               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.1.2018.
            COM(2018) 31 final
            2018/0011(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.

               2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1.Jedinstvena konvencija UN-a o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971.

               Cilj Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., („Konvencija o opojnim drogama”)
                  1
                jest borba protiv zloupotrebe droga putem koordiniranog međunarodnog djelovanja. Postoje dva oblika intervencije i kontrole, koji funkcioniraju zajedno. Prvo se nastoji ograničiti posjedovanje, upotrebu, trgovanje, distribuciju, uvoz, izvoz, izradu i proizvodnju droga isključivo na medicinske i znanstvene svrhe. Zatim se kroz međunarodnu suradnju bori protiv trgovine drogom kako bi se spriječilo i obeshrabrilo trgovce opojnim drogama.

               Konvencijom UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  2
                uspostavljen je međunarodni sustav kontrole psihotropnih tvari. Njome se odgovorilo na diversifikaciju i proširenje spektra droga koje se zloupotrebljavaju te su uvedene kontrole nad više sintetičkih droga u skladu s potencijalom za zloupotrebu tih droga s jedne, i njihovom terapeutskom vrijednošću s druge strane.

               Sve države članice EU-a stranke su Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima. Unija nije stranka tih konvencija.

               2.2.Komisija za opojne droge

               Komisija za opojne droge (CND) komisija je Gospodarskog i socijalnog vijeća UN-a (ECOSOC) kojoj su funkcije i ovlasti utvrđene, među ostalim, u Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Članice su joj 53 države članice UN-a koje bira ECOSOC. Dvanaest država članica EU-a trenutačno su članice CND-a s pravom glasa
                  3
               . Unija ima status promatrača u CND-u.

               2.3.Predviđeni akt Komisije za opojne droge

               CND na temelju preporuka Stručnog odbora Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) za ovisnosti o drogama redovito mijenja popise tvari priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima.

               WHO je 8. prosinca 2017. glavnom tajniku UN-a preporučio
                  4
                da se na popise priložene Konvencijama doda 12 novih tvari.

               CND će na svojoj 61. sjednici, koja će se održati u Beču od 12. do 16. ožujka 2018., donijeti odluke o uvrštavanju tih 12 tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama, odnosno Konvenciji o psihotropnim tvarima.

               3.STAJALIŠTE KOJE TREBA ZAUZETI U IME UNIJE

               Promjene u popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga za sve države članice. U članku 1. Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom
                  5
                navodi se da za potrebe Okvirne odluke „droga” znači svaka tvar obuhvaćena Konvencijom o opojnim drogama ili Konvencijom o psihotropnim tvarima. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP primjenjuje se stoga na tvari navedene na popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa koji su priloženi tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila EU-a i mijenja njihovo područje primjene u smislu značenja članka 3. stavka 2. UFEU-a. To vrijedi neovisno o tome je li tvar o kojoj je riječ već pod kontrolom na razini EU-a na temelju Odluke Vijeća 2005/387/PUP.

               Od 12 tvari za koje je WHO preporučio uvrštavanje na popise, samo su dvije podvrgnute kontrolnim mjerama na razini EU-a: akriloilfentanil (akrilfentanil)
                  6
                i furanilfentanil
                  7
               . Na temelju izvješća o procjeni rizika koje je Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama (EMCDDA) sastavio u skladu s odredbama iz članka 6. stavaka od 2. do 4. Odluke Vijeća 2005/387/PUP o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari
                  8
               , Komisija je 15. prosinca 2017. iznijela prijedloge za podvrgavanje sedam dodatnih novih psihoaktivnih tvari kontrolnim mjerama unutar EU-a
                  9
               , i to za karfentanil, 4-fluoroizobutirfentanil (4-FIBF, pFIBF), tetrahidrofuranilfentanil (THF-F), AB-CHMINACA, ADB-CHMINACA, CUMYL-4CN-BINACA i 5F-MDMB-PINACA (5F-ADB). Za pet od navedenih tvari predloženo je i uvrštavanje na međunarodne popise (vidjeti podcrtane tvari). Ostalih 5 tvari se još ne razmatra za podvrgavanje kontrolnim mjerama unutar EU-a.

               Za sastanak CND-a na kojem će se odlučivati o uvrštavanju tvari na popise države članice Unije moraju se pripremiti postizanjem zajedničkog stajališta u Vijeću. Zbog ograničenja koja proizlaze iz Unijina promatračkog statusa to bi stajalište trebale, djelujući zajednički u interesu Unije, izraziti države članice koje su trenutačno članice CND-a. Unija nije stranka Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima te nema pravo glasa u CND-u.

               Zbog toga Komisija predlaže donošenje zajedničkog stajališta o uvrštavanju tvari na popise priložene Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima koje treba zauzeti u ime Europske unije na 61. sjednici CND-a. Ovo je drugi put da Komisija predstavlja takav nacrt prijedloga za zajedničko stajalište EU-a, nakon prijedloga donesenog za sastanak CND-a održan u ožujku 2017.
                  10
                Vijeće je donijelo zajedničko stajalište
                  11
               , čime se Uniji omogućilo da jednoglasno nastupi na sastanku CND-a održanom u ožujku 2017. u pogledu uvrštavanja na međunarodne popise jer su države članice koje sudjeluju u CND-u glasale za uvrštavanje na popise u skladu s donesenim zajedničkim stajalištem.

               4.PRAVNA OSNOVA

               4.1.Postupovna pravna osnova

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica predmetnog tijela ili stranka predmetnog sporazuma. CND je „tijelo osnovano na temelju sporazuma” u smislu tog članka jer je riječ o tijelu kojem su povjerene određene zadaće na temelju Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  12
               .

               Odluke CND-a o uvrštavanju na popise „akti su koji proizvode pravne učinke” u smislu članka 218. stavka 9. UFEU-a. U skladu s Konvencijom o opojnim drogama i Konvencijom o psihotropnim tvarima, odluke CND-a automatski postaju obvezujuće, osim ako stranka u primjenjivom roku odluku podnese na preispitivanje ECOSOC-u
                  13
               . Odluke ECOSOC-a u takvim su predmetima konačne. Odluke CND-a o uvrštavanju na popise imaju pravne učinke i u pravnom poretku EU-a na temelju prava Unije, konkretno Okvirne odluke Vijeća 2004/757/PUP. Promjene u popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima imaju izravne posljedice na područje primjene tog pravnog instrumenta EU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na nezakonitu trgovinu drogom.

               Stoga je materijalna pravna osnova za predloženu odluku članak 83. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), kojim se nezakonita trgovina drogom svrstava u kriminalitet s prekograničnim elementima, a Europskom parlamentu i Vijeću daje se ovlast da utvrde minimalna pravila za definiranje kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom.

               4.3.Varijabilna geometrija

               U skladu s člankom 10. stavkom 4. Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama priloženog Ugovorima, Ujedinjena Kraljevina obavijestila je da ne prihvaća sve ovlasti Komisije i Suda u pogledu akata u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima donesenima prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona. Zbog toga su se Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP i Odluka Vijeća 2005/387/PUP prestale primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014.
                  14

               Budući da odluke CND-a o uvrštavanju na popise ne utječu na zajednička pravila u području nezakonite trgovine drogom koja su obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu, Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u donošenju Odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije kad se donose odluke o uvrštavanju na popise.

               4.4.Zaključak

               Pravna je osnova za ovaj prijedlog članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               2018/0011 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Jedinstvena konvencija Ujedinjenih naroda (UN) o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972.
                  15
               , („Konvencija o opojnim drogama”) stupila je na snagu 8. kolovoza 1975.

               (2)Na temelju članka 3. Konvencije o opojnim drogama Komisija za opojne droge može odlučiti dodati tvari na popise te konvencije. Popise može mijenjati samo u skladu s preporukama Svjetske zdravstvene organizacije (WHO), no može odlučiti i da ne unese promjene koje preporuči WHO.

               (3)Konvencija UN-a o psihotropnim tvarima iz 1971. („Konvencija o psihotropnim tvarima”)
                  16
                stupila je na snagu 16. kolovoza 1976.

               (4)Na temelju članka 2. Konvencije o psihotropnim tvarima Komisija za opojne droge može, na temelju preporuka WHO-a, odlučiti dodati tvari na popise te konvencije ili ih brisati iz njih. Ona ima široke diskrecijske ovlasti uzimati u obzir gospodarske, društvene, pravne, administrativne i druge čimbenike, no ne može djelovati proizvoljno.

               (5)Promjene u popisima obiju konvencija imaju izravne posljedice na područje primjene prava Unije u području kontrole droga. Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP
                  17
                primjenjuje se na tvari navedene u popisima priloženima Konvenciji o opojnim drogama i Konvenciji o psihotropnim tvarima. Zbog toga svaka promjena popisa priloženih tim konvencijama izravno utječe na zajednička pravila Unije i mijenja njihovo područje primjene u smislu članka 3. stavka 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               (6)Komisija za opojne droge treba na svojoj 61. sjednici, koja se održava od 12. do 16. ožujka 2018. u Beču, donijeti odluke o dodavanju 12 novih tvari na popise priložene konvencijama.

               (7)Unija nije stranka relevantnih konvencija UN-a. Ima status promatrača u Komisiji za opojne droge, u kojoj je trenutačno 12 njezinih država članica s pravom glasa. Stoga je nužno da Vijeće ovlasti te države članice za iznošenje stajališta Unije o uvrštavanju tvari na popise Konvencije o opojnim drogama i Konvencije o psihotropnim tvarima jer su odluke koje se odnose na dodavanje novih tvari na te popise konvencija u isključivoj nadležnosti Unije.

               (8)WHO je 8. prosinca 2017. preporučio glavnom tajniku UN-a da doda jednu novu tvar na Popis I. i Popis IV. Konvencije o opojnim drogama, pet novih tvari na Popis I. Konvencije o opojnim drogama i šest novih tvari na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima
                  18
               .

               (9)Kako je procijenio Stručni odbor WHO-a za ovisnosti o drogama („Stručni odbor”), karfentanil (metil-1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidin-4-karboksilat) sintetički je opioid te se smatra jednim od najsnažnijih poznatih opioida. Karfentanil je kontrolirani spoj u 16 država članica te se primarno upotrebljava kao sredstvo za smirivanje krupnih životinja. Karfentanil nije namijenjen za terapijsku primjenu na ljudima. Za karfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se karfentanil uvrsti na Popis I. i Popis IV. Konvencije o opojnim drogama.

               (10)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati karfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom Vijeća 2005/387/PUP
                  19
               . Sedam država članica prijavilo je zaplijene karfentanila. Na tržištu se prodaje otvoreno, kao i u smjesama s heroinom i drugim opioidima. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkriven je u najmanje 60 smrtnih slučajeva u Uniji. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za karfentanil. Komisija je 15. prosinca 2017. predložila da se karfentanil podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom Vijeća 2005/387/PUP
                  20
               .

               (11)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se karfentanil doda na Popis I. i Popis IV. Konvencije o opojnim drogama.

               (12)Kako je procijenio Stručni odbor, okfentanil (N-(2-fluorofenil)-2-metoksi-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamid) spoj je koji je strukturno sličan opioidnom analgetiku fentanilu. Okfentanil ni u jednoj zemlji nije odobren za medicinsku uporabu. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može postati javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se okfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (13)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati okfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Okfentanil je otkriven u dvanaest država članica. Na tržištu se prodaje otvoreno, kao i u uzorcima koji se prodaju kao heroin. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama, uključujući i smrtne slučajeve, te su za njega izdana dva javnozdravstvena upozorenja putem sustava ranog upozoravanja u Uniji.

               (14)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se okfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (15)Kako je procijenio Stručni odbor, furanilfentanil (Fu-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Furanilfentanil je derivat fentanila koji ima dvije prepoznatljive značajke: a) bolju topivost u mastima, što mu omogućava brzu apsorpciju u glavni krvotok; i b) vezivanje s receptorima μ-opioida sa znatno višim afinitetom od morfija. Zbog tih značajki furanilfentanil ima vrlo rizičan farmakološki profil. U zadnjih nekoliko godina došlo je do povećanja broja smrtnih slučajeva uzrokovanih uporabom te tvari. Terapijska korist samog furanilfentanila nije zabilježena. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se furanilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (16)Furanilfentanil već je podvrgnut kontrolnim mjerama na razini Unije u skladu s Odlukom 2005/387/PUP
                  21
               .

               (17)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se furanilfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (18)Kako je procijenio Stručni odbor, akriloilfentanil (akrilfentanil; N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamid) sintetički je opioid strukturno sličan fentanilu, kontroliranoj tvari široke primjene u medicini za opću anesteziju tijekom operacija te za smanjenje bolova. Akriloilfentanil upotrebljava se i zloupotrebljava za nemedicinske svrhe u jednakim situacijama te za jednak željeni učinak kao i drugi opioidi. Sam akriloilfentanil nema zabilježenu terapijsku primjenu, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se akriloilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (19)Akriloilfentanil već je podvrgnut kontrolnim mjerama na razini Unije u skladu s Odlukom 2005/387/PUP
                  22
               .

               (20)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se akriloilfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (21)Kako je procijenio Stručni odbor, 4-fluoroizobutirfentanil (4F-iBF, 4-FIBF, pFIBF; N-(4-fluorofenil)-N-(1-fenetilpiperidin-4-il)izobutiramid) sintetički je opioid. 4-fluoroizobutirfentanil jedan je od najnovijih derivata fentanila koji se prodaje i upotrebljava na sličan način kao i drugi zakoniti i nezakoniti opioidi. Trenutačno postoje dokazi da 4-fluoroizobutirfentanil predstavlja slične rizike za javno zdravlje kao i derivati fentanila koji su mu prethodili. Za 4-fluoroizobutirfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se 4-fluoroizobutirfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (22)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati 4-fluoroizobutirfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. 4-fluoroizobutirfentanil zaplijenjen je u četiri države članice. Otvoreno se prodaje na tržištu. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkriven je u najmanje 16 smrtnih slučajeva. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za 4-fluoroizobutirfentanil. Komisija je 15. prosinca 2017. predložila da se 4-fluoroizobutirfentanil podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP
                  23
               .

               (23)Stoga bi države članice Unije trebale zauzeti stajalište da se 4-fluoroizobutirfentanil doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (24)Kako je procijenio Stručni odbor, tetrahidrofuranilfentanil (THF-F; N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il] tetrahidrofuran-2-karboksamid) sintetički je opioid. Podaci dosad prikupljeni studijama in vitro te toksikološki nalazi i uzorci uporabe upućuju na to da tetrahidrofuranilfentanil vjerojatno na ljude djeluje kao opioidni opojni analgetik za koji postoji opasnost od zloupotrebe i ovisnički potencijal sličan onome fentanila i drugih nezakonitih opioida. Za tetrahidrofuranilfentanil ne postoji zabilježena terapijska primjena, a njegovo je uzimanje rezultiralo smrtnim slučajevima. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tetrahidrofuranilfentanil uvrsti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (25)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tetrahidrofuranilfentanil kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tetrahidrofuranilfentanil zaplijenjen je u jednoj državi članici. Otvoreno se prodaje na tržištu. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkriven je u najmanje 14 smrtnih slučajeva. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za tetrahidrofuranilfentanil. Komisija je 15. prosinca 2017. predložila da se tetrahidrofuranilfentanil podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP
                  24
               .

               (26)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tetrahidrofuranilfentanil (THF-F) doda na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (27)Kako je procijenio Stručni odbor, 4-fluoroamfetamin (4-FA; 1-(4-fluorofenil)propan-2-amin) je fenetilamin. Podvrgnut je kritičkom pregledu još u studenome 2015. na 37. sastanku Stručnog odbora WHO-a za ovisnosti o drogama. Odbor je tada preporučio da se 4-fluoroamfetamin ne stavi pod međunarodnu kontrolu zbog nedostatnosti podataka o ovisnosti, zlouporabi i rizicima za javno zdravlje, već da ga se drži pod nadzorom. Većina novih prikupljenih podataka potječe iz Europe te ukazuje na povećanu uporabu i popularnost, uz povećan broj obavijesti povezanih s teškim negativnim učincima droge, uključujući tešku kardiovaskularnu toksičnost. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogao zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ga je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se 4-fluoroamfetamin uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (28)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati 4-fluoroamfetamin kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. 4-fluoroamfetamin otkriven je u 21 državi članici. Na tržištu se prodaje otvoreno te se često miješa s amfetaminom ili prodaje kao amfetamin. Doveden je u vezu s događajima s teškim posljedicama, među kojima su i smrtni slučajevi.

               (29)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se 4-fluoroamfetamin (4-FA) doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (30)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari AB-PINACA (N-[(2S)-1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il]-1-pentil-1H-indazol-3-karboksamid) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar AB-PINACA sintetički je agonist kanabinoidnih receptora. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar AB-PINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (31)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar AB-PINACA kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar AB-PINACA otkrivena je u 12 država članica. Otvoreno se prodaje na tržištu.

               (32)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar AB-PINACA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (33)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari AB-CHMINACA (N-(1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamid) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar AB-CHMINACA sintetički je agonist kanabinoidnih receptora aminoalkilindazolne strukture koji se upotrebljava kao aktivni sastojak proizvoda koji se prodaju kao nadomjesci kanabisa. Ni terapijska ni medicinska primjena tvari AB-CHMINACA nisu poznate. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar AB-CHMINACA uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (34)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar AB-CHMINACA kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar AB-CHMINACA otkrivena je u 24 države članice. Otvoreno se prodaje na tržištu. Dovedena je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkrivena je u najmanje 31 smrtnom slučaju. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za tvar AB-CHMINACA. Europska komisija predložila je 18. prosinca 2017. da se tvar AB-CHMINACA podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP
                  25
               .

               (35)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar AB-CHMINACA doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (36)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari 5F-PB-22 (kinolin-8-il 1-(5-fluoropentil)-1H-indol-3-karboksilat) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar 5F-PB-22 sintetički je agonist kanabinoidnih receptora. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar 5F-PB-22 uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (37)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar 5F-PB-22 kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar 5F-PB-22 otkrivena je u četiri države članice. Otvoreno se prodaje na tržištu.

               (38)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 5F-PB-22 doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (39)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari UR-144 ((1-pentil-1H-indol-3-il)(2,2,3,3-tetrametilciklopropil)metanon) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar UR-144 sintetički je agonist kanabinoidnih receptora koji je prethodno bio kritički preispitan 2014. na 36. sastanku Stručnog odbora WHO-a za ovisnosti o drogama. Odbor je tada preporučio da se tvar UR-144 drži pod nadzorom zbog nedostatka znanstvenih podataka o otrovanjima sa smrtnim posljedicama i bez njih koja uključuju isključivo tvar UR-144. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar UR-144 uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (40)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar UR-144 kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar UR-144 otkrivena je u 16 država članica. Otvoreno se prodaje na tržištu. Dovedena je u vezu s događajima s teškim posljedicama te je za nju izdano javnozdravstveno upozorenje putem sustava ranog upozoravanja u Uniji.

               (41)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar UR-144 doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (42)Kako je procijenio Stručni odbor, zlouporaba tvari 5F-ADB (5F-MDMB-PINACA; metil 2-{[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-karbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoat) povezana je sa znatnim stupnjem rizika za javno zdravlje i društvo. Tvar 5F-ADB sintetički je agonist kanabinoidnih receptora aminoalkilindazolne strukture koji se upotrebljava kao aktivni sastojak proizvoda koji se prodaju kao nadomjesci kanabisa. Ni terapijska ni medicinska primjena tvari 5F-ADB nisu poznate. Ima dovoljno dokaza da se zloupotrebljava ili da bi se mogla zloupotrebljavati te da može biti javni zdravstveni i društveni problem, pa ju je opravdano staviti pod međunarodnu kontrolu. Zbog toga WHO preporučuje da se tvar 5F-ADB uvrsti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (43)Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama prati tvar 5F-ADB kao novu psihoaktivnu tvar u skladu s Odlukom 2005/387/PUP. Tvar 5F-ADB otkrivena je u 25 država članica. Otvoreno se prodaje na tržištu. Dovedena je u vezu s događajima s teškim posljedicama: među ostalim, otkrivena je u najmanje 28 smrtnih slučajeva. Europski centar za praćenje droga i ovisnosti o drogama proveo je procjenu rizika za tvar 5F-ADB. Europska komisija predložila je 15. prosinca 2017. da se tvar 5F-ADB podvrgne kontrolnim mjerama u skladu s Odlukom 2005/387/PUP
                  26
               .

               (44)Stoga bi države članice trebale zauzeti stajalište da se tvar 5F-ADB doda na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (45)Primjereno je utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u Komisiji za opojne droge jer će odluka o uvrštavanju 12 novih tvari na popise relevantnih konvencija UN-a moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije, konkretno na Okvirnu odluku 2004/757/PUP i Odluku 2005/387/PUP.

               (46)Stajalište Unije zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               (47)Okvirna odluka 2004/757/PUP i Odluka 2005/387/PUP obvezujuće su za Dansku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (48)Okvirna odluka 2004/757/PUP i Odluka 2005/387/PUP obvezujuće su za Irsku te ona stoga sudjeluje u donošenju i primjeni ove Odluke.

               (49)Okvirna odluka 2004/757/PUP ni Odluka 2005/387/PUP nisu obvezujuće za Ujedinjenu Kraljevinu te ona stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke, ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje se treba zauzeti u ime Unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge od 12. do 16. ožujka 2018., kada će to tijelo odlučivati o dodavanju tvari na popise Jedinstvene konvencije Ujedinjenih naroda o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvencije Ujedinjenih naroda o psihotropnim tvarima iz 1971., navedeno je u Prilogu.

               Članak 2.

               Stajalište iz članka 1. zajednički će izraziti države članice koje su članice Komisije za opojne droge.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama u skladu s Ugovorima.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (2)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (3)

                        Austrija, Belgija, Češka, Francuska, Hrvatska, Italija, Mađarska, Nizozemska, Njemačka, Slovačka, Španjolska, Ujedinjena Kraljevina.

                     (4)

                        Usmena izjava na nastavku 60. sjednice Komisije za opojne droge održanom 8. prosinca 2017.; vidjeti i izvadak iz izvješća s 39. sastanka Stručnog odbora za ovisnosti o drogama (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (5)

                        SL L 335, 11.11.2004., str. 8.

                     (6)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2017/1774 od 25. rujna 2017. o podvrgavanju tvari N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamida (akriloilfentanila) kontrolnim mjerama (SL L 251, 29.9.2017., str. 21.).

                     (7)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2017/2170 od 15. studenoga 2017. o podvrgavanju tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamida (furanilfentanila) kontrolnim mjerama (SL L 306, 22.11.2017., str. 19.).

                     (8)

                        SL L 127, 20.5.2005., str. 32.

                     (9)

                        COM(2017) 756, COM(2017) 757, COM(2017) 758, COM(2017) 759, COM(2017) 764, COM(2017) 765, COM(2017) 766.

                     (10)

                        COM(2017) 72 završna verzija.

                     (11)

                        Donijelo Vijeće za opće poslove 7. ožujka 2017.

                     (12)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka / Vijeće, Predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.

                     (13)

                        Članak 3. stavak 7. Konvencije o opojnim drogama; članak 2. stavak 7. Konvencije o psihotropnim tvarima.

                     (14)

                        Vidjeti Odluku Komisije 2014/858/EU оd 1. prosinca 2014. o obavijesti Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o njezinoj želji da sudjeluje u aktima Unije u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima donesenima prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona koje nisu dio schengenske pravne stečevine (SL L 345, 1.12.2014., str. 6.). Točke 29. i 33. popisa akata Unije donesenih prije stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima koji se prestaju primjenjivati na Ujedinjenu Kraljevinu od 1. prosinca 2014. na temelju članka 10. stavka 4. druge rečenice Protokola (br. 36) o prijelaznim odredbama (SL C 430, 1.12.2014., str. 17.).

                     (15)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 978, br. 14152.

                     (16)

                        Zbornik ugovora Ujedinjenih naroda, svezak 1019, br. 14956.

                     (17)

                        Okvirna odluka Vijeća 2004/757/PUP od 25. listopada 2004. o utvrđivanju minimalnih odredaba vezanih za elemente kaznenih djela i sankcija u području nezakonite trgovine drogom (SL L 335, 11.11.2004., str. 8.).

                     (18)

                        Usmena izjava na nastavku 60. sjednice Komisije za opojne droge, održanom 8. prosinca 2017.; vidjeti i izvadak iz izvješća s 39. sastanka Stručnog odbora za ovisnosti o drogama (http://www.who.int/mason/entity/medicines/news/2017/letter-DG-39thECDDrecommendations.pdf).

                     (19)

                        Odluka Vijeća 2005/387/PUP o razmjeni informacija, procjeni rizika i kontroli novih psihoaktivnih tvari (SL L 127, 20.5.2005, str. 32.).

                     (20)

                        Prijedlog Provedbene odluke vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari metil-1-(2-feniletil)-4-[fenil(propanoil)amino]piperidin-4-karboksilata (karfentanil) kontrolnim mjerama (COM(2017) 765).

                     (21)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2017/2170 od 15. studenoga 2017. o podvrgavanju tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]furan-2-karboksamida (furanilfentanila) kontrolnim mjerama (SL L 306, 22.11.2017., str. 19.).

                     (22)

                        Provedbena odluka Vijeća (EU) 2017/1774 od 25. rujna 2017. o podvrgavanju tvari N-(1-fenetilpiperidin-4-il)-N-fenilakrilamida (akriloilfentanila) kontrolnim mjerama (SL L 251, 29.9.2017., str. 21.).

                     (23)

                        Prijedlog Provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari N-(4-fluorofenil)-2-metil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]propanamida (4-fluoroizobutirilfentanil) kontrolnim mjerama (COM(2017) 756).

                     (24)

                        Prijedlog Provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]oksolan-2-karboksamida (tetrahidrofuranilfentanil; THF-F) kontrolnim mjerama (COM(2017) 759).

                     (25)

                        Prijedlog Provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari N-(1-amino-3-metil-1-oksobutan-2-il)-1-(cikloheksilmetil)-1H-indazol-3-karboksamida (AB-CHMINACA) kontrolnim mjerama (COM(2017) 758).

                     (26)

                        Prijedlog Provedbene odluke Vijeća o podvrgavanju nove psihoaktivne tvari metil-2-{[1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-karbonil]amino}-3,3-dimetilbutanoata (5F-MDMB-PINACA) kontrolnim mjerama (COM(2017) 766).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,12.1.2018.
            COM(2018) 31 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije na 61. sjednici Komisije za opojne droge u pogledu uvrštavanja tvari na popise u Jedinstvenoj konvenciji o opojnim drogama iz 1961., kako je izmijenjena Protokolom iz 1972., i Konvenciji o psihotropnim tvarima iz 1971.

               PRILOG

               Stajalište koje države članice koje su članice Komisije za opojne droge trebaju zauzeti, djelujući zajednički u interesu Unije, na 61. sjednici Komisije za opojne droge od 12. do 16. ožujka 2018. u pogledu promjena opsega kontrole tvari:

               (1)Karfentanil treba uvrstiti na Popis I. i Popis IV. Konvencije o opojnim drogama.

               (2)Okfentanil treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (3)Furanilfentanil (Fu-F) treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (4)Akriloilfentanil (akrilfentanil) treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (5)4-fluoroizobutirfentanil (4-FIBF, pFIBF) treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (6)Tetrahidrofuranilfentanil (THF-F) treba uvrstiti na Popis I. Konvencije o opojnim drogama.

               (7)4-fluoroamfetamin (4-FA) treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (8)Tvar AB-PINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (9)Tvar AB-CHMINACA treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (10)Tvar 5F-PB-22 treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (11)Tvar UR-144 treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.

               (12)Tvar 5F-ADB treba uvrstiti na Popis II. Konvencije o psihotropnim tvarima.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.1.2018.
            COM(2018) 19 final
            2018/0004(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba donijeti u ime Unije u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva (ICAO) u vezi s predviđenim donošenjem akata koji proizvode pravne učinke u području civilnog zrakoplovstva.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Čikaška konvencija

               Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) uspostavljena je Konvencijom o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu („Čikaška konvencija”) koja je potpisana 1944. u Chicagu i stupila na snagu 4. travnja 1947. Sve države članice Europske unije ugovorne su stranke te konvencije, što ih čini članicama ICAO-a. Unija nije ugovorna stranka Čikaške konvencije, ali u ICAO-u ima status promatrača.

               2.2.Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva

               ICAO donosi međunarodne norme za civilno zrakoplovstvo, posebice u pogledu sigurnosti zračnog prometa, zračne plovidbe i upravljanja zračnim prometom, zaštite okoliša, zaštite zračnog prometa, gospodarskog razvoja u zračnom prijevozu, prava putnika i olakšavanja funkcioniranja zrakoplovstva. Te su teme obuhvaćene odredbama Ugovora iz Lisabona i u velikoj su mjeri u nadležnosti Europske unije. EU nastoji, koliko je moguće, osigurati dosljednost s međunarodnim normama u području civilnog zrakoplovstva.

               2.3.Predviđeni akti koji proizvode pravne učinke u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva

               Opća stajališta ICAO-a u svakom od prethodno spomenutih područja donose se na Skupštini ICAO-a na razdoblje koje odgovara trogodišnjem razdoblju do sljedeće Skupštine ICAO-a.

               Prijedlog je da se stajalište EU-a u ICAO-u utvrdi u skladu s dvostupanjskim pristupom. Odlukom Vijeća utvrđuju se vodeća načela i smjernice za stajalište Unije na višegodišnjoj osnovi za svako trogodišnje razdoblje ICAO-a. Nakon toga to se stajalište prilagođava za svaku sjednicu Vijeća ICAO-a na temelju neslužbenih dokumenata Komisije o kojima treba raspravljati relevantno tijelo Vijeća EU-a. Taj se pristup trenutačno primjenjuje u slučaju drugih međunarodnih organizacija, posebice u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
                  1
               .

               3. Stajalište koje treba donijeti u ime Unije

               Ovim se prijedlogom želi utvrditi stajalište Unije u ICAO-u za trenutačno trogodišnje razdoblje u kojem se provodi program rada ICAO-a za razdoblje 2016.–2019. u skladu s preporukama i zaključcima s 39. sjednice Skupštine ICAO-a.

               Komisija predlaže prethodno navedeni dvostupanjski pristup zbog posebnih obilježja postupka donošenja odluka u ICAO-u. Vijeće ICAO-a upravljačko je tijelo odgovorno za donošenje akata koji proizvode pravne učinke u ICAO-u. Najkasniji rok u kojem članovi Vijeća ICAO-a, predsjednik Vijeća ICAO-a i glavni tajnik ICAO-a mogu podnijeti dokumente u internim je pravilima ICAO-a određen kao datum u razdoblju od deset dana do 24 sata prije sjednice Vijeća ICAO-a (ovisno o prirodi dokumenata). Tek su u tom trenutku svi podneseni dokumenti dostupni i tek ih tada Komisija može analizirati radi pripreme stajališta Unije o temama u nadležnosti EU-a o kojima će se raspravljati u Vijeću ICAO-a. U razdoblju otkad dokumenti postanu dostupni pa do početka sjednice Vijeća ICAO-a ne stigne se pripremiti i donijeti odluka Vijeća u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               Stoga se predlaže donošenje odluke Vijeća na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a u kojoj se utvrđuje stajalište EU-a za trenutačno trogodišnje razdoblje i njezina dopuna neslužbenim dokumentima Komisije za svaku sjednicu Vijeća ICAO-a.

               Ovaj je prijedlog u skladu s politikama EU-a u području civilnog zrakoplovstva, a posebice u pogledu sigurnosti civilnog zrakoplovstva, zračne plovidbe i upravljanja zračnim prometom, zaštite okoliša, zaštite zračnog prometa, gospodarskog razvoja u zračnom prijevozu, prava putnika i olakšavanja funkcioniranja zrakoplovstva.

               4. Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. UFEU-a predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma.”

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka određenog sporazuma
                  2
               .

               Pojam „akata koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  3
               .

               4.1.2.Primjena u ovom slučaju

               ICAO je tijelo osnovano na temelju sporazuma, odnosno Čikaške konvencije.

               Akti koje je ICAO pozvan donositi akti su koji proizvode pravne učinke. Predviđeni akti presudno utječu na sadržaj zakonodavstva EU-a u području civilnog zrakoplovstva. To je zbog toga što su norme koje donosi ICAO primjenjive na temelju Čikaške konvencije osim ako neka od država ugovornica ICAO-u podnese obavijest o odstupanju (članak 38. Čikaške konvencije). Usto, EU nastoji, koliko je moguće, osigurati dosljednost s međunarodnim normama u području civilnog zrakoplovstva.

               Predviđenim aktima ne dopunjuje se i ne mijenja institucijski okvir sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se donosi stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka se na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               U pogledu predviđenog akta kojim se istovremeno želi postići više ciljeva ili koji ima više elemenata, koji su međusobno neodvojivo povezani, a pri čemu nijedan nije sporedan u odnosu na druge, materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a iznimno će morati uključivati različite odgovarajuće pravne osnove.

               4.2.2.Primjena u ovom slučaju

               Ciljevi i elementi predviđenih akata pripadaju području zajedničke prometne politike i politike Unije u području zaštite okoliša. Ti aspekti predviđenih akata međusobno su neodvojivo povezani, pri čemu nijedan nije sporedan u odnosu na drugi.

               Stoga materijalnu pravnu osnovu predložene odluke čine sljedeće odredbe: članak 100. stavak 2. i članak 191. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebali bi biti članak 100. stavak 2. i članak 191. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2018/0004 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2. i članak 191., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 47. Konvencije o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu („Čikaška konvencija”) Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO) može donositi međunarodne norme za zrakoplovstvo, posebice u pogledu sigurnosti civilnog zrakoplovstva, zračne plovidbe, upravljanja zračnim prometom, zaštite okoliša, zaštite zračnog prometa. gospodarskog razvoja u zračnom prijevozu, prava putnika i olakšavanja funkcioniranja zrakoplovstva.

               (2)Primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba donijeti u ICAO-u jer on donosi akte koji presudno utječu na sadržaj zakonodavstva Unije u području civilnog zrakoplovstva.

               (3)Budući da interna pravila ICAO-a, a posebice pravilnik Vijeća ICAO-a, onemogućuju pravodobno utvrđivanje stajališta koje u ime Unije treba donijeti u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u ovoj je situaciji učinkovito na višegodišnjoj osnovi utvrditi takvo stajalište koje se sastoji od vodećih načela i smjernica te okvir za njegovo godišnje određivanje. Istodobno, većina tema o kojima ICAO raspravlja odnosi se na pitanja obuhvaćena programom rada ICAO-a, kako ga je utvrdila njegova trogodišnja Skupština. U konkretnom okviru ICAO-a moguće je stoga utvrditi opće stajalište koje u ime Unije treba donijeti u ICAO-u.

               (4)Stajalište Unije treba utvrditi u skladu s ciljevima Unije utvrđenima u okviru Unije za zajedničku prometnu politiku i politiku o okolišu koji je uspostavljen u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije kako bi se promicao siguran, učinkovit, funkcionalan, otvoren, gospodarski održiv i ekološki prihvatljiv sustav zračnog prometa.

               (5)Odlukom Vijeća (EU) 2016/915
                  4
                utvrđuje se stajalište koje treba zauzeti u ime Europske unije u pogledu međunarodnog instrumenta koji treba izraditi u okviru tijelâ ICAO-a s ciljem provedbe jedinstvene globalne tržišno utemeljene mjere za emisije iz međunarodnog zračnog prometa od 2020., o čijim se elementima još raspravlja u ICAO-u. Stajalište Unije o tom pitanju treba biti uređeno isključivo Odlukom (EU) 2016/915 koja je u tom pogledu konkretnija od ove Odluke.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba donijeti u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva (ICAO) kada je to tijelo pozvano donositi odluke koje proizvode pravne učinke utvrđeno je u Prilogu I.

               Vijeće na prijedlog Komisije ocjenjuje i po potrebi revidira to stajalište, posebice kako bi se uzeli u obzir zaključci 40. skupštine ICAO-a.

               Članak 2.

               Preciznije odrednice stajališta koje u ime Unije treba donijeti na sjednicama Vijeća ICAO-a utvrđuju se u skladu s Prilogom II.

               Članak 3.

               Stajalište koje treba donijeti u ime Unije države članice u tijelima ICAO-a izražavaju zajednički u interesu Unije, uz pomoć Komisije, u skladu sa statusom Unije kao promatrača.

               Članak 4.

               Ova se Odluka primjenjuje ne dovodeći u pitanje Odluku (EU) 2016/915.

               Članak 5.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća (EU) 2016/381 od 14. ožujka 2016. o stajalištu koje treba donijeti u ime Europske unije u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke; SL L 72, 17.3.2016., str. 53.–56.

                     (2)

                        Predmet C-399/12 Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (3)

                        Predmet C-399/12 Njemačka protiv Vijeća (OIV), ECLI:EU:C:2014:2258, točke 61.–64.

                     (4)

                        Odluka Vijeća (EU) 2016/915 od 30. svibnja 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u pogledu međunarodnog instrumenta koji treba izraditi u okviru tijelâ ICAO-a s ciljem provedbe jedinstvene globalne tržišno utemeljene mjere za emisije iz međunarodnog zračnog prometa od 2020.; SL L 153, 10.6.2016., str. 32–34.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 12.1.2018.
            COM(2018) 19 final
            PRILOZI

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva

               PRILOG I.

                  STAJALIŠTE KOJE TREBA DONIJETI, U IME UNIJE, U MEĐUNARODNOJ ORGANIZACIJI CIVILNOG ZRAKOPLOVSTVA

               Vodeća načela

               U okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO) države članice zajednički u interesu Unije:

               (a)djeluju u skladu s ciljevima Unije u okviru zrakoplovne politike, posebice promicanjem sigurnog, učinkovitog, funkcionalnog, otvorenog, gospodarski održivog i ekološki prihvatljivog sustava zračnog prometa;

               (b)promiču razvoj regionalne suradnje i regionalnih zrakoplovnih sustava te podupiru njihovo priznavanje u ICAO-u i državama ugovornicama kao i njihovo uključivanje u okvir ICAO-a;

               (c)promiču razvoj pravila i politika kojima se osiguravaju sigurne operacije zračnog prijevoza i provedba pravilnog nadzora sigurnosnih pravila;

               (d)promiču razvoj i uvođenje učinkovitih, funkcionalnih i interoperabilnih sustava zračne plovidbe u skladu s Globalnim planom zračne plovidbe i nadogradnjom blokova zrakoplovnih sustava;

               (e)promiču razvoj sigurnog sustava zračnog prometa zaštićenog od nezakonitog ometanja;

               (f)promiču razvoj zračnog prometa uz osiguranje ograničenja ili smanjenja njegova učinka na klimu i okoliš;

               (g)promiču pravila o klimi i okolišu te podupiru pojačano djelovanje Unije u pogledu njezinih obveza na temelju Pariškog sporazuma;

               (h)promiču razvoj okruženja u kojem se međunarodni zračni promet može razvijati na otvorenom, liberaliziranom i globalnom tržištu te nastaviti rasti bez negativnih utjecaja na zaštitu, sigurnost i okoliš uz osiguranje uvođenja relevantnih zaštitnih mjera;

               (i)promiču globalni okvir ICAO-a za olakšavanje funkcioniranja zrakoplovstva i potiču njegovu provedbu;

               (j)i dalje podupiru, među ostalim tehničkom pomoći i aktivnostima izgradnje kapaciteta ako je primjenjivo, razvoj sigurnog, učinkovitog, gospodarski održivog i ekološki prihvatljivog globalnog sustava zračnog prometa u svim državama ugovornicama ICAO-a.

               Smjernice

               Države članice zajednički u interesu Unije podupiru sljedeće aktivnosti ICAO-a:

               1.
                     kako bi osigurale razvoj pravila i politika kojima se osiguravaju sigurne operacije zračnog prijevoza i provedba pravilnog nadzora sigurnosnih pravila:

               (a)promiču razvoj i provedbu Globalnog plana za sigurnost zračnog prometa;

               (b)podupiru potrebu za stalnim poboljšanjem sigurnosti zračnog prometa radom na smanjivanju broja nesreća i s njima povezanih smrtnih slučajeva u operacijama zračnog prijevoza u svim dijelovima svijeta;

               (c)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera u slučajevima u kojima je to potrebno za zaštitu putnika i sigurnost letova;

               (d)podupiru razvoj i provedbu regionalnih sustava za sigurnost zračnog prometa i druge okvire za regionalnu suradnju država u pogledu sigurnosti te potrebu za njihovom boljom integracijom u kontekst ICAO-a;

               2.
                     kako bi osigurale razvoj i uvođenje učinkovitih, funkcionalnih i interoperabilnih sustava zračne plovidbe:

               (a)podupiru razvoj i provedbu Globalnog plana zračne plovidbe i njegova procesa praćenja primjenom odgovarajućih mjerila performansi;

               (b)podupiru veće usklađivanje normi, globalnu interoperabilnost novih tehnologija i sustava i veću koordinaciju relevantnih aktivnosti u upravljanju zračnim prometom (ATM);

               (c)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera u području upravljanja zračnim prometom i usluga u zračnoj plovidbi (ATM/ANS);

               3.
                     kako bi osigurale razvoj sigurnog sustava zračnog prometa zaštićenog od nezakonitog ometanja:

               (a)promiču razvoj i provedbu Globalnog plana za zaštitu zračnog prometa;

               (b)podupiru mjere i suradnju koje su nužne za sprječavanje djela nezakonitog ometanja, uključujući teroristička djela;

               (c)podupiru mjere i suradnju koje su nužne za suzbijanje kiberprijetnji civilnom zrakoplovstvu;

               4.
                     kako bi osigurale ekološki prihvatljiv sustav zračnog prometa:

               (a)rade na ograničavanju ili smanjenju:

               – broja ljudi na koje utječe buka zrakoplova,

               – utjecaja emisija iz zrakoplovstva na kvalitetu lokalnog zraka i

               – utjecaja emisija stakleničkih plinova iz zrakoplovstva na globalnu klimu, u skladu s ciljevima Pariškog sporazuma;

               5.
                     kako bi osigurale gospodarski razvoj zračnog prometa:

               (a)potiču liberalizaciju tržišnog pristupa brzinom i na način koji odgovaraju potrebama i okolnostima;

               (b)podupiru nastojanja da se olakša liberalizacija vlasništva i nadzora zračnih prijevoznika dosljedno pravilima Unije;

               (c)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera kako bi se osigurala zaštita potrošača;

               (d)podupiru razvoj i provedbu pravila, politika i mjera kako bi se spriječila diskriminacija i promicalo pravedno tržišno natjecanje zračnih prijevoznika;

               (e)podupiru razvoj i provedbu odredbi o olakšavanju funkcioniranja zrakoplovstva kako bi se olakšale formalnosti povezane sa zrakoplovima, putnicima i njihovom prtljagom, teretom i poštom uz istodobno zadržavanje provođenja sigurnih i učinkovitih operacija zračnog prijevoza;

               6.
                     kako bi i dalje promicale globalni okvir ICAO-a za olakšavanje funkcioniranja zrakoplovstva u svim državama ugovornicama ICAO-a, podupiru elemente programa ICAO-a za identifikaciju putnika (ICAO TRIP):

               (a)provedbom i promicanjem normi za strojno čitljive putne isprave (MRTD), specifikacija i najboljih praksi te izdavanja i nadzora sigurnih putnih isprava;

               (b)provedbom i promicanjem čvrstih dokaza u postupcima identifikacije, među ostalim tehnologija za dijeljenje informacija;

               7.
                     kako bi i dalje podupirale razvoj sigurnog, učinkovitog, gospodarski održivog i ekološki prihvatljivog globalnog sustava zračnog prometa u svim državama ugovornicama ICAO-a:

               (a)podupiru inicijativu sudjelovanja svih država (eng. No Country Left Behind);

               (b)podupiru doprinos zrakoplovstva Programu održivog razvoja do 2030. koji su pokrenuli Ujedinjeni Narodi;

               (c)podupiru eventualni nastavak pružanja tehničke pomoći i aktivnosti izgradnje kapaciteta.

               PRILOG II.

                  GODIŠNJE ODREĐIVANJE STAJALIŠTA KOJE TREBA DONIJETI, U IME EUROPSKE UNIJE, U MEĐUNARODNOJ ORGANIZACIJI CIVILNOG ZRAKOPLOVSTVA

               Prije svakog zasjedanja Vijeća Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva poduzimaju se odgovarajući koraci kako bi, u skladu s vodećim načelima i smjernicama iz Priloga I., stajalište koje se treba izraziti u ime Unije uključivalo sve relevantne informacije te sve dokumente o kojima se treba raspravljati, a koji su u nadležnosti Unije. U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije dostavljaju Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima na razmatranje i odobrenje pripremni dokument u kojem se utvrđuju detalji predviđenog stajališta Unije.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 18.12.2017.
            COM(2017) 782 final
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temeljuzahtjeva iz Švedske – EGF/2017/007 SE/Ericsson

               OBRAZLOŽENJE

               KONTEKST PRIJEDLOGA

               1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  1
                („Uredba o EGF-u”).

               2.Švedska je 9. kolovoza 2017. predala zahtjev EGF/2017/007 SE/Ericsson za financijski doprinos EGF-a nakon otpuštanja
                  2
                u poduzeću Ericsson (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) u Švedskoj.

               3.Komisija je nakon ocjenjivanja tog zahtjeva, u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u, donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.

               SAŽETAK ZAHTJEVA

                        Zahtjev za doprinos iz EGF-a

                        EGF/2017/007 SE/Ericsson

                        Država članica

                        Švedska

                        Predmetne regije (razina NUTS
                           3
                         2)

                        Stockholm (SE11)

                        Östra Mellansverige (SE12)

                        Sydsverige (SE22)

                        Västsverige (SE23)

                        Datum podnošenja zahtjeva

                        9. kolovoza 2017.

                        Datum potvrde primitka zahtjeva

                        9. kolovoza 2017.

                        Datum podnošenja zahtjeva za dodatne informacije

                        23. kolovoza 2017.

                        Rok za dostavu dodatnih informacija

                        4. listopada 2017.

                        Rok za dovršetak ocjenjivanja

                        27. prosinca 2017.

                        Intervencijski kriterij

                        Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u

                        Primarno poduzeće

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson
                           4

                        Broj obuhvaćenih poduzeća

                        1

                        Sektor/sektori ekonomske djelatnosti

                        (odjeljak NACE-a Rev. 2)
                           5

                        Odjeljak 26 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda)

                        Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača

                        0

                        Referentno razdoblje (četiri mjeseca):

                        17. siječnja 2017. – 17. svibnja 2017.

                        Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja (a)

                        1 990

                        Broj otpuštanja prije referentnog razdoblja ili nakon njega (b)

                        398

                        Ukupan broj otpuštanja (a + b)

                        2 388

                        Ukupan broj prihvatljivih korisnika

                        2 388

                        Ukupan broj ciljanih korisnika

                        900

                        Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi)

                        0

                        Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)

                        3 408 644

                        Proračun za provedbu EGF-a
                           6
                         (EUR)

                        142 023

                        Ukupni proračun (EUR)

                        3 550 667

                        Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)

                        2 130 400

               OCJENA ZAHTJEVA

               Postupak

               4.Švedska je podnijela zahtjev EGF/2017/007 SE/Ericsson 9. kolovoza 2017., u roku od 12 tjedana od datuma kad su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva isti dan te zatražila dodatne informacije od Švedske do 23. kolovoza 2017. Te dodatne informacije dostavljene su u roku od šest tjedana od datuma podnošenja zahtjeva za dodatne informacije. Rok od 12 tjedana od primitka potpunog zahtjeva u kojem bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za pružanje financijskog doprinosa istječe 27. prosinca 2017.

               Prihvatljivost zahtjeva

               Predmetna poduzeća i korisnici

               5.Zahtjev se odnosi na 2 388 radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću Ericsson (matičnom društvu Telefonaktiebolaget LM Ericsson i podružnici Ericsson AB) od čega će njih 900 biti ciljani korisnici. Ovo poduzeće prvenstveno posluje u gospodarskom sektoru koji je razvrstan u odjeljak 26 NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda). Otpuštanja u Ericssonu uglavnom su provedena u regijama razine NUTS 2 Stockholmu (SE11), Västsverigeu (SE23) i Östra Mellansverigeu (SE12), ali su radnici također otpušteni na području Sydsverigea (SE22).

                        Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju

                        Telefonaktiebolaget LM Ericsson (uključujući Ericsson AB)

                        1 990

               Intervencijski kriteriji

               6.Švedska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u, kojima se zahtijeva da najmanje 500 radnika u nekom poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca.

               7.Za ovaj je zahtjev referentno razdoblje od četiri mjeseca trajalo od 17. siječnja 2017. do 17. svibnja 2017.

               8.Tijekom referentnog razdoblja zabilježena su sljedeća otpuštanja:

               –Ericsson je otpustio 1 990 radnika.

               Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti

               9.Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja izračunan je na sljedeći način:

               –1 990 otpuštanja od datuma na koji je poslodavac obavijestio radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu.

               Prihvatljivi korisnici

               10.Uz već navedene radnike prihvatljivi su korisnici i 398 radnika koji su otpušteni prije ili nakon referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Ovi su radnici dobili obavijest o kolektivnom otpuštanju 31. listopada 2016., ali su im pojedinačne obavijesti predane izvan referentnog razdoblja ovog zahtjeva od 4 mjeseca.

               11.Ukupan je broj prihvatljivih korisnika stoga 2 388.

               Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije

               12.Kako bi se utvrdila veza između otpuštanja i prestanaka djelatnosti te velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, Švedska navodi da je do otpuštanja došlo u poslovnoj liniji telekomunikacijskog sektora usmjerenoj na strojnu opremu zbog negativnog rasta u tom sektoru za poduzeće u Švedskoj zbog globalne konkurencije.

               13.Ovo je Švedskoj već drugi zahtjev EGF-u u vezi s poduzećem Ericsson. Poduzeće je nedavno preselilo velik dio proizvodnje strojne opreme u Aziju zbog povoljnog odnosa troškova i kvalitete proizvodnje u Indiji i Kini te zbog veličine rastućih tržišta u blizini postrojenja za proizvodnju strojne opreme.

               14.U okviru trenutnih otpremnina Švedska je prvi zahtjev u ime prethodne skupine otpuštenih radnika (na početku aktualnog premještanja proizvodnje uzrokovanog globalizacijom) predala 31. ožujka 2016., a Parlament i Vijeće su ga odobrili 11. listopada 2016.

               15.Studija koju je proveo EY u Europi 2013.
                  7
                pokazala je da su IT i proizvodni telekomunikacijski sektor posebno podložni eksternalizaciji i premještanju proizvodnje u Aziju. Ovaj će se trend nastaviti jer se globalno tržišno natjecanje s ciljem smanjenja troškova pojačava te se mnoga poduzeća iz tog sektora odlučuju na dodatnu eksternalizaciju.

               16.Prema Ericssonovim podacima poduzeće je postupno smanjivalo broj osoblja u Švedskoj (s 21 178 u 2005.
                  8
                na 14 483 u lipnju 2017.
                  9
               ). Unatoč otpuštanjima u Švedskoj broj Ericssonovih radnika u svijetu povećao se između 2005.  i 2014. s 56 055 na 118 055 zaposlenika
                  10
               , ali se otada smanjio na 109 127 zaposlenika u lipnju 2017.
                  11
                Ovi podaci odražavaju teškoće i tržišno natjecanje s kojim se poduzeće suočava na globalnoj razini, ne samo u Švedskoj.

               17.Do danas je za sektor iz odjeljka 26. NACE-a Rev. 2 (Proizvodnja računala te elektroničkih i optičkih proizvoda) podneseno 17 zahtjeva za financijski doprinos iz EGF-a, od kojih se 14 temeljilo na učincima globalizacije na trgovinu (uključujući i ovaj zahtjev), a 3 na učincima svjetske financijske i gospodarske krize
                  12
               .

               Događaji koji su doveli do otpuštanja i prestanka djelatnosti

               18.Događaji koji su doveli do ovih otpuštanja i prestanaka djelatnosti dio su aktivnosti restrukturiranja i premještanja proizvodnje telekomunikacijskog poduzeća  u inozemstvo koje je započelo u 2014. U tom su razdoblju zatvorene proizvodne linije strojne telekomunikacijske opreme na različitim lokacijama te su 3 Ericssonove tvornice (Kumla, Borås i Katrinenholm) prestale s radom.

               19.Ericsson se suočava s nesigurnom budućnošću zbog strukturnih promjena kojima je industrija podvrgnuta zbog globalizacije i s njom povezane povećane konkurencije, posebno u Aziji gdje su cijene niže od europskih.

               20.U Ericssonu svoju konkurentnu prednost vide u razvoju programske opreme te se pažnja želi usmjeriti na pitanja potražnje potaknute globalizacijom. Poduzeće stoga seli svoju proizvodnju u inozemstvo, ali i preusmjerava pažnju s proizvodnje strojne opreme na prodaju programske opreme i usluga. Udio tog sektora porastao je s 50 % prije deset godina na 67 % u 2016.
                  13

               21.Tržište infrastrukture pristupne radijske mreže (RAN) ranije je bilo značajno područje razvoja za Ericsson, no njegov se tržišni udjel u ovom sektoru smanjuje zbog globalizacije i konkurencije. Huawei (kinesko telekomunikacijsko poduzeće) je već prestigao Ericsson u tom području
                  14
               .

               22.Kako bi održali korak s globalnim trendovima, u Ericssonu se u budućnosti planiraju proširiti na područje tehnologije u oblaku. U svrhu rješavanja problema koji proizlaze iz globalne konkurencije, mnogo planiranih sredstava za istraživanje i razvoj u ovom području neće biti uloženo u švedske radnike i švedsko područje, nego primjerice u Kinu, gdje su i kadar i opća potražnja znatno veći – primjerice 40,8 % zaposlenika u sektoru tehnologije u oblaku na svjetskoj razini dolazi iz Kine
                  15
               .

               Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje

               23.Očekivane posljedice otpuštanja na lokalno i regionalno gospodarstvo te zapošljavanje se razlikuju; međutim, problemi s kojima se suočavaju regije su slični. Najveći je problem veliki broj starijih otpuštenih radnika sa specijaliziranim vještinama u grani industrije koja više ne postoji.

               24.Iako u različitim regijama vlada visoka potražnja za osobama s vještinama u sektoru IT-a, dolazi do neusklađenosti između vještina otpuštenih radnika Ericssona i potreba na tržištu rada. U Švedskoj je tržište rada u relativno dobrom stanju. Izazov leži u tome što se istovremeno otpušta mnogo ljudi s istim vještinama i u istim zemljopisnim područjima.

               25.Radnici u proizvodnji u lošijem su položaju jer je u Švedskoj preostao vrlo mali broj tradicionalnih radnih mjesta u proizvodnji. Ti će radnici morati proći opsežno ponovno osposobljavanje da bi mogli raditi u uslužnim sektorima u privatnoj i javnoj sferi, gdje vlada najveća potražnja za zaposlenicima. Stoga će se sredstva EGF-a za 900 radnika iskoristiti prije svega za pomoć radnicima u proizvodnji, kojima će biti mnogo teže pronaći novo zaposlenje. Gubitak radnih mjesta u Ericssonovoj proizvodnji najviše pogađa područja Kumla i Borås
                  16
               .

               26.Ljudi s visokim obrazovanjem koji su proglašeni viškom u poduzeću Ericsson trebali bi imati veće šanse pronaći zaposlenje, posebno u područjima kao što su javna nabava i obrazovanje, ali i u potpuno novim područjima kompetencija kao što je sektor IT-a, što zahtijeva znatno prekvalificiranje. Potražnja za radnicima u tim područjima te tečajevi ponovnog osposobljavanja trebali bi pomoći službenicima da pronađu posao u tim sektorima. Kao područja u kojima bi otpuštanja službenika najviše utjecala na regionalno gospodarstvo i zaposlenost posebno se navodi Karlskrona, ali i Stockholm, Göteborg i Linköping
                  17
               .

               27.U tromjesečnom pregledu najnoviji statistički podaci iz drugog tromjesečja 2017. pokazuju da stopa dugotrajne nezaposlenosti u dobnoj skupini od 25 do 74 godine u Švedskoj iznosi 25,5 %. Za dobnu skupinu od 25 do 49 godina ta je stopa manja i iznosi 20,5 %, ali za skupinu od 55 do 64 godine dugotrajna nezaposlenost duža od 12 mjeseci iznosi nevjerojatnih 39 % ukupne nezaposlenosti
                  18
               . Jasno je da je radnicima u dobnoj skupini od 55 do 64 godine teško pronaći zaposlenje, iako je stanje zaposlenosti u Švedskoj trenutačno relativno stabilno.

               28.Ova dobna skupina predstavlja više od 30 % od 900 ciljanih otpuštenih radnika. Pod naslovom „Mjere potpore ugroženim skupinama” ovim se projektom posebno želi usredotočiti na tu skupinu. Mnogi radnici u toj dobnoj skupini rade za Ericsson već dugo vremena te imaju vještine koje nisu potrebne van poduzeća i premještene proizvodnje industrije telekomunikacijske opreme. Ovi se radnici suočavaju sa zahtjevnim tržištem rada sa zastarjelim vještinama, često vrlo malo iskustva na tržištu rada i ozbiljnom prijetnjom da dugotrajno ostanu nezaposleni. U Švedskoj primjerice stariji od 47 godina ne mogu dobivati državnu naknadu za školovanje, što znači da su mogućnosti prekvalifikacije samo jedno od područja u kojem je ovoj ciljanoj skupini posebno potrebna solidarnost EGF-a kako bi se radnicima omogućilo prekvalificiranje i pronalazak posla u novom sektoru i zanimanju.

               Ciljani korisnici i predložene mjere

               Ciljani korisnici

               29.Predviđa se da će 900 radnika proglašenih viškom sudjelovati u mjerama. Podjela ciljanih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:

                        Kategorija

                        Broj
                           ciljanih korisnika (zaokruženi postotci)

                        Spol:

                        muškarci:

                        600

                        (66,67 %)

                        žene:

                        300

                        (33,33 %)

                        Državljanstvo:

                        građani EU-a:

                        900

                        (100,00 %)

                        građani država izvan EU-a:

                        0

                        (0 %)

                        Dobna skupina
                           19
                        :

                        15-24 godine:

                        1

                        (0,11 %)

                        25-29 godina:

                        5

                        (0,56 %)

                        30-54 godine:

                        617

                        (68,56 %)

                        55-64 godine:

                        272

                        (30,22 %)

                        stariji od 64 godine:

                        5

                        (0,56 %)

               Prihvatljivost predloženih mjera

               30.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:

               Savjetovanje i planiranje karijere:

               –Detaljna procjena i pojedinačno planiranje: Ova mjera uključuje opći postupak registracije, standardiziranu anketu o prethodnom iskustvu i osposobljavanju, procjenu zapošljivosti podnositelja zahtjeva te stvaranje individualnog „akcijskog plana” i nekoliko temeljitih individualnih sastanaka i procjena. Nekoliko će službenika biti uključeno kako bi pružili usluge prilagođene individualnim potrebama podnositelja zahtjeva.

               –Pomoć povezana s traženjem posla: Ova mjera uključuje standardnu švedsku javnu službu za zapošljavanje (Arbetsförmedlingen (PES)), usluge u području traženja posla koje uključuju seminare o pisanju životopisa i osposobljavanje za razgovore za posao s novim individualno prilagođenim mjerama. Te nove mjere i dodatna pomoć koja će se pružiti sredstvima EGF-a uključuju suradnju i sastanke s predstavnicima poduzeća koja pomažu u pronalasku novog posla, izravni kontakt s poduzećima koja traže radnike, individualnu i grupnu podršku podnositeljima zahtjeva kako bi im se pomoglo da individualne vještine usklade s ponudom poslova na tržištu rada te prezentacije o tome kako ta situacija utječe na različita tržišta rada u tim regijama. Podnositeljima zahtjeva pomoći će se i da na tržištu rada ponude svoje postojeće vještine u novim područjima rada.

               –Savjetovanje za razvoj motivacije i planiranje karijere: Ovom će se mjerom podnositeljima zahtjeva pružiti motivacijska i poticajna pomoć i potpora na sastancima o karijeri i konferencijama s vanjskim govornicima odabranima posebno za korisnike sredstava iz EGF-a. Ovim će se događajima usmjeriti radnike prema razvoju novih vještina, obrazovanju i osposobljavanju. Na konferencijama će korisnici dobiti informacije o tržištu rada, o tome koje su vještine važne u određenim područjima, o prilikama za osposobljavanje, kao i o umrežavanju s drugim dionicima – na individualnoj i grupnoj razini. Očekuje se da će ova mjera posebno pomoći otpuštenim radnicima starijima od 50 godina.

               Mjere potpore ugroženim skupinama

               –Ovom će se mjerom posebno usredotočiti na pomoć otpuštenim radnicima u nepovoljnom položaju, onima koji su stariji od 50 godina i kojima prijeti dugotrajna nezaposlenost i onima s poteškoćama u učenju ili tjelesnim invaliditetom kojima je možda potrebna dodatna potpora. Mjera uključuje pomoć stručnjaka (uključujući psihologa i fizičkog terapeuta) kako bi se ljudima pomoglo da se prekvalificiraju. Budući da u Švedskoj stariji od 47 godina ne mogu primati državnu naknadu za školovanje, EGF će financirati prekvalifikaciju ove posebno osjetljive skupine kojoj je potrebna solidarnost.

               Podrška poduzetništvu

               –Ovom mjerom promiče se poduzetništvo među podnositeljima zahtjeva pružanjem prilike za dobivanje bespovratnih sredstava za početak poslovanja programom PES-a (ovo uključuje detaljno poslovno savjetovanje i usluge procjene izvedivosti prije odobrenja bespovratnih sredstava za šest mjeseci).

               Obrazovanje i osposobljavanje

               –Ova mjera uključuje mogućnosti radnog osposobljavanja koje spaja formalno obrazovanje i iskustvo u poduzećima (koje PES obično ne nudi), kao i korištenje usluga organizacija koje pomažu u traženju novog posla. Uz to, ova će mjera pomoći podnositeljima zahtjeva da pristupe akademskim i prilagođenim tečajevima, kao i specijaliziranom obrazovanju u trajanju do 12 mjeseci ili do dva semestra u institucijama visokog obrazovanja. Tečajevi obrazovanja ili osposobljavanja u trajanju od dvije godine ili dulje mogu se produžiti do 6 mjeseci, do 9. veljače 2020., ako se detaljnom procjenom utvrdi da je to potrebno. Pažnja će biti usmjerena na rodno osviještenu politiku i motiviranje podnositelja zahtjeva na okušavanje u novim zanimanjima koja se ne temelje na tradicionalnim rodnim ulogama.

               –Cjelokupni će naglasak biti na kratkim tečajevima (pre)kvalifikacije, dodatnom obrazovanju i certificiranju. Ti će tečajevi prekvalifikacije uglavnom biti usmjereni na sektor IT-a zbog stupnja obrazovanja radnika i potražnje na tržištu rada. Međutim, područja stručnosti koja se ovim mjerama želi obuhvatiti mogu se proširiti razvojem projekta, ali će pažnja i dalje biti na pojedincu i individualnim potrebama klijenata.

               Naknade za traženje posla i za mobilnost

               –Ovim će se mjerama pomoći podnositeljima zahtjeva u svakodnevnom životu i nadoknaditi troškove putovanja na razgovore za posao (iznad 600 SEK
                  20
               ), osposobljavanja, itd. za vrijeme traženja posla. Naknada će biti uvjetovana time da podnositelji zahtjeva dostave dokaze o traženju posla, a iznos naknade će ovisiti i o posebnim programima u kojima će podnositelji zahtjeva sudjelovati.

               31.Predložene opisane mjere aktivne su mjere tržišta rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.

               32.Projektom će se doprinijeti održivom gospodarskom razvoju u Švedskoj. Služba Arbetsförmedlingen (PES) dužna je uključiti ekološke zahtjeve u svoje pozive na podnošenje ponuda i u svoju praksu te su stoga programi osposobljavanja u skladu sa švedskim Zakonikom o okolišu ili sa 16 švedskih ciljeva u području kvalitete okoliša.

               33.Švedska je dostavila tražene podatke o mjerama koje su na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora obvezne za predmetno poduzeće. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.

               Procijenjeni proračun

               34.Predviđeni ukupni troškovi iznose 3 550 667 EUR, u što su uključeni izdaci za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 3 408 644 EUR i izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja u iznosu od 142 023 EUR.

               35.Ukupni financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 2 130 400 EUR (60 % ukupnih troškova).

                        Mjere

                        Predviđeni broj sudionika

                        Predviđeni trošak (zaokruženo) po sudioniku
                        (u EUR)
                           21

                        Predviđeni ukupni troškovi

                        (u EUR)
                           22

                        Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)

                        Savjetovanje i planiranje karijere:

                        900

                        438

                        393 841

                        Mjere potpore ugroženim skupinama
                           (zaštićeni programi zapošljavanja i potpore zapošljavanju)

                        130

                        1 005

                        130 700

                        Podrška poduzetništvu

                        85

                        1 538

                        130 700

                        Obrazovanje i osposobljavanje
                           (pružanje obrazovanja ili osposobljavanja u svrhu pronalaska novog posla)

                        155

                        10 119

                        1 568 394

                        Podzbroj (a):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama

                        –

                        2 223 635

                        (65,24 %)

                        Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)

                        Naknade za traženje posla:

                        - program osposobljavanja za tržište rada

                        - poticajna potpora (za pripravništva, osnivanje poduzeća itd.)

                        - naknada za sudjelovanje i poticajna potpora za programe profesionalne rehabilitacije

                        95

                        10 823

                        1 028 170

                        Doplatak za mobilnost

                        70

                        2 241

                        156 839

                        Podzbroj (b):

                        Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama:

                        –

                        1 185 009

                        (34,76 %)

                         Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u

                        1. Pripremne aktivnosti

                        –

                        -

                        2. Upravljanje

                        –

                        95 846

                        3. Informiranje i promidžba

                        –

                        17 427

                        4. Nadzor i izvješćivanje

                        –

                        28 750

                        Podzbroj (c):

                        Postotak ukupnih troškova:

                        –

                        142 023

                        (4 %)

                        Ukupni troškovi (a + b + c):

                        –

                        3 550 667

                        Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)

                        –

                        2 130 400

               36.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u nisu viši od 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa usluga prilagođenih potrebama. Švedska je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.

               37.Švedska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće premašiti 15 000 EUR po korisniku.

               Razdoblje prihvatljivosti izdataka

               38.Švedska je ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama 7. veljače 2017. Stoga će izdaci za mjere zadovoljavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a u razdoblju od 7. veljače 2017. do 9. kolovoza 2019., uz iznimku visokog obrazovanja ili osposobljavanja u trajanju od dvije godine ili dulje koji će biti prihvatljivi do 9. veljače 2020.

               39.Švedska od 7. veljače 2017. snosi administrativne izdatke za provedbu EGF-a. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja stoga zadovoljavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 7. veljače 2017. do 9. veljače 2020.

               Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije

               40.Izvor pretfinanciranja ili sufinanciranja na nacionalnoj je razini proračun službe Arbetsförmedlingen.

               41.Švedska je potvrdila da se za navedene mjere za koje prima financijski doprinos iz EGF-a neće primati i financijski doprinos iz drugih financijskih instrumenata Unije.

               Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima

               42.Švedska je navela da je usklađeni paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen u dogovoru s ciljanim korisnicima i njihovim predstavnicima, kao i s lokalnim javnim subjektima. PES blisko surađuje s Ericssonom od početka postupaka strukturne prilagodbe, a ovo je već novi val otpuštanja za koji je Švedska zatražila potporu iz EGF-a. Kao u prvom slučaju predstavnici PES-a također su se sastajali i savjetovali s predstavnicima poduzeća, lokalnim tijelima i raznim sindikatima, kao i s agencijama koje pomažu u pronalaženju posla tijekom tog novog razdoblja otpuštanja.

               Sustavi upravljanja i nadzora

               43.U zahtjevu se nalazi opis sustava za upravljanje i nadzor kojim se utvrđuju odgovornosti uključenih tijela. Švedska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati služba Arbetsförmedlingen, kao i u prethodnom Ericssonovom zahtjevu. Ova organizacija službeno je imenovana upravljačkim tijelom i tijelom zaduženim za isplatu. Poslovne knjige projekta pregledavat će Odjel za unutarnju reviziju koji je posebno tijelo pridruženo odboru službe Arbetsförmedlingen. Zadaća je tog tijela da preispita postupak internog nadzora i provjere u službi Arbetsförmedlingen te predloži poboljšanja, kao i da pruža savjete i podršku Odboru i glavnom direktoru. Revizija projekta provodit će se redovito.

               Obveze predmetne države članice

               44.Švedska je dostavila sva potrebna jamstva u pogledu sljedećeg:

               –u pristupu predloženim mjerama i njihovoj provedbi poštovat će se načela jednakog postupanja i nediskriminacije,

               –ispunjeni su zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,

               –poduzeće Ericsson, koje je nakon otpuštanja nastavilo s poslovanjem, ispunilo je svoje pravne obveze u vezi s otpuštanjima i u skladu s njima pobrinulo se za svoje radnike,

               –za predložene mjere neće se primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije te će se spriječiti dvostruko financiranje,

               –predložene mjere nadopunjavat će se mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,

               –da će financijski doprinos iz EGF-a biti u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.

               UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog proračuna

               45.EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020.
                  23

               46.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u te uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere i procijenjene troškove, Komisija predlaže da se na temelju zahtjeva mobilizira EGF kako bi se osigurao financijski doprinos od 2 130 400 EUR, što je 60 % ukupnih troškova predloženih aktivnosti.

               47.Predloženu će odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  24
               .

               Povezani akti

               48.Istodobno s podnošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 2 130 400 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.

               49.Istodobno s donošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o mobilizaciji EGF-a.

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju
                  zahtjeva iz Švedske – EGF/2017/007 SE/Ericsson

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
                  25
               , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,

               uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
                  26
               , a posebno njegovu točku 13.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Svrha Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji („EGF”) pružanje je potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.

               (2)EGF ne smije premašiti najviši godišnji iznos od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013.
                  27

               (3)Švedska je 9. kolovoza 2017. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjem radnika u Ericssonu (Telefonaktiebolaget LM Ericsson) u Švedskoj. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene člankom 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

               (4)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se za zahtjev koji je podnijela Švedska osigurao financijski doprinos u iznosu od 2 130 400 EUR.

               (5)Ova bi se odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobiliziranje EGF-a,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2018. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji da bi se osigurao iznos od 2 130 400 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datum donošenja Odluke]*.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (2)

                        U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.

                     (3)

                        Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.).

                     (4)

                        Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson matično je društvo i globalno sjedište poduzeća Ericsson, smještenog u Stockholmu. Ericsson AB podružnica je poduzeća Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson. 2 349 radnika otpušteno je iz podružnice Ericsson AB, a 39 radnika otpušteno je iz matičnog društva Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson.

                     (5)

                        SL L 393, 30.12.2006., str. 1.

                     (6)

                        U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.

                     (7)

                  http://www.ey.com/Publication/vwLUAssets/Outsourcing_in_Europe_2013/$FILE/EY-outsourcing-survey.pdf

                     (8)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/annual-reports/ericsson-annual-report-2014-en.pdf

                     (9)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/interim-reports-archive/2017/6month17-en.pdf

                     (10)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/annual-reports/ericsson-annual-report-2014-en.pdf

                     (11)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/financial-reports-and-filings/interim-reports-archive/2017/6month17-en.pdf

                     (12)

                  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=582&langId=hr

                     (13)

                  https://www.ericsson.com/assets/local/investors/documents/2016/ericsson-annual-report-2016-en.pdf

                     (14)

                  http://www.delloro.com/news/massive-4g-lte-deployments-worldwide-not-enough-to-turn-around-ran-market-2

                     (15)

                  http://www.forbes.com/sites/louiscolumbus/2014/12/12/where-cloud-computing-jobs-will- be-in-2015/

                     (16)

                        Regije na razini NUTS 2, SE12 odnosno SE23.

                     (17)

                        Regije na razini NUTS 2, SE22 odnosno SE11, SE23, SE12.

                     (18)

                  http://ec.europa.eu/eurostat/data/database

                        Kod Eurostata: lfsq_upgal, podaci ažurirani 3.10.2017.

                     (19)

                        Postotci možda ne iznose uvijek točno 100 % zbog automatskog zaokruživanja u sustavu SFC. U ovom slučaju zbroj postotaka podjele po dobi iznosi 100,01 %.

                     (20)

                        600 SEK iznosi otprilike 60 EUR.

                     (21)

                        Predviđeni troškovi po radniku zaokruženi su kako bi se izbjegle decimale. Međutim, zaokruživanjem se ni na koji način ne utječe na ukupni iznos troškova bilo koje mjere koji su jednaki onima navedenima u zahtjevu koji je podnijela Švedska.

                     (22)

                        Ukupni se iznosi ne podudaraju zbog zaokruživanja.

                     (23)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

                     (24)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (25)

                        SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

                     (26)

                        SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

                     (27)

                        Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).