloga EIB, prema potrebi u suradnji s
EIF-om, podnosi polugodišnje izvješće Komisiji o svojim operacijama
financiranja i ulaganja. Osim toga, EIB, prema potrebi u suradnji s EIF-om,
podnosi polugodišnje izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o svojim
operacijama financiranja i ulaganja.  Komisija je do 30. lipnja svake godine dužna
dostaviti Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu godišnje
izvješće o stanju Jamstvenog fonda i njegovu upravljanju u prethodnoj
godini.
U
skladu člankom 12. prijedloga EIB treba ocijeniti funkcioniranje
Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) te svoju ocjenu dostaviti
Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Osim toga, Komisija ocjenjuje
korištenje jamstvom EU-a i funkcioniranje Jamstvenog fonda te svoju ocjenu
dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. Sveobuhvatno izvješće o
funkcioniranju EFSU-a mora se dostaviti do 30. lipnja 2018. te svake tri godine
nakon toga kao i sveobuhvatno izvješće o korištenju jamstvom EU-a i
funkcioniranju Jamstvenog fonda.
2.1.1.     Sustav upravljanja i kontrole
Člankom 14.
prijedloga utvrđuje se da jamstvo EU-a te plaćanja i povrate u vezi s
njim koji se mogu pripisati općem proračunu Unije revidira Revizorski
sud.
EIB-ovim
operacijama financiranja i ulaganja upravlja EIB u skladu sa svojim pravilima i
postupcima, uključujući odgovarajuće revizije, mjere nadzora i
praćenja. Kako je predviđeno u Statutu EIB-a, odbor za reviziju
EIB-a, kojem pomažu vanjski revizori, nadležan je za provjeru ispravnosti
operacija i računa EIB-a. Račune EIB-a svake godine odobrava njegov
odbor guvernera.
Nadalje,
Upravno vijeće EIB-a, u kojem Komisiju zastupa direktor i zamjenik
direktora, odobrava sve operacije financiranja i ulaganja EIB-a te prati
upravlja li se EIB-om u skladu s njegovim Statutom i općim ciljevima koje
utvrđuje Vijeće guvernera.
 U
postojećem Trostranom sporazumu Komisije, Revizorskog suda i EIB-a od
listopada 2003. detaljno su utvrđena pravila prema kojima Revizorski sud
provodi svoje revizije EIB-ovih operacija financiranja u okviru jamstva EU-a.
2.1.2.     Utvrđeni rizici
Operacije
financiranja i ulaganja Europske investicijske banke (EIB) pokrivene jamstvom
Unije nose nezanemariv financijski rizik. Vjerojatnost aktivacije jamstva jest
znatna. Međutim, procjenjuje se da Jamstveni fond pruža zaštitu potrebnu
za proračun Unije. Sami projekti mogu se suočiti s kašnjenjem u
provedbi i prekoračenjem troškova.
Čak
i ako se temelji na opreznim pretpostavkama, na troškovnu učinkovitost
inicijative mogle bi negativno utjecati nedovoljna prihvaćenost
instrumenata na tržištu i promjena tržišnih uvjeta tijekom vremena, čime
bi se smanjio pretpostavljeni učinak umnožavanja.
U
skladu s člankom 8. stavkom 4. prijedloga sredstva Jamstvenog
fonda trebaju se ulagati. Ta ulaganja nosit će investicijski rizik (npr.
tržišni i kreditni rizik) i, u određenoj mjeri, operativni rizik.
2.1.3.     Informacije o uspostavi
sustava unutarnje kontrole
EFSU-om
upravlja nadzorni odbor, koji određuje strateško usmjerenje, stratešku
raspodjelu sredstava te poslovne politike i postupke, uključujući
ulagačku politiku projekata koje EFSU može podupirati i njegov profil
rizika.
Odluke
o korištenju potporom EFSU-a za infrastrukturu i veće projekte srednje
tržišne kapitalizacije mora donositi odbor za ulaganja. Odbor za ulaganja
trebao bi se sastojati od neovisnih stručnjaka sa znanjem i iskustvom u
području investicijskih projekata, a bit će odgovoran nadzornom
odboru, koji nadzire ispunjavanje ciljeva  EFSU-a.
Također
postoji glavni direktor odgovoran za svakodnevno upravljanje EFSU-om i pripremu
sastanaka odbora za ulaganja. Glavni direktor treba biti izravno odgovoran
nadzornom odboru i svaka tri mjeseca izvještava nadzorni odbor o aktivnostima
EFSU-a. Glavnog direktora imenuje nadzorni odbor na temelju zajedničkog
prijedloga EIB-a na obnovljivi mandat od tri godine.
Komisija
upravlja imovinom Jamstvenog fonda u skladu s Uredbom i prema svojim unutarnjim
pravilima i postupcima koji su na snazi.
2.2.        Mjere za sprečavanje
prijevara i nepravilnosti
Navesti postojeće
ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
U
članku 15. prijedloga objašnjavaju se ovlasti Europskog ureda za
borbu protiv prijevara (OLAF) da provodi istrage o operacijama koje se podupiru
u okviru ove inicijative. U skladu s odlukom Vijeća guvernera EIB-a od 27.
srpnja 2004. o suradnji EIB-a s OLAF-om, ta je banka utvrdila posebna pravila
za suradnju s OLAFOM u pogledu mogućih slučajeva prijevare, korupcije
i svih drugih nezakonitih aktivnosti koje štete financijskim interesima
Zajednica.
Osim
toga, primjenjuju se pravila i postupci EIB-a. Među njima su i EIB-ovi
interni istražni postupci koje je odobrio njegov upravljački odbor u
ožujku 2013. Nadalje, EIB je u rujnu 2013. donio politiku sprečavanja i
odvraćanja od zabranjenog ponašanja u aktivnostima Europske investicijske
banke (politika EIB-a za borbu protiv prijevara).
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
·      Za postojeće proračunske linije, vidi odjeljak 3.2.
·      Zatražene nove proračunske linije
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjega financijskog okvira || Proračunska linija || Vrstarashoda || Doprinos
   || Dif./nedif.[11]. || zemalja EFTA-e[12]   || zemalja kandidatkinja[13]   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 1 a || 01.0404 – Jamstvo za EFSI || Dif. || NE || NE || NE || NE
 1 a || 1A 01.0405 – Izdvajanje rezervacija Jamstvenog fonda EFSU-a || Dif. || NE || NE || NE || NE
 1 a || 1A 01.0406 — Europski savjetodavni centar za ulaganja || Dif. || NE || NE || NE || NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
U milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Izvori financiranja za Europski fond za strateška ulaganja || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Ukupno
 INSTRUMENT ZA POVEZIVANJE EUROPE, od čega || 790 || 770 || 770 || 970 ||   ||   || 3300
 06.020101 – Otklanjanje uskih grla, jačanje interoperabilnosti željeznice, premošćivanje veza koje nedostaju i poboljšanje prekograničnih dionica. 06.020102 – Osiguravanje održivih i učinkovitih prometnih sustava 06.020103 – Optimizacija integracije i međusobne povezanosti vrsta prometa te pojačana interoperabilnost || 560,3 34,9   104,8 || 520,3 32,4   97,3 || 480,3 29,9   89,8 || 600,3 37,4   112,3 ||   ||   || 2161,2 134,6   404,2
 09.0303 – Promicanje interoperabilnosti, održive primjene, rada i unapređenja transeuropske infrastrukture digitalnih usluga te koordinacija na europskoj razini ||   ||   || 50 || 50 ||   ||   || 100
 32.020101 – Daljnja integracija unutarnjeg energetskog tržišta i interoperabilnosti prekograničnih plinskih mreža te mreža električne energije. 32.020102 – Poboljšanje sigurnosti opskrbe električnom energijom u Uniji 32.020103 – Doprinos održivom razvoju i zaštiti okoliša     || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 ||   ||   || 166,7 166,6 166,7
 OBZOR 2020., od čega || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02.040201 – Vodeći položaj u svemiru 02.040203 – Povećanje inovacija u malim i srednjim poduzećima (MSP) 02.040301 – ostvarivanje resursno učinkovitog gospodarstva otpornog na klimatske promjene i održive opskrbe sirovinama 02.040302 – Unapređenje sigurnih europskih društava || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 ||   ||   || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05.090301 – Osiguravanje dovoljnih zaliha sigurne i visokokvalitetne hrane i drugih proizvoda dobivenih od bioloških sirovina ||   || 30 || 37 || 33 ||   ||   || 100
 06.030301 – Izgradnja resursno učinkovitog, ekološki prihvatljivog, sigurnog i neometanog europskog prometnog sustava ||   || 37 || 37 || 26 ||   ||   || 100
 08.020101 – Jačanje pionirskih istraživanja u Europskom istraživačkom vijeću 08.020103 – Jačanje europskih istraživačkih infrastruktura, uključujući e-infrastrukture 08.020201 – Vodeći položaj u nanotehnologijama, području naprednih materijala, laserskoj tehnologiji, biotehnologiji te naprednoj proizvodnji i preradi 08.020203 – Povećanje inovacija u malim i srednjim poduzećima (MSP) 08.020301 – Poboljšanje cjeloživotnog zdravlja i dobrobiti 08.020302 – Osiguravanje dovoljnih zaliha sigurne i visokokvalitetne hrane i drugih proizvoda dobivenih od bioloških sirovina 08.020303 – Prijelaz na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav 08.020304 – Ostvarivanje europskog prometnog sustava koji je učinkovit u korištenju resursa, ekološki prihvatljiv, siguran i homogen 08.020305 – Ostvarivanje resursno učinkovitog gospodarstva otpornog na klimatske promjene i održive opskrbe sirovinama 08.020306 – Poticanje uključivih, inovacijskih i promišljenih europskih društava 08.0204 – Širenje izvrsnosti i sudjelovanja 08.0206 – Znanost s društvom i za društvo || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09.040101 – Jačanje istraživanja budućih tehnologija i tehnologija u nastajanju 09.040102 – Jačanje europskih istraživačkih infrastruktura, uključujući e-infrastrukture 09.040201 – Vodeći položaj u informacijskim i komunikacijskim tehnologijama 09.040301 – Poboljšanje cjeloživotnog zdravlja i dobrobiti 09.040302 – Poticanje uključivih, inovacijskih i promišljenih europskih društava 09.040303 – Unapređenje sigurnih europskih društava ||   || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 ||   ||   || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10.0201 – Obzor 2020. – Znanstvena i tehnička potpora politikama Unije usmjerena prema korisniku || 11. || 12. || 13. || 14. ||   ||   || 50.
 15.030101 – Marie Skłodowska-Curie actions – generating, developing and transferring new skills, knowledge and innovation 15.0305 – Europski institut za inovacije i tehnologiju – Integracija trokuta znanja koji čine visoko obrazovanje, istraživanja i inovacije || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || -30 30 || -30 30 || 100 350
 32.040301 – Prijelaz na pouzdan, održiv i konkurentan energetski sustav || 10 || 40 || 40 || 60 ||   ||   || 150
 REPROGRAMIRANJE ITER-a u razdoblju od 2015. do 2020. 08.040102 – Izgradnja, rad i iskorištavanje objekata ITER-a – Europsko zajedničko poduzeće za ITER – Fuzija za energiju (F4E) || 490 ||   ||   || -70 || -150 || -270 || -
 Nedodijeljena marža (uključujući globalnu maržu za obveze) ||   || 400 || 1000 || 600 ||   ||   || 2000
 Ukupni finacijski resursi za izdvajanje rezervacija jamstvnog fonda EFSU-a || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 ||   ||   || 8000
 Financiranje Europskog savjetodavnog centra za ulaganja – 08.040102 – Izgradnja, rad i upotreba objekata ITER-a – Europskog zajedničkog poduzeća za ITER – Fuzija za energiju (F 4E) || 10 ||   ||   || -10 ||   ||   || -
 Financiranje Europskog savjetodavnog centra za ulaganja – Nedodijeljena marža ||   || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 UKUPAN DOPRINOS EFSU-u || 1360 || 2050 || 2661 || 1 999 || 20 || 20 || 8110
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
U milijunima EUR (na tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 1 A || Konkurentnost za rast i radna mjesta
 GU: ECFIN ||   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 01.0405 || Preuzete obveze || (1) || 1350 || 2030 || 2641 || 1979 || 0 || 0 || 8000
 Plaćanja || (2) || 0 || 500 || 1000 || 2000 || 2250 || 2250 || 8000
 01,0406 || Preuzete obveze || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Plaćanja || (2 a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[14]   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije ||   || (3) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva za GU ECFIN || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Plaćanja || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110
 Plaćanja || (5) || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110
  UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstvaiz NASLOVA 1A višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || = 4 + 6 || 1360 || 2050 || 2661 || 1999 || 20 || 20 || 8110*
 Plaćanja || = 5 + 6 || 10 || 520 || 1020 || 2020 || 2270 || 2270 || 8110*
* Napomena: Dodatna odobrena sredstva mogu
biti potrebna kako je navedeno u Prilogu ovom Financijskom izvještaju.
Ako
prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstvaiz NASLOVA 1 – 4 višegodišnjeg financijskog okvira (referentni iznos) || Preuzete obveze || = 4 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Plaćanja || = 5 + 6 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi”
U milijunima EUR (na tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 GU: ECFIN ||
  Ljudski resursi || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Ostali administrativni rashodi || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 UKUPNO GU ECFIN ||   || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 UKUPNA odobrena sredstvaiz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
U milijunima EUR (na tri decimalna mjesta)
   ||   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstvaiz NASLOVA 1 – 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Plaćanja || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstava za
poslovanje.
–
X Za prijedlog/inicijativu potrebna su
sljedeća odobrena sredstva za poslovanje:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO ||
 ||
 Vrsta[15]   || Prosječni trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Ukupni broj || Ukupni trošak ||
 Posebni ciljevi br. 1: Povećanje broja i i obujma EIB-ovih operacija financiranja i ulaganja u prioritetnim područjima i br. 2: Povećanje obujma financiranja iz EIF-a za mala i srednja poduzeća ||
   ||   ||   ||   || 1350 ||   || 2030 ||   || 2641 ||   || 1979 ||   ||   ||   ||   ||   || 8000 ||
 br. 3: Uspostava Europskog savjetodavnog centra za ulaganja ||
   ||   ||   ||   || 10 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 110 ||
 UKUPNI TROŠAK ||   || 1360 ||   || 2050 ||   || 2661 ||   || 1999 ||   || 20 ||   || 20 ||   || 8110 ||
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena administrativna sredstva
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna
sredstva.
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebna su
sljedeća odobrena administrativna sredstva:
U milijunima EUR (na
tri decimalna mjesta)
   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Ostali administrativni rashodi || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Međuzbroj za NASLOV 5višegodišnjeg financijskog okvira || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Izvan NASLOVA 5[16]višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali rashodiadministrativne prirode ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 MeđuzbrojIzvan NASLOVA 5višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
Potrebna odobrena
administrativna sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave
koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
preraspoređena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim
sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska
ograničenja.
3.2.3.2.  Procijenjene potrebe u pogledu
ljudskih resursa
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
–
X  Za prijedlog/inicijativu potrebni su
sljedeći ljudski resursi:
Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog
vremena
 ||   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 ||  Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici) ||   ||   ||
 || XX 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (Delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 01 (Izravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[17]   ||
 || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 04 gg [18]   || – u sjedištima   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || – u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || UKUPNO || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
XX se odnosi na
odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
Potrebna odobrena sredstva
za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već
namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspoređena unutar
glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu
dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || ·           Upravljanje imovinom: upravljanje portfeljom, kvantitativne analize i podrška za analizu rizika; ·           Potporna funkcija povezana s izravnim upravljanjem, osobito upravljanje rizikom i funkcije plaćanja odjela za nadzor i analizu (tzv. middle-office); ·           Upravljanje, izvješćivanje i praćenje jamstava (portfelj projekata); ·           Financijsko izvještavanje / računovodstvo i aktivnosti referiranja;
 Vanjsko osoblje ||
3.2.4.     Usklađenost s
tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
–
X  Prijedlog/inicijativa u skladu je s
postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje
relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
[...]
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti što je potrebno te navesti odgovarajuće
proračunske linije i iznose.
[...]
3.2.5.     Doprinos trećih osoba
–
X Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sufinanciranje od trećih osoba.
–
¨ Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema
sljedećoj procjeni:
Odobrena sredstva u milijunima EUR (do tri decimalna
mjesta)
   || GodinaN || GodinaN+1 || GodinaN+2 || GodinaN+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA sredstva sufinanciranja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
X  Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj
na prihode.
–
¨  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
–
¨         na vlastita sredstva
–
¨         na razne prihode
U
milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[19]
 GodinaN || GodinaN+1 || GodinaN+2 || GodinaN+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 Članak............. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Za razne namjenske
prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
[...]
Navesti metodu
izračuna utjecaja na prihode.
[...]
Prilog
Zakonodavnom
financijskom izvještaju
uz
prijedlog
UREDBE
EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o
Europskom fondu za strateška ulaganja
U skladu s člankom 8.
stavkom 2. prijedloga, prihodi od sredstava u Jamstvenom fondu i Europskom
fondu za strateška ulaganja dodjeljuju se za Jamstveni fond.
Sljedeće obveze plaćanja moraju biti
ispunjene uporabom navedenih prihoda. Međutim, u slučaju da ta
sredstva nisu dovoljna za ispunjavanje tih obveza, obveze se moraju ispuniti iz
proračuna Unije. Stoga se mogu dodati odobrenim sredstvima za
plaćanje i odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza kako je navedeno u
ovom Financijskom izvještaju.
U milijunima EUR
   || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Ukupno
 Veća pomoć Europskog investicijskog fonda (EIF)
   || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11.7. || 48,3*
*Napomena:
Administrativne naknade koje EIB isplaćuje EIF-u u okviru jamstva EU-a.
Nakon 2020. očekuju se dodatni troškovi od približno 57 milijuna EUR.
Iznosi se temelje na EIF-ovim pretpostavkama o asortimanu proizvoda i
pretpostavkama u trenutku pisanja ove napomene, ali mogu biti podložni velikim
promjenama u kasnijoj fazi.
[1]               Komunikacija Europskom parlamentu, Vijeću,
Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru
regija i Europskoj investicijskoj banci naslova „Plan ulaganja za Europu”.
COM(2014) 903 završna verzija
[2]               Uredba (EU) br. 1291/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. prosinca 2013. o osnivanju Okvirnog programa za
istraživanja i inovacije Obzor 2020. (2014. – 2020.) i o stavljanju izvan snage
Odluke br. 1982/2006/EZ (SL L 347, 20.12.2013., str. 104.).
[3]               Uredba (EU) br. 1316/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi Instrumenta za povezivanje
Europe, izmjeni Uredbe (EU) br. 913/2010 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ)
br. 680/2007 i (EZ) br. 67/2010 (SL L 348, 20.12.2013., str. 129.).
[4]               Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog
parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim
pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju
izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298,
26.10.2012., str. 1.).
[5]               Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i
Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu
protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999
Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br.
1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1).
[6]               Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od
11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje
provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od
prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
[7]               Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od 18.
prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312,
23.12.1995., str. 1.).
[8]               ABM: activity-based management (upravljanje po
djelatnostima) ; ABB: activity-based budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[9]               Kako je navedeno u članku 54. stavku 2.
točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
[10]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
na Financijsku uredbu dostupne su na web-mjestu BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[11]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[12]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[13]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[14]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
[15]             Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
izgrađenih prometnica itd.).
[16]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
[17]             UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD
= mladi stručnjaci u delegacijama.
[18]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
[19]             Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
(carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to
jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.
Prilog
I.
Prilog II.
Raspodjela
proračuna
Okvirna
raspodjela za Obzor 2020. jest sljedeća:
   || milijuni EUR u tekućim cijenama
 I. Izvrsna znanost, od čega: || 23 897,0
    1. Europsko istraživačko vijeće (ERC) || 12 873,6
    2. Buduće tehnologije i tehnologije u nastajanju (FET) || 2 578,1
    3. Aktivnosti Marie Skłodowska-Curie || 6 062,3
    4. Istraživačke infrastrukture || 2 383,1
 II. Vodeći položaj u industriji, od čega: || 16 430,5
    1. Vodeći položaj u području razvojnih i industrijskih tehnologija (*), (****) || 13 000,7
    2. Pristup rizičnom financiranju (**) || 2 842,3
    3. Inovacije u malim i srednjim poduzećima (***) || 587,4
 III. Društveni izazovi, od čega (****) || 28 560,7
    1. Zdravlje, demografske promjene i blagostanje || 7 242,6
    2. Sigurnost hrane, održiva poljoprivreda i šumarstvo, istraživanje mora, pomorstva i kopnenih voda i bioekonomija || 3 698,2
    3. Sigurna, čista i učinkovita energija || 5 672,1
    4. Pametan, zelen i integriran promet || 6 137,0
    5. Klimatska aktivnost, okoliš, učinkovitost resursa i sirovine || 2 948,3
    6. Europa u svijetu koji se mijenja – Uključiva, inovativna i promišljena društva || 1 255,2
    7. Sigurna društva – zaštita slobode i sigurnosti Europe injezinih građana || 1 607,3
 IV. Širenje izvrsnosti i sudjelovanja || 782,3
 V. Znanost s društvom i za društvo || 443,8
 VI. Nenuklearne aktivnosti Zajedničkog istraživačkog centra || 1 852,6
 VII. Europski institut za inovacije i tehnologiju (EIT) || 2 361,4
 UKUPNO || 74 328,3
(*)
Uključujući 7 404 milijuna EUR za informacijske i komunikacijske tehnologije
(IKT), od čega 1 539 milijuna EUR za znanost o fotonima i mikro i
nanoelektroniku, 3 716 milijuna EUR za nanotehnologije, napredne
materijale i naprednu izradu i preradu, 498 milijuna EUR za biotehnologiju i
1 399 milijuna EUR za svemir. Zato će 5 753 milijuna EUR biti
dostupno za potporu ključnim razvojnim tehnologijama.
(**) Otprilike
959 milijuna EUR ovoga iznosa može se izdvojiti za provedbu projekata
Strateškog plana za energetske tehnologije (plan SET). Otprilike jedna trećina
ovoga može se izdvojiti za MSP-ove.
(***) U okviru
cilja da se minimalno 20 % ukupnog zajedničkog proračuna
dodijeli za poseban cilj „Vodeći položaj u području razvojnih i
industrijskih tehnologija” i prioritetu „Društveni izazovi za MSP-ove”, minimalno
5 % tih zajedničkih proračuna prvotno će se dodijeliti
instrumentu namijenjenom malim i srednjim poduzećima. Minimalno 7 %
ukupnih proračuna posebnog cilja „Vodeći položaj u području
razvojnih i industrijskih tehnologija” i prioriteta „Društveni izazovi”
dodijelit će se instrumentu namijenjenom malim i srednjim poduzećima,
izračunano prosječno za cijelo razdoblje trajanja programa Obzor
2020.
(****)
Pilot-projekt „Brzi program za inovacije” (FTI) financirat će se iz
posebnog cilja „Vodeći položaj u području razvojnih i industrijskih
tehnologija” i iz odgovarajućeg posebnog cilja prioriteta „Društveni
izazovi”. Pokrenut će se dovoljan broj projekata kako bi se omogućila
potpuna evaluacija pilot-projekta FTI.”