				|

		52015PC0137

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o stajalištu koje treba donijeti, u ime Europske unije, na Sedmoj konferenciji stranaka Stockholmske konvencije o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u pogledu prijedloga za izmjene priloga A, B i C /* COM/2015/0137 final - 2015/0069 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
Stockholmska konvencija o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima[1]
donesena je u svibnju 2001. u okviru Programa Ujedinjenih naroda za okoliš
(UNEP). Europska unija i njezine države članice[2] stranke su Konvencije[3], a odredbe Konvencije
uvedene su u zakonodavstvo EU-a Uredbom (EZ) br. 850/2004 Europskog
parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ[4] (dalje u tekstu:
„Uredba o postojanim organskim onečišćujućim tvarima”).
Opći je cilj Stockholmske konvencije
zaštita zdravlja ljudi i okoliša od postojanih organskih
onečišćujućih tvari. Posebno se navodi predostrožni pristup
utvrđen u načelu 15. Deklaracije o okolišu i razvoju iz Rio de
Janeira iz 1992. Načelo je primijenjeno u članku 8. Konvencije,
u kojem se utvrđuju pravila za uvrštavanje dodatnih kemikalija u priloge
Konvenciji.
Na Sedmoj konferenciji stranaka (COP7) u
svibnju 2015. trebalo bi donijeti tri odluke o dodavanju polikloriranih
naftalena (PCN) i heksaklorobutadiena (HCBD) u priloge A (uklanjanje) i C
(nenamjerna proizvodnja) te pentaklorofenola (PCP) u Prilog A. Sve tri
tvari EU je predložio 2011. Nadalje, na Sedmoj konferenciji stranaka procijenit
će se stalna potreba za posebnim izuzećima i prihvatljivim namjenama
za perfluoroktan sulfonsku kiselinu (PFOS) i njezine derivate.
U pogledu triju novih tvari, njihova
proizvodnja, stavljanje na tržište, uporaba i nenamjerna emisija u Uniji
već su prestale ili su uvelike smanjene, iako se ne može isključiti
da se još proizvode, stavljaju na tržište, upotrebljavaju i/ili u znatnoj mjeri
nenamjerno emitiraju u drugim zemljama. Zbog potencijala za dalekosežni
prijenos tih kemikalija kroz okoliš, mjere koje se poduzimaju na nacionalnoj
razini ili na razini Unije nisu dovoljne za osiguravanje visoke razine zaštite
okoliša i zdravlja ljudi pa je potrebno šire međunarodno djelovanje.
Preporuke Povjerenstva za razmatranje
postojanih organskih onečišćujućih tvari (POPRC)
Na svojem devetom sastanku Povjerenstvo za
razmatranje postojanih organskih onečišćujućih tvari (POPRC)
donijelo je ocjenu upravljanja rizicima za heksaklorobutadien (HCBD). U ocjeni
upravljanja rizicima među ostalim je zaključeno da:
–
nije poznata trenutačna namjerna proizvodnja
ili uporaba HCBD-a pa je stoga važno spriječiti njegovo ponovno
uvođenje i upravljati rizicima povezanima s njegovim nenamjernim
ispuštanjem,
–
HDCB nastaje kao nenamjerni nusproizvod u
postupcima industrijske proizvodnje (osobito u proizvodnji drugih kloriranih
ugljikovodika i proizvodnji magnezija). Mjere za smanjenje ispuštanja pri
proizvodnji poznate su i već se primjenjuju u zemljama koje su stranke
Stockholmske konvencije,
–
HCBD nenamjerno nastaje pri izgaranju te u drugim
toplinskim postupcima i industrijskim postupcima. Mjere za smanjenje
nenamjernih ispuštanja postojanih organskih onečišćujućih tvari
u takvim postupcima dovest će do daljnjeg smanjenja ispuštanja HCBD-a.
Praćenjem HCBD-a mogu nastati dodatni troškovi.
HCBD se ispušta u nepoznatoj mjeri iz nekadašnjih
odlagališta otpada. Dostupne su nadzorne mjere za smanjenje takvih ispuštanja.
Povjerenstvo za razmatranje postojanih organskih onečišćujućih
tvari na svojem je devetom sastanku u listopadu 2013. preporučilo
uvrštavanje HCBD-a u Prilog A i Prilog C Konvenciji bez izuzeća.
U pogledu polikloriranih naftalena (PCN), u
ocjeni upravljanja rizicima među ostalim je zaključeno da:
–
iako nije poznata trenutačna namjerna
proizvodnja ili uporaba PCN-a, važno je ograničiti moguće preostale
uporabe i spriječiti ponovno uvođenje PCN-a,
–
PCN nenamjerno nastaje u industrijskim postupcima
na visokim temperaturama (osobito spaljivanjem otpada, ali i u postupcima u
kojima nastaju poliklorirani dibenzo-p-dioksini / poliklorirani
dibenzofurani (PCDD/PCDF). Mjerama kojima se smanjuje ispuštanje PCDD-a/PCDF-a
smanjit će se i ispuštanja PCN-a. Praćenjem PCN-a mogu nastati
dodatni troškovi,
–
PCN se ispušta u nepoznatoj mjeri iz odlagališta
otpada i zaliha starih uređaja. Mjerama koje se provode za zalihe
polikloriranih bifenila (PCB) učinkovito će se smanjiti i ispuštanja
PCN-a iz zaliha.
Povjerenstvo za razmatranje postojanih
organskih onečišćujućih tvari na svojem je devetom sastanku u
listopadu 2013. preporučilo uvrštavanje PCN-a u Prilog A i
Prilog C Konvenciji bez izuzeća.
Na svojem desetom sastanku u listopadu 2014.
Povjerenstvo je donijelo ocjenu upravljanja rizicima za pentaklorofenol (PCP)
te njegove soli i estere. U ocjeni upravljanja rizicima među ostalim je
zaključeno da:
–
proizvodnja PCP-a bit će ograničena, uz jedino
izuzeće za uporabu u svrhu industrijske zaštite drva za tretiranje stupova
i poprečnih nosača infrastrukturnih vodova.
Povjerenstvo za razmatranje postojanih
organskih onečišćujućih tvari na svojem je desetom sastanku u
listopadu 2014. odlučilo preporučiti uvrštavanje PCP-a u
Prilog A Konvenciji s posebnim izuzećem za proizvodnju i uporabu
PCP-a u stupovima i poprečnim nosačima infrastrukturnih vodova.
U skladu s člankom 8.
stavkom 9. Konvencije, Povjerenstvo je dostavilo navedene preporuke
Konferenciji stranaka na razmatranje na zasjedanju u svibnju 2015.
Povjerenstvo je donijelo i preporuke o
zamjenskim rješenjima za uporabu PFOS-a u otvorenim primjenama. Sada su
dostupne informacije o komercijalnoj dostupnosti i učinkovitosti
sigurnijih alternativa PFOS-u za sljedeće primjene: tepihe, kožu i
odjeću, tekstil i tapeciranje, premaze i aditive za premaze, insekticide
za borbu protiv uvezenih crvenih vatrenih mrava i termita, mamce za kukce za
borbu protiv mrava rezača iz Atta spp. i Acromymrex spp. Nadalje,
Povjerenstvo potiče stranke na ograničavanje uporabe PFOS-a u tvrdim
metalnim prevlakama (dopušteno kao „posebno izuzeće” na temelju
Konvencije) samo na zatvorene regulacijske sustave. Potonje je prema Konvenciji
dopušteno kao „prihvatljiva namjena”.
HCBD i zakonodavstvo EU-a
HCBD prioritetna je opasna tvar prema Okvirnoj
direktivi o vodama (2000/60/EZ)[5].
Nadalje, HCBD je uvršten u popis u Protokolu o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima uz Konvenciju UNECE-a o dalekosežnom
prekograničnom onečišćenju zraka (CLRTAP) te se stoga od
stranaka zahtijeva prestanak njegove proizvodnje i uporabe. Uredbom Komisije
(EU) br. 519/2012 od 19. lipnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ)
br. 850/2004 Europskog parlamenta i Vijeća o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima u pogledu Priloga I.[6] zabrana je provedena u
zakonodavstvo EU-a. Međutim, ostaje problem otpada i onečišćenog
zemljišta, kao i razmatranje mjera za sprečavanje ponovnog uvođenja.
Iako je proizvodnja HCBD-a u Europi prestala,
još uvijek se može nenamjerno proizvesti u pojedinim industrijskim
aktivnostima. U takvim se aktivnostima, ako se dostižu pragovi iz Direktive o
industrijskim emisijama (Direktiva 2010/75/EU[7]),
moraju primijeniti najbolje raspoložive tehnike (NRT) za sprečavanje i
smanjenje emisija te utjecaja na okoliš u cjelini.  Industrijsko postrojenje
mora za svoj rad dobiti dozvolu nadležnog tijela države članice. Te
dozvole moraju sadržavati granične vrijednosti emisija za
onečišćujuće tvari navedene u Prilogu II. Direktivi o
industrijskim emisijama, kao i za ostale tvari za koje je vjerojatno da će
biti emitirane u značajnim količinama, uzimajući u obzir njihovu
prirodu i njihov potencijal za prijenos onečišćenja iz jednog medija
u drugi.
PCN i zakonodavstvo EU-a
PCN je uvršten u popis u Protokolu o
postojanim organskim onečišćujućim tvarima uz Konvenciju CLRTAP
te se stoga od stranaka zahtijeva prestanak njegove proizvodnje i uporabe. Na
temelju Uredbe Komisije (EU) br. 519/2012 proizvodnja i uporaba PCN-a
zabranjene su u EU-u. Nenamjerna proizvodnja izgaranjem (prvenstveno
spaljivanjem otpada) smatra se najvažnijim trenutačnim izvorom.
Iako je proizvodnja PCN-a u Europi prestala,
još uvijek se može nenamjerno proizvesti u pojedinim industrijskim
aktivnostima. U takvim je aktivnostima, ako se dostižu pragovi iz Direktive o
industrijskim emisijama (Direktiva IED, 2010/75/EU), obvezna primjena najboljih
raspoloživih tehnika (NRT) za sprečavanje i smanjenje emisija te utjecaja
na okoliš u cjelini. Industrijsko postrojenje mora za svoj rad dobiti dozvolu
nadležnog tijela države članice. Te dozvole moraju sadržavati
granične vrijednosti emisija za onečišćujuće tvari navedene
u Prilogu II. Direktive IED, kao i za ostale tvari za koje je vjerojatno
da će biti emitirane u značajnim količinama, uzimajući u
obzir njihovu prirodu i njihov potencijal za prijenos onečišćenja s
jednog medija na drugi.
            PCP
i zakonodavstvo EU-a
Stavljanje na tržište ili uporaba
pentaklorofenola kao tvari, kao sastavnog dijela drugih tvari ili smjesa u
koncentracijama od 0,1 % masenog udjela ili više ograničava se na
temelju unosa 22. u Prilogu XVII. Uredbi (EZ) br. 1907/2006
(REACH)[8].
Osim toga, stavljanje na tržište i uporaba PCP-a kao sredstva za zaštitu bilja
i kao biocidnog proizvoda zabranjeni su na temelju Uredbe (EZ)
br. 1107/2009[9],
odnosno Uredbe (EU) br. 528/2012[10].

Mjere nakon odluka 7. konferencije stranaka
Tvari navedene u prilozima A, B i/ili C
Stockholmskoj konvenciji morat će se uključiti u Uredbu o postojanim
organskim onečišćujućim tvarima kako bi se osiguralo da provedba
u EU-u odgovara međunarodnim obvezama[11].
HCBD i PCN dodani su 2012. u Prilog I.
Uredbi o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Uvrštavanje
u popis u Prilogu C Stockholmskoj konvenciji zahtijevat će osim toga
i uvrštavanje u popis u Prilogu III.
Nakon uvrštavanja u popis u Prilogu A
Stockholmskoj konvenciji, PCP će se morati dodati u Prilog I. Uredbi
o postojanim organskim onečišćujućim tvarima. Budući da
će time trenutačni popis u Prilogu XVII. Uredbi REACH
zastarjeti, započet će njegovo uklanjanje iz tog Priloga.
PFOS i zakonodavstvo EU-a
Na četvrtom zasjedanju Konferencije
stranaka Stockholmske konvencije u svibnju 2009. odlučeno je o upisu
PFOS-a i njegovih derivata u Prilog B Konvenciji, uz niz posebnih
izuzeća i prihvatljivih namjena. Provedba zakonodavstva EU-a stroža je od
Stockholmske konvencije jer ne uključuje izuzeća i prihvatljive
namjene koje su u EU-u već zabranjene na temelju Uredbe REACH. Razlog je
usklađivanje sa sveobuhvatnim načelom da se ne smanjuje razina
zaštite okoliša u EU-u.
Postupak za dodavanje novih postojanih
organskih onečišćujućih tvari i izmjene prilogâ Konvenciji
Na temelju članka 8. Konvencije,
stranke mogu podnijeti prijedloge Tajništvu za upis kemikalije u priloge A, B
i/ili C. Povjerenstvo za razmatranje postojanih organskih
onečišćujućih tvari ispituje prijedlog.
Ako se pri ispitivanju zaključi da je
vjerojatno da će kemikalija, kao rezultat svojega dalekosežnog prijenosa
kroz okoliš, imati izražene štetne učinke na ljudsko zdravlje i/ili okoliš
tako da je opravdana globalna akcija, prijedlog se stavlja u daljnji postupak
te se izrađuje procjena upravljanja rizicima koja će obuhvaćati
analizu mogućih nadzornih mjera. Na temelju toga, Povjerenstvo za
razmatranje postojanih organskih onečišćujućih tvari
preporučuje treba li Konferencija stranaka razmatrati kemikaliju za upis u
priloge A, B i/ili C. Konačnu odluku donosi Konferencija stranaka.
Za EU, izmjene priloga A, B i/ili C stupaju na
snagu godinu dana od datuma priopćenja depozitara da je Konferencija
stranaka donijela izmjene.
Preporuke Povjerenstva za razmatranje
postojanih organskih onečišćujućih tvari i zakonodavstvo EU-a
Rezultat preporuka Povjerenstva za razmatranje
postojanih organskih onečišćujućih tvari, ako ih Konferencija
stranaka prihvati u svibnju 2015., bit će međunarodna zabrana
proizvodnje, stavljanja na tržište, uvoza/izvoza i uporabe PCN-a, HCBD-a i
PCP-a, isključujući proizvodnju PCP-a i njegovu uporabu u stupovima i
poprečnim nosačima infrastrukturnih vodova.
Za upis HCBD-a i PCN-a u Prilog A i
Prilog C te PCP-a u Prilog A Konvenciji bit će potrebno
izmijeniti Uredbu o postojanim organskim onečišćujućim tvarima.
Na temelju članka 14. stavka 1. Uredbe, kad se tvari dodaju
Konvenciji, izmjene priloga Uredbi mogu se donijeti u skladu s odborskim
postupcima utvrđenima u članku 5.a Odluke 1999/468/EZ[12], uzimajući u
obzir članke 10. i 11. Uredbe (EU) br. 182/2011[13].
U pogledu PFOS-a i njegovih derivata, brisanje
posebnih izuzeća navedenih u izvješću Povjerenstva za razmatranje
postojanih organskih onečišćujućih tvari neće imati utjecaj
na zakonodavstvo EU-a jer relevantna izuzeća ili nisu provedena u Uredbi o
postojanim organskim onečišćujućim tvarima ili su već
istekla. Jedina je iznimka izuzeće za uporabu PFOS-a u tvrdim metalnim
prevlakama u otvorenim sustavima, koje trenutačno vrijedi na temelju
Uredbe o postojanim organskim onečišćujućim tvarima za uporabu
kao sredstvo za vlaženje u reguliranim sustavima za elektroplatiranje.
Međutim, to je izuzeće na temelju Uredbe o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima dopušteno samo do 26. kolovoza 2015.
            Stajalište EU-a
S obzirom na navedeno, na Sedmoj konferenciji
stranaka Stockholmske konvencije Europska unija trebala bi poduprijeti
dodavanje PCN-a i HCBD-a u priloge A i C Konvenciji te PCP-a u Prilog A.
Budući da je PCP već ograničen u EU-u, nije potrebno posebno
izuzeće za proizvodnju i uporabu PCP-a za stupove i poprečne
nosače infrastrukturnih vodova, ali ono se može prihvatiti kao dio
općega kompromisa. Nadalje, Europska unija trebala bi poduprijeti brisanje
relevantnih posebnih izuzeća i prihvatljivih namjena za PFOS i njegove
derivate, uključujući izuzeće za uporabu kao sredstva za
vlaženje u reguliranim sustavima za elektroplatiranje jer će brisanje
izuzeća stupiti na snagu tek nakon isteka izuzeća u EU-u u kolovozu
2015.
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
Budući da su PCN i HCBD već navedeni
u Uredbi (EZ) br. 850/2004 o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima, daljnje se savjetovanje ne smatra
opravdanim. Budući da je PCP već zabranjen za stavljanje na tržište i
uporabu u EU-u na temelju navođenja u Prilogu XVII. Uredbi (EZ)
br. 1907/2006 (REACH) te neodobravanja iz Uredbe (EZ) br. 1107/2009 i
Uredbe (EU) br. 528/2012, ni za njega se daljnje savjetovanje ne smatra
potrebnim. Sve su tvari bile predmet otvorenog savjetovanja s dionicima iz
cijeloga svijeta za trajanja procjene Povjerenstva za razmatranje postojanih
organskih onečišćujućih tvari, a dionici su prisustvovali
vijećanjima Povjerenstva.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Prijedlog se sastoji od Odluke Vijeća, na
temelju članka 192. stavka 1. i članka 218.
stavka 9. UFEU-a, o utvrđivanju stajališta koje treba donijeti, u ime
EU-a, na 7. konferenciji stranaka Stockholmske konvencije o postojanim
organskim onečišćujućim tvarima u odnosu na prijedloge za
izmjene priloga A, B i C.
Članak 218. stavak 9. UFEU-a
odgovarajuća je pravna osnova jer je akt koji je 7. konferencija stranaka
pozvana donijeti odluka o izmjeni Priloga Stockholmskoj konvenciji koja ima
pravne učinke.
2015/0069 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o stajalištu koje treba donijeti, u ime
Europske unije, na Sedmoj konferenciji stranaka Stockholmske konvencije o
postojanim organskim onečišćujućim tvarima u pogledu prijedloga
za izmjene priloga A, B i C
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 191. stavak 1., u vezi s
člankom 218. stavkom 9.,
budući da:
(1)       Dana 14. listopada 2004.
Stockholmska konvencija o postojanim organskim onečišćujućim
tvarima (dalje u tekstu: „Konvencija”) odobrena je, u ime Europske zajednice,
Odlukom Vijeća 2006/507/EZ[14].
(2)       Unija je uvela obveze
Konvencije u zakonodavstvo Unije Uredbom (EZ) br. 850/2004 Europskog
parlamenta i Vijeća[15].
(3)       Unija snažno naglašava
potrebu za postupnim proširenjem priloga A, B i/ili C Konvenciji novim tvarima
koje ispunjavaju kriterije za postojane organske onečišćujuće
tvari, uzimajući u obzir načelo predostrožnosti, u cilju ispunjenja
cilja Konvencije i obveze vlada sa Svjetskog sastanka na vrhu o održivom
razvoju održanom u Johannesburgu 2002. kako bi se smanjili štetni učinci
kemikalija do 2020.
(4)       U skladu s
člankom 22. Konvencije, Konferencija stranaka može donositi odluke o
izmjenama priloga A, B i/ili C Konvenciji. Te odluke stupaju na snagu godinu
dana od datuma priopćenja depozitara o izmjeni, osim za one stranke
Konvencije („stranke”) koje su odlučile da neće sudjelovati.
(5)       Nakon što je Unija 2011.
predložila pentaklorofenol (PCP)[16],
Povjerenstvo za razmatranje postojanih organskih onečišćujućih
tvari, osnovano na temelju Konvencije, zaključilo je svoj rad na PCP-u.
Povjerenstvo je utvrdilo da PCP ispunjava kriterije Konvencije za upis u
Prilog A. Očekuje se da će Konferencija stranaka na svojem sedmom
zasjedanju odlučiti o uključivanju PCP-a u Prilog A Konvenciji.
(6)       Stavljanje na tržište i
uporaba PCP-a zabranjena je unosom 22. Priloga XVII. Uredbi (EZ)
br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (REACH)[17]. Stavljanje na tržište
i uporaba PCP-a kao sredstva za zaštitu bilja i biocidnog proizvoda zabranjeni
su na temelju Uredbe (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća[18] i Uredbe (EU)
br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća[19]. Budući da se PCP
može dalekosežno prenositi kroz okoliš, građanima EU-a više bi koristilo
globalno postupno ukidanje uporabe te tvari nego njezina zabrana u Uniji.
(7)       Povjerenstvo za razmatranje
postojanih organskih onečišćujućih tvari preporučuje upis
PCP-a na temelju Konvencije s posebnim izuzećem za proizvodnju i uporabu
PCP-a za stupove i poprečne grede infrastrukturnih vodova. Unija ne treba
posebno izuzeće, ali trebala bi prihvatiti izuzeće na 7. konferenciji
stranaka, ako je to potrebno da bi se osigurao upis PCP-a.
(8)       Nakon što je Unija 2011.
predložila klorirane naftalene, Povjerenstvo za razmatranje postojanih
organskih onečišćujućih tvari utvrdilo je da poliklorirani
naftaleni (PCN) ispunjavaju kriterije Konvencije za upis u priloge A i C.
Očekuje se da će Konferencija stranaka na svojem sedmom zasjedanju odlučiti
o uvrštavanju PCN-a u priloge A i C Konvenciji.
(9)       PCN se ne proizvodi u Uniji,
ali se može proizvesti nenamjerno, prvenstveno izgaranjem (osobito spaljivanjem
otpada). Takve su aktivnosti obuhvaćene Direktivom 2010/75/EU Europskog
parlamenta i Vijeća[20]
te zahtijevaju primjenu određenih mjera za upravljanje emisijama.
(10)     Stavljanje na tržište i
uporaba PCN-a u Uniji zabranjeni su na temelju Uredbe (EZ) br. 850/2004,
kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 519/2012[21]. Budući da se PCN
može dalekosežno prenositi kroz okoliš, građanima EU-a više bi koristilo
globalno postupno ukidanje uporabe te tvari nego zabrana u Uniji na temelju
Uredbe (EZ) br. 850/2004.
(11)     Nakon što je Unija 2011.
predložila heksaklorobutadien (HCBD), Povjerenstvo za razmatranje postojanih
organskih onečišćujućih tvari utvrdilo je da HCBD ispunjava
kriterije Konvencije za upis u priloge A i C. Očekuje se da će
Konferencija stranaka na svojem sedmom zasjedanju odlučiti o
uključivanju HCBD-a u priloge A i C Konvenciji.
(12)     U Uniji je prestala
proizvodnja HCBD-a, ali se on može nenamjerno proizvesti u pojedinim
industrijskim aktivnostima. Takve su aktivnosti obuhvaćene Direktivom
2010/75/EU i zahtijevaju primjenu određenih mjera za upravljanje
emisijama.
(13)     Stavljanje na tržište i
uporaba HCBD-a u Uniji zabranjeni su na temelju Uredbe (EZ) br. 850/2004,
kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EU) br. 519/2012. Budući da se
HCBD može dalekosežno prenositi kroz okoliš, građanima EU-a više bi
koristilo globalno postupno ukidanje uporabe te tvari nego zabrana u Uniji na
temelju Uredbe (EZ) br. 850/2004.
(14)     Perfluoroktan sulfonska
kiselina (PFOS) i njezini derivati već su navedeni u Prilogu A
Konvenciji, uz niz posebnih izuzeća. Nakon preispitivanja tih
izuzeća, Povjerenstvo potiče stranke na prestanak uporabe PFOS-a u
tepisima, koži i odjeći, tekstilu i tapeciranju, premazima i dodacima za
premaze te insekticidima za borbu protiv uvezenih crvenih vatrenih mrava i
termita. Povjerenstvo također potiče stranke na ograničenje
uporabe PFOS-a u tvrdim metalnim prevlakama, koja je dopuštena kao „posebno
izuzeće”, zadržavanjem uporabe isključivo u zatvorenim regulacijskim
sustavima, što je dopušteno kao „prihvatljiva namjena” na temelju Konvencije.
Osim toga, Povjerenstvo potiče stranke na prestanak uporabe PFOS-a u
mamcima za kukce za borbu protiv mrava rezača iz Atta spp. i Acromymrex
spp., što je trenutačno dopušteno kao „prihvatljiva namjena”.
(15)     Unija bi trebala poduprijeti
brisanje „posebnih izuzeća” i „prihvatljivih namjena” za PFOS i njegove
derivate u skladu s prijedlogom Povjerenstva za razmatranje postojanih
organskih onečišćujućih tvari, uključujući
izuzeće za uporabu kao sredstva za vlaženje u reguliranim sustavima za
elektroplatiranje, što je u Uniji provedeno Uredbom (EZ) br. 850/2004 kako
je izmijenjena Uredbom (EU) br. 757/2010[22],
s datumom isteka 26. kolovoza 2015.,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje
Unija treba zauzeti na Sedmoj konferenciji stranaka Stockholmske konvencije i
koje je u skladu s preporukama Povjerenstva za razmatranje postojanih organskih
onečišćujućih tvari[23]
potpora je:
–
upisu pentaklorofenola (PCP)[24] u Prilog A
Konvenciji. Ako je to potrebno, Unija može odobriti „posebno izuzeće” za
proizvodnju i uporabu PCP-a za stupove i poprečne nosače infrastrukturnih
vodova,
–
upisu polikloriranih naftalena (PCN)[25] u priloge A i C
Konvenciji bez izuzeća,
–
upisu heksaklorobutadiena (HCBD) u priloge A i C
Konvenciji bez izuzeća,
–
brisanju sljedećih izuzeća i
prihvatljivih namjena iz unosa o perfluoroktan sulfonskoj kiselini (PFOS) i
njezinim derivatima u Prilogu B Konvenciji: tepisi; koža i odjeća;
tekstil i tapeciranje; premazi i dodaci za premaze; insekticidi za borbu protiv
uvezenih crvenih vatrenih mrava i termita; te mamci za insekte za borbu protiv
mrava rezača iz Atta spp. i Acromymrex spp.,
–
brisanju posebnog izuzeća za PFOS u metalnim
prevlakama, osim u tvrdim metalnim prevlakama samo u zatvorenim regulacijskim
sustavima, koje je u Konvenciji navedeno kao „prihvatljiva namjena”.
U kontekstu sedmog zasjedanja Konferencije
stranaka Stockholmske konvencije, predstavnici Unije mogu se dogovoriti o
doradi tog stajališta, nakon usklađivanja na licu mjesta i bez daljnje
odluke Vijeća.
Članak 2.
Ova Odluka
stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
[1]               http://www.pops.int/documents/convtext/convtext_en.pdf.
[2]               Dvije države
članice EU-a nisu je još ratificirale (Italija i Malta).
[3]               SL L 209, 31.7.2006., str. 1.
[4]               SL L 158, 30.4.2004., str. 7.
[5]               SL L 327, 22.12.2000., str. 1.
[6]               SL L 159, 20.6.2000., str. 1.
[7]               SL L 334, 17.12.2010., str. 17.
[8]               SL L 396, 30.12.2006., str. 1.
[9]               SL L 309, 24.11.2009., str. 1.
[10]             SL L 167, 27.6.2012., str. 1.
[11]             Isto se primjenjuje na tvari dodane u priloge I., II.
i/ili III. Protokolu UNECE-a o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima.
[12]             Odluka Vijeća 1999/468/EZ od 28. lipnja 1999. o
utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih
Komisiji, SL L 184, 17.7.1999., str. 23.
[13]             Uredba (EU) br. 182/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i
općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad
izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije, SL L 55, 28.2.2011.,
str. 13.
[14]             Odluka Vijeća 2006/507/EZ od 14. listopada 2004.
o sklapanju Stockholmske konvencije o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima u ime Europske zajednice (SL L 209,
31.7.2006., str. 1.).
[15]             Uredba (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i
Vijeća od 29. travnja 2004. o postojanim organskim
onečišćujućim tvarima i izmjeni Direktive 79/117/EEZ (SL
L 158, 30.4.2004., str. 7.).
[16]             Prijedlog UNEP/POPS/POPRC-7/4
[17]             Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i
Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji
i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za
kemikalije te o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe
Vijeća(EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94 kao i
Direktive Vijeća 76/769/EEZ i direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ,
93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.).
[18]             Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i
Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za
zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i
91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.).
[19]             Uredba (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i
Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i
uporabi biocidnih proizvoda (SL L 167, 27.6.2012., str. 1.).
[20]             Direktiva 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od
24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano
sprečavanje i kontrola onečišćenja) (SL L 334, 17.12.2010.,
str. 17.).
[21]             Uredba Komisije (EU) br. 519/2012 od 19. lipnja
2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 850/2004 Europskog parlamenta i
Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim tvarima u
pogledu Priloga I. (SL L 159, 20.6.2012., str. 1.).
[22]             Uredba Komisije (EU) br. 757/2010, SL L 223/29
od 25. kolovoza 2010. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 85072004 Europskog
parlamenta i Vijeća o postojanim organskim onečišćujućim
tvarima u pogledu priloga I. i III.
[23]             Odluke POPRC-10/1, POPRC-9/1, POPRC-9/2
[24]             Pentaklorofenol, njegove soli i esteri.
[25]             Diklorirani naftaleni, triklorirani naftaleni,
tetraklorirani naftaleni, pentaklorirani naftaleni, heksaklorirani naftaleni,
heptaklorirani naftaleni i oktaklorirani naftaleni, pojedinačno ili kao
sastavni dijelovi kloriranih naftalena.