               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 19.5.2020.
            COM(2020) 219 final
            2020/0096(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2016/915 u pogledu referentnog razdoblja koje se upotrebljava za mjerenje rasta emisija CO2 kako bi se posljedice pandemije COVID-a 19 uzele u obzir u kontekstu programa CORSIA

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj prijedlog, donesen uslijed pandemije COVID-a 19, odnosi se na odluku o prilagodbi stajališta koje u ime Unije treba zauzeti u Međunarodnoj organizaciji civilnog zrakoplovstva (ICAO) o Programu za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika u međunarodnom zrakoplovstvu (CORSIA) u pogledu njegova referentnog razdoblja za mjerenje rasta emisija CO2 („referentna vrijednost”) .

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Čikaška konvencija i Pariški sporazum

               Cilj je Čikaške konvencije („Konvencija”) regulirati međunarodni zračni prijevoz. Stupila je na snagu 4. travnja 1947. i njome je osnovana Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO).

               Pariški sporazum donesen je na Konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama u prosincu 2015., a cilj mu je ograničiti porast globalne temperature znatno ispod 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama te ga nastojati zadržati ispod 1,5 °C. Svi sektori gospodarstva trebali bi doprinijeti tim smanjenjima emisija, uključujući međunarodni zračni promet.

               Sve države članice EU-a stranke su obaju sporazuma. EU i njegove države članice stranke su Pariškog sporazuma i zajedno su se obvezali smanjiti svoje emisije stakleničkih plinova.

               2.2.Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva

               Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva specijalizirana je agencija Ujedinjenih naroda. Njezini su ciljevi razvoj načela i tehnika međunarodne zračne plovidbe te poticanje planiranja i razvoja međunarodnog zračnog prometa. EU je ad hoc promatrač u mnogim tijelima ICAO-a (Skupštini i drugim tehničkim tijelima).

               2.3.Program za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA)

               Vijeće ICAO-a na svojoj je 214. sjednici 27. lipnja 2018. kao svezak IV. Priloga 16. Čikaškoj konvenciji donijelo Međunarodne standarde i preporučene prakse (SARP) u području zaštite okoliša – Program za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA).

               U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2018/2027
                  1
                države članice obavijestile su ICAO o razlikama. Te razlike između Direktive 2003/87/EZ i CORSIA-e posebno se odnose na to da se Direktiva 2003/87/EZ primjenjuje neovisno o matičnoj zemlji operatora zrakoplova. Direktiva 2003/87/EZ u načelu obuhvaća letove koji polijeću s aerodroma ili slijeću na aerodrom koji se nalazi na državnom području države članice na koju se odnosi Ugovor. Primjenjuje se na jednak način na letove unutar država članica i/ili zemalja EGP-a i među njima.

               U stavku 3.2. dijela II. Međunarodnih standarda i preporučenih praksi („Zahtjevi za neutralizaciju CO2”) navodi se „referentna vrijednost” prosječnih godišnjih emisija CO2 tijekom 2019. i 2020. za linije obuhvaćene CORSIA-om.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               3.1. Kontekst

               Predmet prijedloga je razmatranje utjecaja pandemije COVID-a 19 na referentnu vrijednost CORSIA-e koja se upotrebljava za određivanje budućih zahtjeva za neutralizaciju koje operatori zrakoplova moraju ispuniti kako bi se postigao ugljično neutralan rast od 2020.

               Aktualna pandemija COVID-a 19 sigurno će dovesti do znatnog smanjenja emisija CO2 iz međunarodnog zračnog prometa u 2020. Ako se definicija referentne vrijednosti CORSIA-e ne preispita, pandemija bi dovela do znatno niže referentne vrijednosti CORSIA-e, što bi podrazumijevalo veće zahtjeve u pogledu neutralizacije. To naravno ovisi i o brzini oporavka međunarodnog zračnog prometa i kretanju emisija CO2 iz tog sektora.

               ICAO-ov Odbor za zaštitu okoliša u zrakoplovstvu (CAEP) proveo je analizu razmjera s ciljem kvantificiranja učinka pandemije COVID-a 19 na potražnju za emisijskim jedinicama (za neutralizaciju) u okviru CORSIA-e na temelju različitih scenarija te s ciljem razmatranja različitih opcija za referentnu vrijednost.
                  2

               U CAEP-ovoj analizi razmotrene su različite opcije za referentnu vrijednost od nepromijenjenog stanja, upotrebe emisija iz 2019., prosjeka emisija tijekom više godina, do ekstrapoliranih procjena o tome kakve bi emisije bile u 2020. da nije bilo krize, te je među ostalim utvrđeno da bi:

               –emisije CO2 u 2020. mogle biti oko 40 % niže od razina predviđenih 2016.;

               –referentne emisije za referentnu vrijednost CORSIA-e mogle biti oko 18 % niže u odnosu na razine iz 2019.;

               –niža osnovna vrijednost mogla znatno utjecati na ukupne zahtjeve za neutralizaciju:

               ·u pilot-fazi (2021.–2023.): od +280 % u scenariju oporavka s grafom u obliku slova V do + 150 % u scenariju s grafom u obliku slova U s trajnim gubitkom;

               ·u svim fazama (2021.–2035.): od +45 % u scenariju oporavka s grafom u obliku slova V do –24 % u scenariju s grafom u obliku slova U s trajnim gubitkom;

               –promjena referentnog razdoblja na 2019. mogla dovesti do toga da ukupni zahtjevi za kompenzaciju:

               ·u pilot-fazi (2021.–2023.): budu nula ili blizu nule do 2023. u scenarijima s COVID-om 19; te

               ·u svim fazama (2021.–2035.): od –9 % u scenariju oporavka s grafom u obliku slova V do –32 % u scenariju s grafom u obliku slova U s trajnim gubitkom.

               Na sastanku upravljačke skupine CAEP-a održanom 11. svibnja 2020. analiza razmjera jednoglasno je odobrena i upućena Vijeću ICAO-a na razmatranje tijekom njegova 220. zasjedanja u lipnju 2020.

               3.2. Predloženo stajalište

               Uzimajući u obzir ekološku učinkovitost u odnosu na cilj ICAO-a da osigura ugljično neutralan rast od 2020., potrebu da se osigura potpora CORSIA-i u okolnostima nastalima uslijed pandemije COVID-a 19 i izbjegne neuspjeh ključnih elemenata CORSIA-e, kao i pravni postupak u ICAO-u, razborit početni pristup na temelju trenutačno dostupnih informacija
                  3
                bio bi prihvatiti, ako je to potrebno, prilagodbu projektnih elemenata CORSIA-e kako bi se kao referentna vrijednost utvrdile samo emisije CO2 iz međunarodnog zrakoplovstva obuhvaćene CORSIA-om iz 2019.

               Ako Vijeće ICAO-a tijekom tog zasjedanja donese odluku o prilagodbi referentne vrijednosti CORSIA-e, time bi se jasno pokazalo da ICAO aktivno poduzima korake za prilagodbu krizi te bi se očuvala potpora i sudjelovanje država u CORSIA-i. Kako bi se hitnost odluke uravnotežila s potrebom osiguravanja usklađenosti s pravilima o upravljanju ICAO-a, nakon takve odluke Vijeća ICAO-a može slijediti savjetovanje putem dopisa i službeno donošenje na sljedećem (221.) zasjedanju Vijeća ICAO-a.

               Može biti primjereno izvršiti određene povezane prilagodbe projektnih elemenata CORSIA-e, kao što su:

               –odgovarajuća prilagodba mogućnosti upotrebe emisija iz 2020. kao referentne vrijednosti za izračun zahtjeva neutralizacije tijekom takozvane „pilot-faze”, tj. prve tri godine dobrovoljnog sudjelovanja u programu (2021.–2023.);

               –pojašnjenje da pri izračunu zahtjeva za neutralizaciju za određenu godinu faktor rasta sektora ne može biti negativan, čime se sprječava da negativni zahtjevi za neutralizaciju u jednoj godini poništavaju pozitivne zahtjeve u drugoj godini istog razdoblja obveze.

               Neke su zemlje navele da bi mogle pokušati iskoristiti mogućnost promjene referentne vrijednosti kako bi zatražile različite referentne vrijednosti za različite zemlje ovisno o njihovoj razini razvoja, godini pridruživanja CORSIA-i ili drugim kriterijima. Takva bi promjena bila u suprotnosti s načelima Rezolucije A40-19 i Čikaške konvencije i njezinim načelom nediskriminacije te bi dovela do znatnog rizika od neuspjeha CORSIA-e.

               Ako bi do oporavka intenziteta prometa i odgovarajućih emisija na razine od prije krize trebalo nekoliko godina, viša referentna vrijednost emisija iz 2019. vjerojatno bi dovela do nikakvih ili minimalnih zahtjeva za neutralizaciju tijekom pilot-faze. U tom kontekstu treba podsjetiti da se Rezolucijom Skupštine A40-19 predviđa preispitivanje CORSIA-e svake tri godine, koje će se prvi puta provesti 2022. U Rezoluciji se navodi da bi preispitivanja trebala uključivati procjenu napretka u postizanju cilja ICAO-a o zadržavanju globalnih neto emisija ugljika iz međunarodnog zračnog prometa od 2020. na istoj razini, procjenu tržišnih i troškovnih utjecaja programa na države i operatore zrakoplova te na međunarodni zračni promet, procjenu funkcioniranja planiranih elemenata programa i razmatranje poboljšanja programa u skladu sa svrhom Pariškog sporazuma, a posebno s njegovim dugoročnim ciljevima u pogledu temperature te razmatranje ažuriranja projektnih elemenata programa kako bi se poboljšala provedba, povećala djelotvornost i na najmanju moguću mjeru svelo narušavanje tržišta.

               Važnost takvog preispitivanja tim je veća zbog potrebe za osiguravanjem dosljednosti s dugoročnim ciljem smanjenja emisija CO2 koji Skupština treba razmotriti.

               Ovisno o brzini oporavka međunarodnog zračnog prometa i mjeri u kojoj CORSIA doprinosi dugoročnom cilju smanjenja emisija CO2, moglo bi biti važno prilikom budućeg preispitivanja CORSIA-e ponovno razmotriti njezinu razinu ambicije uključujući i pitanje referentne vrijednosti. Povećanje razine ambicije CORSIA-e bilo bi u skladu sa stajalištem Unije utvrđenim u Odluci Vijeća (EU) 2016/915.

               Promjena stajališta Unije o CORSIA-i zbog izbijanja pandemije COVID-a 19 ne bi utjecala na potporu EU-a politici na kojoj se temelji cilj ICAO-a za ugljično neutralan rast od 2020., kako je utvrđeno u Rezoluciji Skupštine A40-19.

               4.Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Predložena Odluka usklađena je s drugim politikama Unije te ih dopunjuje, i to energetsku politiku, politiku zaštite okoliša i prometnu politiku.

               5.Pravna osnova

               5.1.Postupovnopravna osnova

               5.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tijela ili stranka sporazuma
                  4
               .

               5.1.2.Primjena u predmetnom slučaju

               Akt (Međunarodni standardi i preporučene prakse za CORSIA-u) koji Vijeće ICAO-a može izmijeniti je akt koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a, konkretno na Direktivu 2003/87/EZ Europskog parlamenta i Vijeća. Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu Odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               5.2.Materijalnopravna osnova

               Europska unija u skladu s člankom 192. stavkom 1. i člankom 191. UFEU-a doprinosi, među ostalim, ostvarenju sljedećih ciljeva: očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša, promicanju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih problema okoliša, a osobito borbi protiv klimatskih promjena.

               5.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih dvaju ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, konkretno onoj koja je potrebna za glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               5.2.2.Primjena u predmetnom slučaju

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na klimatsku politiku u kontekstu međunarodnog zrakoplovstva.

               Stoga je materijalnopravna osnova predložene odluke članak 192. stavak 1. UFEU-a.

               5.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 192. stavak 1. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2020/0096 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2016/915 u pogledu referentnog razdoblja koje se upotrebljava za mjerenje rasta emisija CO2 kako bi se posljedice pandemije COVID-a 19 uzele u obzir u kontekstu programa CORSIA

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Čikaška konvencija o međunarodnom civilnom zrakoplovstvu („Konvencija”), koja ima za cilj regulaciju međunarodnog zračnog prijevoza, stupila je na snagu 4. travnja 1947. Njome je osnovana Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO).

               (2)Sve države članice Unije ugovorne su stranke Konvencije i članice ICAO-a, a Unija ima status promatrača u nekim tijelima ICAO-a.

               (3)U prosincu 2015. na 21. Konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama donesen je Pariški sporazum čiji je cilj ograničiti porast globalne temperature znatno ispod 2 °C u usporedbi s predindustrijskim razinama te ga nastojati zadržati ispod 1,5 °C. Svi sektori gospodarstva trebali bi doprinijeti tim smanjenjima emisija, uključujući međunarodni zračni promet.

               (4)ICAO je na 39. Skupštini održanoj 2016. donio Rezoluciju A39-3 u kojoj je odlučeno da će se razviti globalni tržišno utemeljen mehanizam radi ograničavanja emisija stakleničkih plinova iz međunarodnog zrakoplovstva na razine iz 2020. Stajalište Unije u pogledu razrade i donošenja tog mehanizma i njegovih raznih detaljnih elemenata utvrđeno je Odlukom Vijeća (EU) 2016/915
                  5
               . Tom se odlukom uvažava činjenica da relevantne odluke koje je donijelo Vijeće ICAO-a, tijelo osnovano na temelju sporazuma, proizvode pravne učinke. Te bi odluke mogle postati obvezujuće u skladu s Konvencijom i u okviru ograničenja utvrđenih u Konvenciji, a ujedno bi mogle postati obvezujuće za Uniju i njezine države članice na temelju postojećih sporazuma o međunarodnom zračnom prijevozu.

               (5)Vijeće ICAO-a na 10. sjednici 214. zasjedanja održanoj 27. lipnja 2018. donijelo je prvo izdanje sveska IV. Priloga 16. Konvenciji: Međunarodni standardi i preporučene prakse u području zaštite okoliša – Program za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo („CORSIA”). Tim se tekstom, među ostalim, utvrđuju vrijednosti emisija koje se upotrebljavaju za izračun faktora rasta (faktor rasta sektora i faktori rasta operatora zrakoplova). Te su vrijednosti utvrđene kao prosjek međunarodnih emisija CO2 iz zračnog prometa obuhvaćenih CORSIA-om tijekom 2019. i 2020. (na razini sektora i na razini pojedinačnih operatora zrakoplova).

               (6)U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2018/2027
                  6
                države članice obavijestile su ICAO o razlikama između Direktive 2003/87/EZ i tih standarda i preporučenih praksi.

               (7)Aktualna pandemija COVID-a 19 dovest će do znatnog smanjenja emisija CO2 iz međunarodnog zračnog prometa u 2020.
                  7
                Stoga će dovesti i do znatno nižih vrijednosti emisija CORSIA-e koje se upotrebljavaju za izračun faktora rasta
                  8
               . Ako se te vrijednosti ne izmijene, to bi moglo dovesti do znatno viših zahtjeva u pogledu neutralizacije emisija, ovisno o brzini oporavka međunarodnog zračnog prometa i kretanju emisija CO2 iz tog sektora.

               (8)Moguće je, a i važno, da će Vijeće ICAO-a na svojem 220. zasjedanju od 8. do 26. lipnja 2020. donijeti odluku o izmjeni vrijednosti emisija koje se upotrebljavaju za izračun faktora rasta u okviru programa CORSIA, točnije u odnosu na referentno razdoblje koje se uzima u obzir („referentno razdoblje”). Druga je mogućnost uvrštavanje konačne odluke o ovom pitanju u dnevni red sljedećeg (221.) zasjedanja Vijeća ICAO-a. Takav je razvoj događaja posebno moguć ako Vijeće ICAO-a smatra da bi takvoj odluci trebalo prethoditi savjetovanje putem dopisa.

               (9)Kao i sam program CORSIA, svaka izmjena njegovih uvjeta podrazumijeva odluku koju donosi tijelo osnovano na temelju sporazuma i koja proizvodi pravne učinke.

               (10)Iako su se Unija i njezine države članice dosljedno zalagale za globalni cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova iz međunarodnog zračnog prometa koji ne prelazi razine iz 2020., u sadašnjim okolnostima čini se da je upućivanje na 2019. kao referentno razdoblje najbliža moguća zamjenska vrijednost na temelju stvarnih podataka za potrebe odražavanja dugoročnog cilja ICAO-a o ugljično neutralnom rastu od 2020., kako je utvrđeno u Rezoluciji A39-3. U tom kontekstu i radi očuvanja dostatne potpore i ključnih projektnih elemenata CORSIA-e te na temelju trenutačno dostupnih informacija, čini se prikladnim kao jedinstveno referentno razdoblje odrediti kalendarsku godinu 2019.

               (11)Trebalo bi uskratiti potporu drugoj opciji iznesenoj u aktualnoj raspravi, kojom se predlaže utvrđivanje različitih referentnih vrijednosti za različite zemlje ovisno o njihovoj razini razvoja, godini pridruživanja CORSIA-i ili drugim kriterijima. Tom drugom opcijom bi se prekršilo načelo nediskriminacije, kako je navedeno u Rezoluciji A40-19, te bi se mogao ugroziti nastavak postojanja CORSIA-e u njezinu sadašnjem obliku.

               (12)Stoga bi Odluku Vijeća (EU) 2016/915 trebalo izmijeniti kako bi se Uniji i njezinim državama članicama omogućilo da kalendarsku godinu 2019. prihvate kao jedinstveno referentno razdoblje.

               (13)Načelo redovitog preispitivanja i dalje se primjenjuje. U tom kontekstu treba podsjetiti da se Rezolucijom Skupštine A40-19 predviđa preispitivanje CORSIA-e svake tri godine, koje će se prvi puta provesti 2022. Važnost takvog preispitivanja povećava se ako se intenzitet prometa u tom sektoru i odgovarajuće emisije budu dulje oporavljali do razina od prije krize. U slučaju sporog oporavka, tijekom „pilot-faze” CORSIA-e (2021.–2023.)
                  9
                osnovna vrijednost emisija iz 2019. vjerojatno bi dovela do nikakvih ili do minimalnih zahtjeva za neutralizaciju. Važnost takvog preispitivanja tim je veća zbog potrebe za osiguravanjem dosljednosti s dugoročnim ciljem smanjenja emisija CO2 koji Skupština treba razmotriti.

               (14)Povezano sa svim sektorima gospodarstva koji doprinose smanjenju emisija CO2, zrakoplovstvo od 2012. doprinosi svojim uključivanjem u sustav EU-a za trgovanje emisijama. Komisija će izvijestiti Europski parlament i Vijeće te predstaviti prijedlog za provedbu programa CORSIA, prema potrebi, u skladu s osiguravanjem doprinosa zrakoplovstva obvezi Unije za smanjenje emisija stakleničkih plinova u cijelom gospodarstvu do 2030.

               (15)Odluku Vijeća (EU) 2016/915 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Prilog Odluci Vijeća (EU) 2016/915 mijenja se u skladu s Prilogom ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Vijeće

                  Predsjednik

                     (1)

                        Odluka Vijeća (EU) 2018/2027 od 29. studenoga 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva u pogledu prvog izdanja Međunarodnih standarda i preporučene prakse u području zaštite okoliša – Program za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA), SL L 325, 20.12.2018., str. 25.

                     (2)

                        IATA, ICSA i druge organizacije također su provele povezane studije. Vidjeti, primjerice:

                  https://www.iata.org/en/policy/environment/corsia/

                        ili https://www.edf.org/sites/default/files/documents/COVID_CORSIA_baseline_analysis.pdf

                     (3)

                        Posebno iz ICAO-ova CAEP-a.

                     (4)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točka 64.

                     (5)

                        Odluka Vijeća (EU) 2016/915 od 30. svibnja 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u pogledu međunarodnog instrumenta koji treba izraditi u okviru tijelâ ICAO-a s ciljem provedbe jedinstvene globalne tržišno utemeljene mjere za emisije iz međunarodnog zračnog prometa od 2020. (SL L 153, 10.6.2016., str. 32.).

                     (6)

                        Odluka Vijeća (EU) 2018/2027 od 29. studenoga 2018. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva u pogledu prvog izdanja Međunarodnih standarda i preporučene prakse u području zaštite okoliša – Program za neutralizaciju i smanjenje emisija ugljika za međunarodno zrakoplovstvo (CORSIA) (SL L 325, 20.12.2018., str. 25.).

                     (7)

                        Emisije CO2 u 2020. mogle bi biti oko 40 % niže od razina predviđenih 2016. (ICAO-ov CAEP, 11. svibnja 2020.).

                     (8)

                        Referentne emisije za referentnu vrijednost CORSIA-e mogle bi biti oko 18 % niže u odnosu na razine iz 2019. (ICAO-ov CAEP, 11. svibnja 2020.).

                     (9)

                        ICAO-ov CAEP, 11. svibnja 2020.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 19.5.2020.
            COM(2020) 219 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o izmjeni Odluke Vijeća (EU) 2016/915 u pogledu referentnog razdoblja koje se upotrebljava za mjerenje rasta emisija CO2 kako bi se posljedice pandemije COVID-a 19 uzele u obzir u kontekstu programa CORSIA

               PRILOG

               Prilog Odluci Vijeća (EU) 2016/915 mijenja se kako slijedi:

               iza druge alineje dodaje se sljedeća alineja:

               „– s obzirom na utjecaj pandemije COVID-a 19 na emisije u 2020., prihvatiti da se vrijednosti emisija upotrijebljene za izračun faktora rasta utvrđenih u programu CORSIA izmijene tako da obuhvaćaju samo razine emisija iz 2019.;”


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.7.2020.
            COM(2020) 332 final
            2020/0150(CNS)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu
            {SWD(2020) 141 final}

               OBRAZLOŽENJE

               Tradicionalni rum iz najudaljenijih francuskih regija predmet je posebnog sustava trošarina na francuskom kopnenom tržištu od 1923. Od stvaranja unutarnjeg tržišta i usklađivanja trošarina u Europi taj je posebni sustav trošarina zadržan uz suglasnost Europske unije.

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Prijedlog se odnosi na Odluku Vijeća kojom se želi zamijeniti trenutačna Odluka Vijeća 189/2014/EU od 20. veljače 2014.
                  1
                koja je donesena na temelju članka 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Tim se člankom dopušta poduzimanje posebnih mjera za najudaljenije regije jer se njime potvrđuje da trajna i kombinirana ograničenja ozbiljno priječe razvoj i utječu na njihovo gospodarsko i društveno stanje. U članku je predviđeno dopuštanje takvih mjera pod uvjetom da se njima ne ugrožavaju cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući unutarnje tržište i zajedničke politike. Ovom se odlukom Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza
                  2
                na tradicionalni rum proizveden u francuskim najudaljenijim regijama Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu kada se prevozi u kopnenu Francusku i ondje konzumira. Sniženje neizravnih poreza ne može biti veće od 50 % francuske standardne trošarine na alkohol i ograničeno je na godišnju kvotu od 144 000 hektolitara čistog alkohola. Odstupanje istječe 31. prosinca 2020.

               Cilj je tog režima nadoknaditi više troškove proizvodnje tradicionalnog ruma u francuskim najudaljenijim regijama i zajamčiti pristup tržištu na francuskom kopnu, koje je njihovo glavno prodajno mjesto. Nepovoljan položaj u tržišnom natjecanju s kojim se suočavaju gospodarski subjekti posljedica je udaljenosti francuskih najudaljenijih regija i njihove izoliranosti, male površine, nepovoljne topografije i klime, gospodarske ovisnosti o malom broju proizvoda, posebice o vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske, jer u velikoj mjeri ograničavaju njihov gospodarski razvoj.

               Na temelju analitičkog dokumenta priloženog ovom prijedlogu, u kojem se preispituju trenutačni režim te potencijalni učinci mogućih opcija za razdoblje nakon 2020., Komisija predlaže obnovu režima do 2027. uz povećanje godišnje kvote na 153 000 hektolitara čistog alkohola. Najveća stopa sniženja zadržava se na 50 %. Povećanje godišnje kvote na 153 000 hektolitara čistog alkohola u skladu je s povijesnim povećanjima kvote i zadovoljit će rast proizvodnje te je dovoljno za smanjenje potreba za daljnjim izmjenama prije isteka sedam godina primjene nove odluke. Time će se riješiti utvrđeni problem fiksne kvote koji je doveo do povremenog prilagođavanja kvote izmjenama odluka Vijeća, obično uz retroaktivnu primjenu. To je negativno utjecalo na mogućnost proizvođača da planiraju svoju proizvodnju, a u nekim slučajevima i na njihova dugoročna ulaganja. Štoviše, blago povećanje kvote osigurava dosljednost s politikom javnog zdravlja i tržišnog natjecanja.

               Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  U Komunikaciji „Strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a”
                     3
                   iz 2017. napominje se da se najudaljenije regije i dalje suočavaju s ozbiljnim izazovima, među kojima su mnogi trajni. U toj je komunikaciji predstavljen Komisijin pristup u pogledu podrške koju pruža tim regijama u razvoju na temelju njihovih jedinstvenih prednosti, a u skladu s kojim se utvrđuju novi sektori s ciljem omogućavanja rasta i stvaranja radnih mjesta.

                  U tom kontekstu, cilj je ovog prijedloga pružiti podršku francuskim najudaljenijim regijama u razvoju na temelju njihovih prednosti s ciljem omogućavanja lokalnog rasta i stvaranja radnih mjesta u sektoru šećerne trske i ruma. Ovim se prijedlogom nadopunjava Program mogućnosti koji se posebno odnosi na udaljenost i izoliranost (POSEI)
                     4
                  , usmjeren na pružanje podrške primarnom sektoru i proizvodnji sirovina.

               Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Prijedlog je u skladu sa strategijom jedinstvenog tržišta iz 2015.
                     5
                   u kojoj se Komisija odlučila za ostvarenje dubljeg i pravednijeg jedinstvenog tržišta od kojeg će svi dionici imati koristi. Jedan od ciljeva predložene mjere ublažavanje je dodatnih troškova s kojima se suočavaju poduzeća u najudaljenijim regijama i koji otežavaju njihovo potpuno sudjelovanje na jedinstvenom tržištu. Budući da obuhvaća ograničene količine (količina obuhvaćenog ruma čini manje od 1,5 % potrošnje alkoholnih pića u Francuskoj), ne predviđa se negativan utjecaj na neometano funkcioniranje jedinstvenog tržišta.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

                  Pravna je osnova članak 349. UFEU-a. Tom se odredbom Vijeću omogućuje da donosi posebne odredbe radi prilagođavanja primjene Ugovora na najudaljenije regije EU-a.

               Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Samo je Vijeće, na temelju članka 349. UFEU-a, ovlašteno za donošenje posebnih mjera kojima se pogoduje najudaljenijim regijama EU-a kako bi se prilagodila primjena Ugovora na te regije, uključujući zajedničke politike, zbog stalnih ograničenja koja utječu na gospodarsku i socijalnu situaciju u tim regijama. To se odnosi i na odobravanje odstupanja od članka 110. UFEU-a. Prijedlog odluke Vijeća stoga je u skladu s načelom supsidijarnosti.

               Proporcionalnost

                  Ovaj je prijedlog u skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u članku 5. stavku 4. Ugovora o Europskoj uniji. Predložene izmjene ne prelaze ono što je potrebno za rješavanje predmetnih pitanja te time i za ostvarivanje ciljeva Ugovora o osiguravanju pravilnog i djelotvornog funkcioniranja unutarnjeg tržišta.

                  Kvota od 153 000 hektolitara čistog alkohola odgovara povijesnoj godišnjoj stopi rasta proizvodnje ruma od 2 %.

               Odabir instrumenta

                  Predlaže se da se Odluka Vijeća br. 189/2014/EU zamijeni odlukom Vijeća.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Vanjskom je studijom potvrđena relevantnost režima jer se proizvođači iz najudaljenijih regija i dalje suočavaju s većim troškovima proizvodnje u odnosu na konkurente na kopnu, koji se trenutačno nadoknađuju sniženjem trošarina.

               Povećanjem proizvodnje ruma povećala se potražnja za šećernom trskom i u studiji se procjenjuje da je 53 000 tona šećerne trske posljedica režima, koja je dovela do stvaranja 400 radnih mjesta u vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske. U financijskom je smislu studija pokazala da troškovi premašuju korist od režima. Rum ima važnu ulogu u gospodarstvima francuskih najudaljenijih regija, što se mora uzeti u obzir tijekom utvrđivanja ukupne učinkovitosti režima.

                  Unatoč smanjenju tržišnog udjela tradicionalnog ruma francuskih najudaljenijih regija, studija je pokazala da je režim uglavnom djelotvoran u zadržavanju pristupa francuskom kopnenom tržištu u apsolutnom smislu.

                  Međutim, mehanizam kvota smanjuje ukupnu djelotvornost režima. U studiji se isto tako napominje da bi se ukupna učinkovitost mogla povećati poboljšanjem okvira za praćenje.

                  Naposljetku, studija je pokazala da je režim i dalje dosljedan u odnosu na druge politike Unije.

               Savjetovanja s dionicima

                  U okviru vanjske studije kojom se potkrepljuje analiza trenutačnog režima, svi su dionici dostavili svoje odgovore na upitnike, intervjue i rasprave. U okviru javnog savjetovanja razni su dionici mogli dostaviti svoje odgovore, iako je sudjelovanje bilo ograničeno (ukupno deset) na pet odgovora građana EU-a, dva gospodarskih subjekata, jedan nevladinih organizacija, jedan sindikata i jedan poslovnih udruga.

               Procjena učinka

                  Ova se inicijativa priprema kao usporedna aktivnost: ex post evaluacija važećeg režima nakon koje je uslijedila procjena mogućih budućih kretanja. Takva procjena mogućih učinaka nastavka i moguće izmjene važećeg režima utvrđena je u analitičkom dokumentu, uključujući evaluacijski prilog. Ovaj se dokument temelji na vanjskoj studiji i informacijama koje je dostavila država članica.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog ne utječe na proračun Europske unije jer prihodi od trošarina u cijelosti pripadaju državama članicama.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Praćenje provedbe i funkcioniranja odstupanja bit će uloga francuskih tijela i Komisije, kao i do sada.

                  Od Francuske će se zatražiti da do 30. rujna 2025. dostavi izvješće za razdoblje od 2019. do 2024. To izvješće uključuje sljedeće:

               ·informacije o dodatnim troškovima povezanima s proizvodnjom

               ·informacije o gospodarskim poremećajima i učincima na tržište

               ·informacije za evaluaciju djelotvornosti, učinkovitosti i dosljednosti s drugim politikama EU-a

               ·informacije o kontinuiranoj relevantnosti novog zakonodavstva i dodanoj vrijednosti EU-a.

                  Izvješćivanjem bi se isto tako trebalo nastojati prikupiti informacije od svih relevantnih dionika u pogledu razine i kretanja njihovih dodatnih troškova proizvodnje, troškova usklađivanja i svih slučajeva narušavanja tržišta.

                  Kako bi osigurala da informacije koje francuska tijela prikupe sadržavaju podatke koje Komisija treba za donošenje utemeljene odluke o valjanosti i provedivosti programa u budućnosti, Komisija će sastaviti posebne smjernice o potrebnim informacijama. Takve će smjernice, u mjeri u kojoj je to moguće, biti zajedničke drugim sličnim programima za najudaljenije regije EU-a koje su uređene sličnim zakonodavstvom.

                  Time će se Komisiji omogućiti da procijeni postoje li još uvijek razlozi kojima se opravdava odstupanje, je li porezna olakšica koju Francuska odobrava još uvijek razmjerna te jesu li moguće druge mjere sustavu odstupanja od poreza, vodeći računa o njihovoj međunarodnoj dimenziji.

                  Struktura i podaci koji se zahtijevaju u izvješću priloženi su prijedlogu u Prilogu 1.

               2020/0150 (CNS)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 349.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  6
               ,

               u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Odlukom Vijeća 189/2014/EZ
                  7
                Francuskoj se odobrava da na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu koji se prodaje na francuskom kopnu primjenjuje sniženu stopu trošarine koja može biti niža od najniže stope trošarine utvrđene Direktivom Vijeća 92/84/EEZ, ali najviše 50 % niža od standardne nacionalne trošarine na alkohol. Sniženje trošarine ograničeno je na godišnju kvotu od 144 000 hektolitara čistog alkohola. To odstupanje istječe 31. prosinca 2020.

               (2)Francuska su tijela 18. listopada 2019. zatražila od Komisije da podnese prijedlog odluke Vijeća o produljenju vremenskog ograničenja odobrenja utvrđenog u Odluci 189/2014/EU na dodatnih sedam godina, od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027., uz povećanje kvote.

               (3)Imajući u vidu mali opseg lokalnog tržišta, destilerije u četirima najudaljenijim regijama obuhvaćenima ovim odobrenjem mogu razvijati svoje aktivnosti samo ako imaju dostatan pristup tržištu na francuskom kopnu, koje je glavno prodajno mjesto za njihov rum (65 % ruma). Otežano tržišno natjecanje za „tradicionalni” rum na tržištu Unije može se pripisati dvama parametrima: višim troškovima proizvodnje i višim porezima po boci s obzirom na to da se „tradicionalni” rum obično prodaje s većim razinama jakosti alkohola i u većim bocama.

               (4)Troškovi proizvodnje u vrijednosnom lancu ruma od šećerne trske u tim četirima najudaljenijim regijama viši su nego u drugim regijama u svijetu. Naime, udaljenost, nepovoljna topografija i klima četiriju najudaljenijih regija znatno utječu na cijenu sastojaka i proizvodnje. Osim toga, troškovi za plaće viši su u odnosu na susjedne zemlje jer se u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu primjenjuje francusko socijalno zakonodavstvo. Te najudaljenije regije podliježu i standardima Unije o okolišu i sigurnosti koji podrazumijevaju znatna ulaganja i troškove koji nisu izravno povezani s produktivnošću, čak i ako se dio tih ulaganja sufinancira iz strukturnih fondova Unije. Nadalje, destilerije u tim četirima najudaljenijim regijama manje su od destilerija međunarodnih grupacija. Zbog toga dolazi do viših troškova proizvodnje po jedinici izlaznog proizvoda.

               (5)„Tradicionalni” rum koji se prodaje na francuskom kopnu obično se na tržištu nudi u većim bocama (36 % ruma prodaje se u bocama od 1 litre) i s većim razinama alkohola (u rasponu od 40° do 59°) u odnosu na konkurentske proizvode na osnovi ruma koji se obično prodaju u bocama od 0,7 litara pri 37,5°. Zbog većeg sadržaja alkohola više su trošarine, viši je vignette sécurité sociale (VSS), a osim toga viši je i porez na dodanu vrijednost (PDV) po litri prodanog ruma. Zbog toga snižena stopa trošarine, koja može biti najviše 50 % niža od standardne nacionalne trošarine na alkohol, ostaje razmjerna kumulativnim dodatnim troškovima koji proizlaze iz viših troškova proizvodnje i više trošarine, VSS-a i PDV-a.

               (6)Stoga bi trebalo uzeti u obzir i dodatne troškove koji proizlaze iz desetljeća duge tržišne prakse prodaje „tradicionalnog” ruma s višim razinama alkohola, što uzrokuje više poreze.

               (7)Porezna olakšica kojom se obuhvaćaju i usklađene trošarine i VSS treba ostati razmjerna tako da se ne narušava cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije, uključujući zaštitu nenarušenog tržišnog natjecanja na jedinstvenom tržištu i politike državne potpore.

               (8)Porezna olakšica do sada nije utjecala na jedinstveno tržište jer se posljednjih godina tržišni udio tradicionalnog ruma smanjio za 11 % zbog povećane potrošnje alkoholnih pića na osnovi ruma.

               (9)Kako bi se izbjeglo ozbiljno ograničavanje gospodarskog razvoja francuskih najudaljenijih regija i osigurao kontinuitet industrije ruma od šećerne trske i radnih mjesta koja ta industrija pruža u francuskim najudaljenijim regijama, nužno je obnoviti i povećati godišnju kvotu odobrenja utvrđenih u Odluci 189/2014/EU.

               (10)Kako bi se osiguralo da ova odluka ne narušava jedinstveno tržište, količinu ruma iz prekomorskih departmana na koju se može primijeniti ova mjera treba utvrditi na 153 000 hektolitara čistog alkohola godišnje.

               (11)Budući da je porezna olakšica ograničena na iznos koji je potreban za nadoknadu dodatnih troškova i budući da su količine u pitanju i dalje umjerene te da je porezna olakšica ograničena na potrošnju na francuskom kopnu, mjerom se ne narušavaju cjelovitost i dosljednost pravnog poretka Unije.

               (12)Kako bi Komisiji omogućila da procijeni ispunjavaju li se i dalje uvjeti kojima se opravdava odobrenje, francuska tijela trebaju Komisiji podnijeti izvješće o praćenju do 30. rujna 2025.

               (13)Ovom se Odlukom ne dovodi u pitanje moguća primjena članaka 107. i 108. UFEU-a,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odstupajući od članka 110. Ugovora, Francuskoj se odobrava da na francuskom kopnu na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu produlji primjenu stope trošarine niže od pune stope za alkohol utvrđene člankom 3. Direktive 92/84/EEZ
                  8
                i stope nameta nazvanog „cotisation sur les boissons alcooliques” (VSS) niže od pune stope koja bi se primjenjivala u skladu s nacionalnim zakonodavstvom.

               Članak 2.

               Odstupanje utvrđeno u članku 1. primjenjuje se na rum kako je definiran u odjeljku 1. točki (f) Priloga II. Uredbi (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća
                  9
                od 24. svibnja 2021. i na rum kako je definiran u odjeljku 1. točki (g) podtočki i. Priloga I. Uredbi (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća
                  10
                od 25. svibnja 2021. koji je proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu od šećerne trske ubrane na mjestu proizvodnje, sa sadržajem hlapljivih tvari osim etilnog i metilnog alkohola od najmanje 225 grama po hektolitru čistog alkohola i alkoholne jakosti od najmanje 40 % volumnog udjela.

               Članak 3.

               (1)Snižene stope trošarine i VSS-a iz članka 1. ove Odluke koje su primjenjive na rum iz članka 2. ove Odluke ograničavaju se na godišnju kvotu od 153 000 hektolitara čistog alkohola.

               (2)Snižene stope trošarine i VSS-a iz članka 1. ove Odluke mogu pojedinačno biti niže od najniže stope trošarine na alkohol utvrđene Direktivom 92/84/EEZ, ali mogu biti najviše 50 % niže od pune stope na alkohol utvrđene u skladu s člankom 3. Direktive 92/84/EEZ ili pune stope na alkohol za VSS.

               (3)Kumulativna porezna olakšica odobrena u skladu sa stavkom 2. ovog članka ne smije biti viša od 50 % pune stope na alkohol utvrđene u skladu s člankom 3. Direktive 92/84/EEZ.

               Članak 4.

               Najkasnije do 30. rujna 2025., Francuska Komisiji podnosi izvješće o praćenju kako bi joj omogućila da procijeni ispunjavaju li se i dalje uvjeti kojima se opravdava odobrenje utvrđeno u članku 1. Izvješće mora sadržavati informacije propisane u Prilogu.

               Članak 5.

               Ova se Odluka primjenjuje od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2027.

               Članak 6.

               Ova je Odluka upućena Francuskoj Republici.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 59, 28.2.2014., str. 1.

                     (2)

                        Ti su neizravni porezi trošarine i „vignette sécurité sociale” (VSS). Trošarine su neizravni porezi na prodaju ili upotrebu određenih proizvoda, kao što su alkohol i duhan, te se obično primjenjuju kao iznos po količini proizvoda. Svi prihodi od trošarina u cijelosti pripadaju državama članicama. VSS je doprinos za socijalnu sigurnost utvrđen za alkoholna pića koja se prodaju u Francuskoj radi suzbijanja rizika za zdravlje povezanih s potrošnjom etilnog alkohola. VSS se utvrđuje povrh nacionalne trošarine.

                     (3)

                        COM(2017) 623 final.

                     (4)

                        Uredba (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2013.

                     (5)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom
                        gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Poboljšanje jedinstvenog tržišta: više prilika za ljude i poduzeća (COM(2015) 550 final), str. 4.

                     (6)

                        SL C XXX, XXX, str. XXX.

                     (7)

                  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=celex%3A32014D0189

                     (8)

                        Direktiva Vijeća 92/84/EEZ od 19. listopada 1992. o usklađivanju stopa trošarina na alkohol i alkoholna pića (SL L 316, 31.10.1992., str. 29.).

                     (9)

                        Uredba (EZ) br. 110/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. siječnja 2008. o definiranju, opisivanju, prezentiranju, označivanju i zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla jakih alkoholnih pića i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 1576/89 (SL L 39, 13.2.2008., str. 16.).

                     (10)

                        Uredba (EU) 2019/787 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o definiranju, opisivanju, prezentiranju i označivanju jakih alkoholnih pića, upotrebi naziva jakih alkoholnih pića u prezentiranju i označivanju drugih prehrambenih proizvoda, zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla za jaka alkoholna pića, upotrebi etilnog alkohola i destilata poljoprivrednog podrijetla u alkoholnim pićima te stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 110/2008 (SL L 130, 17.5.2019., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 24.7.2020.
            COM(2020) 332 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            kojom se Francuskoj odobrava primjena snižene stope određenih neizravnih poreza na „tradicionalni” rum proizveden u Guadeloupeu, Francuskoj Gijani, Martiniqueu i Réunionu
            {SWD(2020) 141 final}

               PRILOG

               Informacije koje je potrebno navesti u izvješću iz članka 4.

               1.Procijenjeni dodatni troškovi. Navode se informacije za svaku vrstu ruma („agricole rum” i „sucrerie rum”) na koju se primjenjuje snižena stopa relevantnih neizravnih poreza. Francuska tijela u tablici 1. navode barem sljedeće informacije ako su takve informacije dostupne. Informacije navedene u tablici dostatne su za procjenu dodatnih troškova s kojima se suočavaju proizvođači u francuskim najudaljenijim regijama.

               Tablica 1.

                        Guadeloupe (EUR)

                        Francuska Gijana (EUR)

                        Martinique (EUR)

                         Réunion (EUR)

                        Napomene2

                        Cijena šećerne trske (po 100 kg)

                        Cijena melase (po 100 kg)

                        Trošak prijevoza (po kilogramu)

                        Radna snaga (po hektolitru čistog alkohola)

                        Drugi ulazni faktori (po hektolitru čistog alkohola)

                        Troškovi amortizacije

                        Troškovi usklađivanja

                        Ostali troškovi1

               Napomene uz tablicu:

               (1) Navesti informacije o troškovima povezanima s vodom, električnom energijom i otpadom te ostale relevantne troškove.

               (2)Navesti informacije o svim specifikacijama i pojašnjenjima na kojima se temelje metode izračuna.

               2.Druge subvencije. Francuska tijela ispunjavaju tablicu 2. u kojoj navode sve ostale potpore ili mjere potpore koje se odnose na dodatne operativne troškove gospodarskih subjekata povezane sa statusom najudaljenije regije.

               Tablica 2.

                        Potpora/mjera potpore1

                        Razdoblje2

                        Ciljni sektor3

                        Iznos proračuna u EUR4

                        Godišnji rashodi u EUR (2019.–2024.)5

                        Udio proračuna koji se može pripisati nadoknadi dodatnih troškova6

                        Procijenjeni broj poduzeća korisnika7

                        Napomene8

                        [popis]

               Napomene uz tablicu:

               (1)Navesti informacije o identifikaciji i vrsti mjere (program, broj državne potpore itd.).

               (2)Navesti informacije o godinama obuhvaćenima mjerom.

               (3)Navesti informacije samo o mjerama usmjerenima na sektor.

               (4)Navesti informacije o ukupnom proračunu mjere i izvorima financiranja.

               (5)Navesti informacije o stvarnim izdacima za svaku godinu u razdoblju praćenja (2019.–2024.), ako su dostupne.

               (6)Navesti približnu procjenu u postotku ukupnog proračuna.

               (7)Navesti približnu procjenu, ako je izvedivo.

               (8)Navesti sve primjedbe i pojašnjenja.

               3.Učinak na javni proračun. Francuska tijela ispunjavaju tablicu 3. navodeći ukupan iznos (u EUR) poreza koji nije prikupljen zbog primijenjenih razlika u oporezivanju.

               Tablica 3.

                        2019.

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        Otpisani porezni prihodi

               4.Učinak na ukupne gospodarske rezultate. Francuska tijela ispunjavaju tablicu 4. navodeći sve podatke koji pokazuju učinak snižene stope relevantnih neizravnih poreza na socioekonomski razvoj najudaljenijih regija. Indikatori koje treba navesti u tablici odnose se na rezultate sektora ruma u odnosu na opće rezultate u regionalnom gospodarstvu. Ako neki indikatori nisu dostupni, navode se drugi izvještajni podaci o ukupnim socioekonomskim rezultatima najudaljenijih regija.

               Tablica 4.

                        Godina1

                        2019.

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        Napomene2

                        Regionalna bruto dodana vrijednost

                        U sektoru ruma

                        U sektoru ruma od šećerne trske

                        Zaposlenost u lokalnim destilerijama

                        Zaposlenost u sektoru ruma od šećerne trske

                        Stopa nezaposlenosti

                        Broj aktivnih poduzeća

                        Broj proizvođača ruma (uključujući MSP-ove)

                        Obrađena površina šećerne trske (ha)

                        Indeks cjenovne razine – kopnena Francuska

                        Indeks cjenovne razine – regije

                        Broj turista – regije

                        Broj turista – destilerije

               Napomene uz tablicu:

               (1)Informacije bi mogle biti nedostupne za sve navedene godine.

               (2)Prema potrebi navesti primjedbe i pojašnjenja.

               5.Specifikacije režima. Francuska tijela ispunjavaju tablicu 5. za svaku vrstu ruma („agricole rum” i „sucrerie rum”) i prema regiji (Guadeloupe, Francuska Gijana, Martinique i Réunion). Ako neki indikatori nisu dostupni, navode se drugi izvještajni podaci o specifikacijama režima.

               Tablica 5.

                        Količina (u hektolitrima čistog alkohola)

                        2019.

                        2020.

                        2021.

                        2022.

                        2023.

                        2024.

                        Proizvodnja ruma

                        Proizvodnja tradicionalnog ruma

                        Lokalna prodaja ruma

                        Rum otpremljen na kopno

                        Tradicionalni rum otpremljen u kopnenu Francusku

                        Tradicionalni rum otpremljen u okviru odstupanja

                        Rum otpremljen u druge države članice

                        Rum izvezen u treće zemlje

                        Rum kao postotak ukupnog dodatnog izvoza najudaljenijih regija (%)

                        Udio francuskog tradicionalnog ruma na francuskom kopnenom tržištu ruma (%)

                        Stopa rasta tržišta ruma na francuskom kopnu (%)

                        Stopa rasta tržišta jakih alkoholnih pića na francuskom kopnu (%)

               6.Nepravilnosti. Francuska tijela navode informacije o svakoj istrazi administrativnih nepravilnosti, utaji relevantnih neizravnih poreza ili krijumčarenju alkoholnih proizvoda relevantnih u okviru primjene odobrenja. Navesti detaljne informacije, uključujući barem informacije o naravi slučaja, vrijednosti i razdoblju.

               7.Pritužbe. Francuska tijela navode informacije o tome jesu li lokalna, regionalna ili nacionalna tijela zaprimila pritužbe s obzirom na primjenu odobrenja, neovisno o tome podnose li ih korisnici ili druge osobe.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 27.7.2020.
            COM(2020) 622 final
            2020/0160(COD)
            Prijedlog
            ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Ugovorom između Francuske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o izgradnji i upravljanju od strane privatnih koncesionara podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala, potpisanim u Canterburyju 12. veljače 1986. (dalje u tekstu „Ugovor iz Canterburyja”), osnovana je Međuvladina komisija nadležna za sva pitanja u vezi s izgradnjom i upravljanjem podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala.

               Do isteka prijelaznog razdoblja utvrđenog Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
                  1
                Međuvladina komisija je nacionalno tijelo nadležno za sigurnost u smislu članka 3. točke 7. Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
               , odgovorno za podmorski tunel ispod Engleskog kanala.

               U skladu s člankom 3. točkom 7. Direktive (EU) 2016/798 nacionalno tijelo nadležno za sigurnost može biti tijelo kojemu je više država članica povjerilo zadaće u vezi sa sigurnosti željeznica te, u skladu s Direktivom (EU) 2016/797, u vezi s interoperabilnosti željezničkog sustava. Međutim, po isteku navedenog prijelaznog razdoblja međuvladina komisija bit će tijelo koje osnivaju država članica i treća zemlja. Direktivom (EU) 2016/798 nije predviđena mogućnost na osnovi koje bi nacionalno tijelo nadležno za sigurnost bilo tijelo kojemu zadaće povjeravaju država članica i treća zemlja. Stoga, osim ako je drukčije predviđeno, po isteku prijelaznog razdoblja Međuvladina komisija više neće biti nacionalno tijelo nadležno za sigurnost u smislu Direktive (EU) 2016/798 za podmorski tunel ispod Engleskog kanala. Od istog trenutka pravo Unije više se neće primjenjivati na dio podmorskog tunela ispod Engleskog kanala koji je u nadležnosti Ujedinjene Kraljevine. Primjenom Direktive (EU) 2016/798 i članka L 2221/1 francuskog zakona o prometu (Code des Transports), francusko tijelo (Etablissement public de sécurité ferroviaire) postalo bi nacionalno tijelo nadležno za sigurnost dijela podmorskog tunela ispod Engleskog kanala u francuskoj nadležnosti.

               Kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala, poželjno bi bilo imati jedinstveno tijelo nadležno za sigurnost koje bi primjenjivalo identična pravila na cijelu infrastrukturu, uključujući dio u nadležnosti Ujedinjene Kraljevine. Međuvladina komisija trebala bi i dalje biti to jedinstveno tijelo te bi trebala nastaviti primjenjivati pravila Unije o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava. Zato bi, prvenstveno, trebalo izmijeniti članak 3. točku 7. Direktive (EU) 2016/798. Takva se izmjena želi postići paralelnim Komisijinim Prijedlogom uredbe o izmjeni te direktive, COM(2020) 623.

                  Francuska je dopisom od 16. srpnja 2020. obavijestila Komisiju da bi htjela u pregovorima dogovoriti sporazum o dopuni Ugovora iz Canterburyja.

                  Cilj je ovog prijedloga ovlastiti Francusku da u pregovorima dogovori međunarodni sporazum s Ujedinjenom Kraljevinom kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala tako da se zadrži jedinstveno tijelo nadležno za sigurnost koje bi bilo odgovorno za cijelu infrastrukturu te kako bi se utvrdili posebni zahtjevi s kojima se predloženi sporazum mora uskladiti, poput obveze prema kojoj Međunarodna komisija mora djelovati u skladu s pravilima Unije o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava.

                  Takav sporazum mogao bi utjecati na područje koje je u velikoj mjeri obuhvaćeno pravom Unije, a posebno Direktivom (EU) 2016/797
                     3
                  , Direktivom (EU) 2016/798 i Uredbom (EU) 2016/796
                     4
                  . Stoga bi takav sporazum bio u isključivoj vanjskoj nadležnosti Unije. U skladu s člankom 2. stavkom 1. UFEU-a Unija može ovlastiti države članice za djelovanje u područjima u kojima ima isključivu nadležnost. S obzirom na međudjelovanje takve ovlasti s postojećim pravilima koja je donio zakonodavac Unije, potrebno je i da svaku takvu ovlast dodijeli zakonodavac Unije u skladu sa zakonodavnim postupkom iz članka 91. UFEU-a.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Cilj međunarodnog sporazuma koji će Francuska nastojati sklopiti s Ujedinjenom Kraljevinom na temelju predložene odluke o ovlaštenju jest zadržavanje Međuvladine komisije kao jedinstvenog nacionalnog tijela nadležnog za sigurnost podmorskog tunela ispod Engleskog kanala te osiguravanje njezina daljnjeg djelovanja u skladu s odredbama prava Unije koje se primjenjuju na nacionalna tijela nadležna za sigurnost, a posebno odredbama Direktive (EU) 2016/798, Direktive (EU) 2016/797 i Uredbe 2016/796, na cijelom podmorskom tunelu ispod Engleskog kanala, uključujući dio u nadležnosti Ujedinjene Kraljevine.

                  Taj je cilj stoga u potpunosti u skladu s postojećim odredbama politike u području sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Sporazum o dopuni Ugovora iz Canterburyja, kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala zadržavanjem jedinstvenog tijela nadležnog za sigurnost koje bi bilo odgovorno za cijelu infrastrukturu, ne bi bio u suprotnosti ni s jednom drugom politikom Unije.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna osnova ovog prijedloga su članak 2. stavak 1. i članak 91. UFEU-a.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije.

               •Proporcionalnost

                  Cilj je prijedloga odobriti, u skladu s člankom 2. stavkom 1. UFEU-a, pregovore o sporazumu o dopuni Ugovora iz Canterburyja kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala zadržavanjem jedinstvenog tijela nadležnog za sigurnost cijele infrastrukture. Podložno izmjeni članka 3. točke 7. Direktive (EU) 2016/798, Međuvladina komisija osnovana Ugovorom iz Canterburyja trebala bi ostati jedinstveno tijelo nadležno za sigurnost i trebala bi nastaviti primjenjivati pravila Unije o sigurnosti željeznica. Stoga prijedlog Odluke Europskog parlamenta i Vijeća ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.

               •Odabir instrumenta

                  Cilj je osigurati da Međuvladina komisija primjenjuje pravo Unije na cijeli podmorski tunel ispod Engleskog kanala, uključujući dio u nadležnosti Ujedinjene Kraljevine. Međuvladina komisija je binacionalno tijelo koje su osnovale Francuska i Ujedinjena Kraljevina. Njezin je rad reguliran Ugovorom iz Canterburyja sklopljenim između Francuske i Ujedinjene Kraljevine. Stoga je primjereno prethodno navedene elemente uključiti u sporazum između Francuske i Ujedinjene Kraljevine, zbog čega je Francusku potrebno ovlastiti u tu svrhu.

                  Prijedlog odluke Europskog parlamenta i Vijeća upućen Francuskoj kojim se ona u skladu s člankom 2. stavkom 1. i člankom 91. UFEU-a ovlašćuje za dogovaranje u pregovorima i sklapanje takvog sporazuma s Ujedinjenom Kraljevinom stoga je primjeren instrument.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Savjetovanja s dionicima

                  Ovaj prijedlog temelji se na zahtjevu koji je podnijela Francuska, a predloženo ovlašćivanje uputilo bi se samo toj državi članici. S obzirom na vremenska ograničenja, provedeno je neslužbeno savjetovanje s dionicima, kao što je koncesionar podmorskog tunela ispod Engleskog kanala, u okviru kojeg se potvrdilo da bi Međuvladinu komisiju trebalo zadržati kao jedinstveno tijelo nadležno za sigurnost te primjenjivati pravo Unije na cijeli podmorski tunel ispod Engleskog kanala.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Ovaj prijedlog ne utječe na proračun EU-a.

               2020/0160 (COD)

               Prijedlog

               ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o ovlašćivanju Francuske da u pregovorima dogovori sporazum o dopuni postojećeg bilateralnog ugovora s Ujedinjenom Kraljevinom koji se odnosi na izgradnju i upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala koje provode privatni koncesionari

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 91.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  5
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  6
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)
                     Ugovorom između Francuske i Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske o izgradnji i upravljanju od strane privatnih koncesionara podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala, potpisanim u Canterburyju 12. veljače 1986. („Ugovor iz Canterburyja”), osnovana je Međuvladina komisija nadležna za sva pitanja u vezi s izgradnjom i upravljanjem podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala.

               (2)
                     Do kraja prijelaznog razdoblja uspostavljenog Sporazumom o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju
                  7
                Međuvladina komisija smatra se tijelom kojemu je više država članica povjerilo zadaće u vezi sa sigurnosti željeznica u pogledu podmorskog tunela ispod Engleskog kanala. U te svrhe stoga postaje tijelo nadležno za sigurnost u smislu članka 3. točke 7. Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća
                  8
               . U tom svojstvu primjenjuje odredbe prava Unije relevantne za sigurnost željeznica i interoperabilnost željezničkog sustava.

               (3)
                     Po isteku prijelaznog razdoblja iz uvodne izjave (2) međuvladina komisija postat će tijelo koje osnivaju država članica i treća zemlja. Nadalje, osim ako je drukčije predviđeno međunarodnim sporazumom kojim se obvezuje Ujedinjena Kraljevina, pravo Unije više se neće primjenjivati na dio podmorskog tunela ispod Engleskog kanala koji je u nadležnosti Ujedinjene Kraljevine.

               (4)
                     Međunarodni sporazum s trećom zemljom o primjeni pravila o sigurnosti željeznica i interoperabilnosti željezničkog sustava u prekograničnim situacijama mogao bi utjecati na područje koje je u velikoj mjeri obuhvaćeno pravom Unije, a posebno Direktivom (EU) 2016/798, Direktivom (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća
                  9
                i Uredbom (EU) 2016/796 Europskog parlamenta i Vijeća
                  10
               . Stoga je svaki takav sporazum u isključivoj vanjskoj nadležnosti Unije. Države članice mogu u pregovorima dogovarati ili sklopiti takav sporazum samo ako ih za to ovlasti Unija u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske Unije (UFEU). S obzirom na međudjelovanje s postojećim zakonodavstvom Unije, potrebno je i da takvo ovlaštenje odobri zakonodavac Unije, u skladu sa zakonodavnim postupkom iz članka 91. UFEU-a.

               (5)
                     Dopisom od 16. srpnja 2020. Francuska je od Unije zatražila ovlaštenje da u pregovorima dogovori i sklopi međunarodni sporazum o dopuni Ugovora iz Canterburyja s Ujedinjenom Kraljevinom.

               (6)
                     Kako bi se osiguralo sigurno i učinkovito upravljanje podmorskim tunelom ispod Engleskog kanala, bilo bi primjereno da jedinstveno tijelo nadležno za sigurnost, odnosno Međuvladina komisija, i dalje bude odgovorno za cijelu infrastrukturu. S obzirom na poseban položaj podmorskog tunela ispod Engleskog kanala kao željezničke veze putem jedne složene inženjerske građevne konstrukcije koja se djelomično nalazi na državnom području Francuske, a djelomično na državnom području treće zemlje, primjereno je odobriti Francuskoj sklapanje međunarodnog sporazuma s Ujedinjenom Kraljevinom u pogledu primjene pravila Unije o sigurnosti željeznica na podmorski tunel ispod Engleskog kanala kako bi se održao jedinstveni sustav sigurnosti u cijelom tunelu, pod uvjetom da su ispunjeni određeni zahtjevi.

               (7)
                     Međuvladina komisija mogla bi ispuniti ulogu nacionalnog tijela nadležnog za sigurnost koje je odgovorno za dio podmorskog tunela ispod Engleskog kanala u francuskoj nadležnosti podložno izmjeni članka 3. točke 7. Direktive (EU) 2016/798 te ako su ispunjeni određeni uvjeti.

               (8)
                     Međuvladina komisija trebala bi primjenjivati ista pravila na cijeli podmorski tunel ispod Engleskog kanala, neovisno o tome primjenjuju li se ona na dijelove u nadležnosti Francuske ili Ujedinjene Kraljevine. Takva pravila trebala bi biti relevantne odredbe prava Unije, a posebno Direktive (EU) 2016/798, Direktive (EU) 2016/797 i Uredbe (EU) 2016/796, kako su izmijenjene ili zamijenjene, kao i akata donesenih na temelju njih.

               (9)
                     U skladu s člankom 19. Ugovora iz Canterburyja sporove između Francuske i Ujedinjene Kraljevine povezane s tumačenjem ili primjenom Ugovora iz Canterburyja rješava arbitražni sud. Ako se u takvim sporovima pojave pitanja povezana s tumačenjem prava Unije, kako bi se osigurala pravilna primjena prava Unije, arbitražni sud trebao bi uputiti to pitanje Sudu Europske unije i biti obvezan provesti njegovu odluku.

               (10)
                     Potrebno je utvrditi i posebna pravila o provedbi prava Unije u dijelu podmorskog tunela ispod Engleskog kanala u francuskoj nadležnosti kako bi se osigurala pravilna provedba prava Unije u svakom trenutku te kako bi Komisija mogla nadzirati njegovu primjenu pod nadzorom Suda, uključujući u hitnim okolnostima ili ako Međuvladina komisija ne postupi u skladu s odlukom arbitražnog suda. U tu bi svrhu Francuska trebala zadržati pravo jednostranog djelovanja, prema potrebi, kako bi se osigurala potpuna i pravilna primjena prava Unije u dijelu podmorskog tunela ispod Engleskog kanala u njezinoj nadležnosti.

               (11)
                     Kako bi se osigurala učinkovita pravna zaštita u područjima obuhvaćenima pravom Unije, sudovi na koje se primjenjuje članak 19. stavak 1. UFEU-a trebali bi biti isključivo nadležni za zahtjeve koje podnose koncesionari i korisnici podmorskog tunela ispod Engleskog kanala protiv odluka Međuvladine komisije.

               (12)
                     Elementi opisani u uvodnim izjavama od (8) do (11) trebali bi se uzeti u obzir u međunarodnim sporazumima između Francuske i Ujedinjene Kraljevine u pogledu podmorskog tunela ispod Engleskog kanala. Ti međunarodni sporazumi trebali bi u svim aspektima biti usklađeni s pravom Unije,

               DONIJELI SU OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Francuska se ovlašćuje da u pregovorima dogovori, potpiše i sklopi međunarodni sporazum s Ujedinjenom Kraljevinom u pogledu primjene pravila o sigurnosti željeznica u podmorskom tunelu ispod Engleskog kanala, pod uvjetom da taj sporazum stupi na snagu po isteku prijelaznog razdoblja predviđenog u Sporazumu o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te da ispunjava sljedeće uvjete:

               (1)kako bi se zadržao jedinstveni sustav sigurnosti za cijeli podmorski tunel ispod Engleskog kanala, Međuvladina komisija osnovana Ugovorom iz Canterburyja osigurava, u pogledu podmorskog tunela ispod Engleskog kanala, primjenu odredaba prava Unije koje se odnose na zadaće nacionalnih tijela nadležnih za sigurnost u smislu članka 3. točke 7. Direktive (EU) 2016/798, a posebno te direktive, Direktive (EU) 2016/797 i Uredbe (EU) 2016/796, kako su izmijenjene ili zamijenjene, kao i akata donesenih na temelju njih;

               (2)ako se u sporu upućenom na arbitražu u skladu s člankom 19. Ugovora iz Canterburyja pojavi pitanje povezano s tumačenjem odredbe prava Unije, arbitražni sud nije ovlašten odlučivati ni o kojem takvom pitanju. U takvom slučaju arbitražni sud mora zatražiti od Suda Europske unije da donese odluku o tom pitanju. Odluka Suda Europske unije obvezujuća je za arbitražni sud;

               (3)ako je potrebno, posebno u hitnim okolnostima ili ako Međuvladina komisija ne postupi u skladu s odlukom arbitražnog suda, Francuska zadržava pravo na jednostrano djelovanje kako bi se osigurala potpuna, pravilna i brza primjena prava Unije u dijelu podmorskog tunela ispod Engleskog kanala u francuskoj nadležnosti;

               (4)sudovi na koje se primjenjuje članak 19. stavak 1. UFEU-a isključivo su nadležni za odlučivanje o pravnim lijekovima koje traže koncesionari i korisnici podmorskog tunela ispod Engleskog kanala protiv odluka Međuvladine komisije u njezinu svojstvu iz stavka 1.;

               (5)sporazum mora u svim aspektima biti usklađen s pravom Unije.

               Članak 2.

               Francuska redovito obavješćuje Komisiju o pregovorima s Ujedinjenom Kraljevinom o dopuni Ugovora iz Canterburyja ili sklapanju novog sporazuma, kako je navedeno u članku 1. te, prema potrebi, poziva Komisiju da sudjeluje kao promatrač.

               Po završetku pregovora Francuska Komisiji podnosi nacrt teksta koji je proizašao iz tih pregovora. Komisija o tome obavješćuje Vijeće i Europski parlament.

               U roku od mjesec dana od obavijesti o nacrtu sporazuma Komisija donosi odluku o tome jesu li ispunjeni zahtjevi iz članka 1. Ako Komisija zaključi da su ispunjeni, Francuska može potpisati i sklopiti odgovarajući sporazum. Primjerak potpisanog sporazuma dostavlja se Komisiji u roku od mjesec dana od njegova stupanja na snagu ili, ako se sporazum treba privremeno primijeniti, u roku od mjesec dana od početka njegove privremene primjene.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Francuskoj Republici.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

                     (2)

                        Direktiva (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (SL L 138, 26.5.2016., str. 102.).

                     (3)

                        Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).

                     (4)

                        Uredba (EU) 2016/796 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za željeznice i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 881/2004 (SL L 138, 26.5.2016., str. 1.).

                     (5)

                        SL C , , str. .

                     (6)

                        SL C , , str. .

                     (7)

                        SL L 29, 31.1.2020., str. 7.

                     (8)

                        Direktiva (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o sigurnosti željeznica (SL L 138, 26.5.2016., str. 102.).

                     (9)

                        Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).

                     (10)

                        Uredba (EU) 2016/796 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za željeznice i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 881/2004 (SL L 138, 26.5.2016., str. 1.).