				|

		52015PC0135

			Prijedlog DIREKTIVE VIJEĆA o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja /* COM/2015/0135 final - 2015/0068 (CNS) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.           KONTEKST PRIJEDLOGA
1.1.        Opći kontekst
Poduzeća oduvijek smatraju da je porezno planiranje legitimno jer
im omogućuje da zakonitim sredstvima smanje svoje porezne obveze.
Međutim, porezno planiranje posljednjih je godina postalo sofisticiranije,
protežući se na više jurisdikcija i premještajući oporezivu dobit u
zemlje s povoljnim poreznim režimima. Taj „agresivni” oblik poreznog planiranja
može imati najrazličitije oblike, primjerice iskorištavanje tehničkih
karakteristika određenog poreznog sustava ili neusklađenosti
između dvaju ili više poreznih sustava radi smanjenja ili izbjegavanja
poreznih obveza. Posljedica mogu biti dvostruki odbici (npr. isti se trošak
odbija i u državi izvora i u državi rezidentnosti) ili dvostruko neoporezivanje
(tj. prihod se ne oporezuje ni u državi izvora ni u državi rezidentnosti
primatelja)[1].
Takvim praksama u mnogim slučajevima pogoduju porezna mišljenja koja
izdaju nacionalne uprave, a kojima se pojedinom trgovačkom društvu
potvrđuje kako će se određena transakcija oporezivati na temelju
postojećeg zakonodavstva i time pruža pravna sigurnost uspostavljenoj
strukturi. Iako države članice imaju obvezu osigurati da njihova porezna
mišljenja budu u skladu s postojećim zakonodavstvom EU-a i nacionalnim
pravom, nedostatak transparentnosti u pogledu tih mišljenja može imati
posljedice za druge države koje su povezane s korisnicima mišljenja.
Izbjegavanje poreza te porezne prijevare i
utaje imaju znatnu prekograničnu dimenziju. Zbog globalizacije i
povećane mobilnosti poreznih obveznika državama članicama nije uvijek
lako pravilno odrediti poreznu osnovicu.  To može utjecati na funkcioniranje
sustava oporezivanja, dovesti do izbjegavanja poreza i porezne utaje i time
ugroziti funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
Stoga države članice taj problem mogu
riješiti samo ako dogovore zajedničko djelovanje i upravo je zbog toga
poboljšanje administrativne suradnje među poreznim upravama država
članica ključni cilj Komisijine strategije.
Direktivom Vijeća 2011/16/EU zamijenjena
je prethodna direktiva o uzajamnoj pomoći država članica (Direktiva
Vijeća 77/799/EEZ) kao odgovor na potrebu država članica za
pojačanom administrativnom suradnjom u području oporezivanja.
Svrha je ovog prijedloga osigurati da se
Direktivom 2011/16/EU omogući sveobuhvatna i učinkovita
administrativna suradnja među poreznim upravama na temelju obvezne
automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s
prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim
cijenama, posebne vrste prethodnog mišljenja s prekograničnim učinkom
koje se primjenjuje u području utvrđivanja transfernih cijena.
Porezno motivirane strukture koje dovode do niske razine oporezivanja dohotka u
državi članici koja izdaje mišljenje mogu smanjiti iznos oporezivog dohotka
u drugim uključenim državama članicama, čime se umanjuju njihove
porezne osnovice.
Prijedlogom se predviđa da države
članice automatski razmjenjuju osnovne informacije o prethodnim poreznim
mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o
transfernim cijenama sa svim državama članicama. Temeljno je načelo
tog prijedloga da druge države članice bolje mogu procijeniti potencijalni
učinak i relevantnost takvih odluka od države članice koja ih izdaje.
U odgovarajućim slučajevima države članice koje primaju
informacije mogu zatražiti detaljnije informacije.
Prijedlogom se posebice želi omogućiti
automatska razmjena informacija o poreznim mišljenjima koja bi se temeljila na
postojećima pravilima iz Direktive 2011/16/EU u pogledu praktičnih
rješenja za razmjenu informacija, uključujući primjenu standardnih
obrazaca. To je i u skladu s međunarodnim trendovima na razini OECD-a i
njegovim aktivnostima povezanima s projektom BEPS.
Tijekom 2012. Skupina za Kodeks o postupanju
pri oporezivanju poslovanja[2]
napravila je pregled trendova u postupcima država članica u području
poreznih mišljenja. Skupina je utvrdila vrste mišljenja s prekograničnim
učinkom o kojima bi se informacije trebale razmjenjivati spontano i
preporučila izradu „ogledne upute” koja bi državama članicama služila
za internu primjenu[3].
U „oglednoj uputi” navodi se da bi se informacije o mišljenjima s
prekograničnim učinkom trebale slati spontano u skladu s člankom
9. Direktive 2011/16/EU – elektroničkim putem kako je definirano u Direktivi
i koristeći se standardnim elektroničkim obrascima – najkasnije jedan
mjesec nakon izdavanja mišljenja, u skladu s rokom iz članka 10.
Direktive. Osim toga, od država članica zahtijeva se da osiguraju
odgovarajuće komunikacijske kanale za komunikaciju s ostalim državama
članicama o tim pitanjima te kvalitetnu izobrazbu i smjernice za
izdavatelje mišljenja. Navode se i smjernice o sadržaju informacija koje se
pružaju spontano. Međutim, ta uputa nije pravno obvezujuća. U praksi
vrlo je malo razmjene informacija među državama članicama o
prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i
sporazumima o transfernim cijenama čak i onda kada oni utječu na
druge države.
Stoga se čini da je nužan sustavniji,
obvezujući pristup razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u EU-u kako
bi se osiguralo da u slučaju donošenja prethodnog poreznog mišljenja ili
prethodnog sporazuma o transfernim cijenama ostale države članice na koje
to utječe mogu poduzeti odgovarajuće mjere.
Komisija se 16. prosinca 2014. obvezala
dostaviti prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o mišljenjima s
prekograničnim učinkom i taj je prijedlog obuhvaćen programom
rada Komisije za 2015.[4].
2.           REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
2.1.        Savjetovanja u okviru
Akcijskog plana za jačanje borbe protiv poreznih prijevara i utaja i
pripadajućih preporuka (COM  (2012) 722) te drugih foruma
Europski parlament donio je 21. svibnja 2013.[5] rezoluciju kojom je
pozdravio Komisijin Akcijski plan i pripadajuće preporuke te pozvao države
članice da ispune svoje obveze i prihvate Akcijski plan,
naglašavajući da bi EU trebao preuzeti vodeću ulogu u globalnoj
raspravi o borbi protiv poreznih prijevara, izbjegavanja poreza i poreznih
oaza, a posebno u promicanju razmjene informacija.
Europski gospodarski i socijalni odbor donio
je mišljenje 17. travnja 2013.[6].
Odbor je podržao Komisijin Akcijski plan i njezine napore u traženju
praktičnih rješenja za suzbijanje poreznih prijevara i utaja.
Posljednjih su godina države članice u
okviru Skupine za Kodeks o postupanju radile na poboljšanju razmjene
informacija o mišljenjima s prekograničnim učinkom i u području
utvrđivanja transfernih cijena. Zaključci Skupine redovito se
priopćavaju Vijeću u obliku izvješća[7].
2.2.        Države članice
Ova se Direktiva temelji na oglednoj uputi
koju su države članice dogovorile 2014. i odražava rezultate rada delegata
država članica u nekoliko europskih foruma. Države članice već
neko vrijeme razgovaraju o načelu razmjene informacija o poreznim mišljenjima,
ali ti razgovori još nisu urodili učinkovitim okvirom za takve razmjene.
2.3.        Supsidijarnost i
proporcionalnost
Ovaj je prijedlog u skladu s načelima
supsidijarnosti i proporcionalnosti kako su utvrđena u članku 5.
stavcima 3. i 4. Ugovora o Europskoj uniji.
Člankom 115. UFEU-a predviđa se
usklađivanje zakona i drugih propisa država članica koji neposredno
utječu na uspostavu ili funkcioniranje unutarnjeg tržišta i gdje je takvo
usklađivanje nužno.
Cilj osiguravanja dostatnih informacija o prethodnim
poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim
sporazumima o transfernim cijenama u svim državama članicama ne može se u
potrebnoj mjeri postići nekoordiniranim djelovanjem država članica
pojedinačno. Stoga razmjena informacija o mišljenjima koja bi mogla
utjecati na porezne osnovice u više država članica zahtijeva
zajednički i obvezujući pristup. Osim toga, predloženo djelovanje
nužno je povezano s prekograničnim elementom. Stoga se učinkovito
obavješćivanje o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim
učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama može ostvariti
samo djelovanjem na razini Unije.
Iako se ogledna
uputa može smatrati poboljšanjem, zakonodavna se osnova smatra
učinkovitijom. Osim toga, dok god država članica koja izdaje
mišljenje sama na temelju vlastitog pravnog okvira odlučuje o
relevantnosti pojedinog mišljenja za ostale države članice, i dalje
će biti prisutan problem nedostatka transparentnosti. Porezni obveznici
mogu iskoristiti nedostatak zajedničkih pravila o razmjeni informacija i
uspostaviti strukture kojima se dobit premješta u države s nižim porezima, a to
ne moraju biti države u kojima obavljaju gospodarsku djelatnost kojom ostvaruju
dobit i u kojima se stvara vrijednost. [8]
Budući da se porezna mišljenja često odnose na prekogranične
strukture, državama članicama potrebna je pomoć drugih država
članica kako bi dobile kompletnu sliku. Stoga države članice mogu u
međusobnoj suradnji bolje osigurati učinkovitost i potpunost sustava
razmjene informacija o poreznim mišljenjima nego svaka država članica
pojedinačno. Usklađeni pristup na razini EU-a bio bi djelotvorniji
način da se osigura transparentnost i suradnja među poreznim upravama
u borbi protiv izbjegavanja poreza.
Poseban problem utvrđen kao cilj
djelovanja politike nedostatak je transparentnosti poreznih mišljenja s
prekograničnim učinkom, koji ima negativne posljedice za pravilno
funkcioniranje unutarnjeg tržišta. Djelovanje politike ograničeno je na
mišljenja s prekograničnim elementom. Temelji se na pristupu u dva koraka
u okviru kojeg bi se skup osnovnih informacija, kako su definirane u Direktivi,
morale pružati svim državama članicama EU-a. Informacije koje se
razmjenjuju trebale bi biti što konciznije, a istodobno državi članici
koja ih prima osigurati dovoljno informacija kako bi mogla procijeniti je li
potrebno zatražiti dodatne informacije. U drugom koraku države članice
koje dokažu da bi informacije mogle biti relevantne za njih mogu na temelju
postojećih odredaba Direktive zahtijevati detaljnije informacije. Stoga je
ovaj prijedlog najprimjereniji odgovor na utvrđeni problem jer se
ograničava na prethodna porezna mišljenja i prethodne sporazume o
transfernim cijenama s prekograničnim elementom. Osim toga, temelji se na automatskoj
razmjeni osnovnih informacija koje bi svakoj državi članici trebale
omogućiti da odluči treba li zatražiti dodatne, detaljnije
informacije. Prema tome, predložene izmjene ne nadilaze ono što je potrebno za
rješavanje predmetnih pitanja, a time i ostvarivanje ciljeva Ugovora u pogledu
pravilnog i učinkovitog funkcioniranja unutarnjeg tržišta.
2.4.        Radni dokument službi
Komisije
U priloženom radnom dokumentu službi Komisije
ocjenjuju se mogućnosti politika na temelju kriterija djelotvornosti,
učinkovitosti, dosljednosti, socijalnih učinaka i temeljnih prava.
Komisija je sastavila analizu mogućnosti kako bi poduprla odabranu
mogućnost.
3.           PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
Cilj je ovog prijedloga osigurati automatsku
razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim
učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama među državama
članicama kada su ispunjeni uvjeti utvrđeni u novom članku 8.a.
U tu svrhu prijedlogom se izmjenjuje Direktiva
2011/16/EU kako je izmijenjena Direktivom 2014/107/EU[9] uvođenjem posebnog
zahtjeva automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s
prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim
cijenama.
Posebice, člankom 1. stavkom 3.
prijedloga Direktive u postojeću se Direktivu umeće novi članak
8.a, u kojem se navodi područje primjene i uvjeti obvezne automatske
razmjene informacija o vrstama poreznih mišljenja i sporazuma o transfernim
cijenama definiranima u članku 1. stavku 1. prijedloga Direktive.
Člankom 8.a stavkom 1. predviđa se da nadležna tijela država
članica automatskom razmjenom nadležnim tijelima svih država članica
priopćavaju informacije o definiranim poreznim mišljenjima koja izdaju i o
izmjenama tih mišljenja. Tom su obvezom obuhvaćena mišljenja izdana
tijekom deset godina prije datuma kada predložena Direktiva počne
proizvoditi učinke, a koja su još na snazi na datum stupanja na snagu
Direktive (članak 8.a stavak 2.).
Člankom 1. stavkom 6. prijedloga
Direktive omogućuje se da Komisija uspostavi siguran središnji direktorij
informacija koje se priopćavaju u okviru ovog prijedloga. Središnjim
direktorijem olakšala bi se razmjena informacija te državama članicama
olakšao posao povezan s analiziranjem mišljenja o kojima se razmjenjuju
informacije i reagiranjem na njih.
Osim toga, prijedlogom Direktive ažuriraju se
pravila iz Direktive iz 2011. u pogledu pružanja povratnih informacija,
praktičnih rješenja za razmjenu informacija i ocjene administrativne
suradnje kako bi se ona proširila na automatsku razmjenu informacija o prethodnim
poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim
sporazumima o transfernim cijenama.
Predmet izmjena ima istu pravnu osnovu kao
Direktiva 2011/16/EU, tj. članak 115. Ugovora o funkcioniranju Europske
unije (UFEU) koji ima za cilj osiguravanje pravilnog funkcioniranja unutarnjeg
tržišta.
4.           UTJECAJ NA PRORAČUN
Utjecaj prijedloga na proračun EU-a
prikazan je u financijskom izvještaju priloženom prijedlogu i ispunit će
se u granicama raspoloživih sredstava. Troškovi dodatnih informatičkih
alata i mogućeg središnjeg direktorija koji bi Komisija uspostavila u
budućnosti kako bi se olakšala razmjena informacija među državama
članicama i omogućilo njihovo pohranjivanje financirat će se iz
programa FISCALIS 2020. predviđenog Uredbom EU 1286/2013 kojim se
osigurava financijska potpora aktivnostima za poboljšanje administrativne
suradnje među poreznim tijelima u EU-u.
2015/0068 (CNS)
Prijedlog
DIREKTIVE VIJEĆA
o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu
obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 115.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
akta nacionalnim parlamentima,
uzimajući u obzir mišljenje Europskog
parlamenta[10],

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
gospodarskog i socijalnog odbora[11],

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[12],
u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,
budući da:
(1)       Izazov koji predstavljaju
prekogranično izbjegavanje poreza, agresivno porezno planiranje i štetno
porezno natjecanje posljednjih se godina znatno povećao te se smatra
ozbiljnim problemom u Uniji i na globalnoj razini. Smanjivanjem poreznih
osnovica znatno se smanjuju nacionalni prihodi od poreza, pa države
članice ne mogu primjenjivati porezne politike koje pogoduju rastu.
Konkretno, odluke o porezno motiviranim strukturama dovode do niske razine
oporezivanja umjetno visokih iznosa dohotka u državi koja je izdala prethodno
mišljenje i mogu dovesti do umjetnog smanjenja iznosa oporezivog dohotka u
drugim uključenim državama. Stoga je hitno potrebno povećati
transparentnost. Da bi se to postiglo, potrebno je ojačati alate i
mehanizme uspostavljene Direktivom Vijeća 2011/16/EU[13].
(2)       Europsko vijeće u svojim
je zaključcima od 18. prosinca 2014. naglasilo potrebu hitnog jačanja
napora u borbi protiv izbjegavanja poreza i agresivnog poreznog planiranja i na
globalnoj razini i na razini Unije. Naglašavajući važnost
transparentnosti, Europsko vijeće pozdravilo je namjeru Komisije da
podnese prijedlog o automatskoj razmjeni informacija o poreznim mišljenjima u
Uniji.
(3)       Direktivom 2011/16/EU
predviđa se obvezna spontana razmjena informacija među državama
članicama u pet posebnih slučajeva i u određenim rokovima.
Spontana razmjena informacija u slučajevima kada nadležno tijelo jedne
države članice ima razloga pretpostaviti da bi u drugoj državi
članici moglo doći do gubitka poreza već se primjenjuje na
porezna mišljenja koja pojedina država članica izdaje određenom
poreznom obvezniku u pogledu budućeg tumačenja ili primjene poreznih
propisa, a koja imaju prekograničnu dimenziju.
(4)       Međutim, učinkovitu
spontanu razmjenu informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s
prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim
cijenama otežava nekoliko važnih praktičnih problema, poput prava države
članice koja izdaje mišljenje da sama odluči koje je države
članice potrebno o tome obavijestiti.
(5)       Mogućnost da se
osiguravanje informacija odbije ako bi to dovelo do otkrivanja trgovinske,
industrijske ili poslovne tajne ili trgovinskog postupka ili ako je otkrivanje
informacija protivno javnoj politici, ne bi se smjelo primjenjivati na obveznu
automatsku razmjene informacija o prethodnim poreznim mišljenjima s
prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o transfernim
cijenama kako se ne bi smanjila učinkovitost tih razmjena.
Ograničenost informacija koje bi se razmjenjivale među svim državama
članicama trebala bi biti dovoljno jamstvo zaštite poslovnih interesa.
(6)       Kako bi se iskoristile
prednosti obvezne automatske razmjene prethodnih poreznih mišljenja s
prekograničnim učinkom i prethodnih sporazuma o transfernim cijenama,
informacije bi se trebale priopćavati odmah nakon njihova izdavanja te bi
stoga trebalo utvrditi pravilne intervale za dostavu tih informacija.
(7)       Obveznom automatskom
razmjenom prethodnih poreznih mišljenja s prekograničnim učinkom i
prethodnih sporazuma o transfernim cijenama trebala bi u svakom slučaju
biti obuhvaćena dostava definiranog skupa osnovnih informacija svim
državama članicama. Komisija bi trebala donijeti mjere potrebne za
standardizaciju dostave tih informacija u skladu s postupkom utvrđenim u
Direktivi 2011/16/EU za utvrđivanje standardnog obrasca za razmjenu informacija.
Taj bi postupak trebalo primjenjivati i pri donošenju svih potrebnih mjera i
praktičnih rješenja za provedbu razmjene informacija.
(8)       Države članice trebale
bi i s Komisijom razmjenjivati osnovne informacije koje se priopćavaju.
Time bi se Komisiji omogućilo da u svakom trenutku prati i ocjenjuje
učinkovitu primjenu automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim
mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o
transfernim cijenama. To priopćavanje države članice ne bi oslobodila
od obveze prijave državnih potpora Komisiji.
(9)       Povratna informacija države
članice koja prima informacije državi članici koja ih šalje nužan je
element funkcioniranja učinkovitog sustava automatske razmjene
informacija. Stoga je potrebno predvidjeti mjere kojima se omogućuje
pružanje povratnih informacija u slučajevima kada su informacije
upotrijebljene, a povratnu informaciju nije moguće pružiti na temelju
drugih odredaba Direktive 2011/16/EU.
(10)     Države članice trebale bi
imati mogućnost pozvati se na članak 5. Direktive 2011/16/EU o
razmjeni informacija na zahtjev kako bi od države članice koja je izdala
mišljenje ili sporazum mogle dobiti dodatne informacije, uključujući
cjelovit tekst prethodnog poreznog mišljenja s prekograničnim učinkom
ili prethodnog sporazuma o transfernim cijenama.
(11)     Države članice trebale bi
poduzeti sve potrebne mjere kako bi uklonile prepreke učinkovitoj i što
široj obveznoj automatskoj razmjeni informacija o prethodnim poreznim
mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o
transfernim cijenama.
(12)     Kako bi se unaprijedila
uporaba resursa i olakšala razmjena informacija te kako sve države članice
ne bi same morale razviti slične sustave za pohranu informacija, trebalo
bi predvidjeti mogućnost uspostave središnjeg direktorija koji bi bio
dostupan svim državama članicama i Komisiji i gdje bi države članice
mogle preuzeti i pohraniti informacije umjesto da ih razmjenjuju
elektroničkom poštom. Komisija bi trebala donijeti praktična rješenja
potrebna za uspostavu takvog direktorija u skladu s postupkom iz članka
26. stavka 2. Direktive 2011/16/EU.
(13)     Uzimajući u obzir prirodu
i opseg promjena uvedenih Direktivom 2014/107/EU i ovom Direktivom, trebalo bi
produžiti rok za dostavu informacija, statistika i izvješća iz Direktive
2011/16/EU. Tim produženjem trebalo bi omogućiti da se informacijama koje
se pružaju uzme u obzir iskustvo koje proizlazi iz tih promjena. Produženje bi
se trebalo primjenjivati na statistiku i ostale informacije koje države
članice trebaju dostaviti do 1. srpnja 2016. te na izvješće i, prema
potrebi, prijedlog koji Komisija treba dostaviti do 1. srpnja 2017.
(14)     U skladu s postupnim pristupom
koji se zagovara u Direktivi 2011/16/EU, potrebno je prilagoditi rokove za
postojeću obveznu automatsku razmjenu informacija predviđenu u
članku 8. stavku 1. Direktive 2011/16/EU kako bi se osiguralo da se
raspoložive informacije o kategorijama dostave u roku od devet mjeseci od
završetka porezne godine na koju se odnose.
(15)     Postojeće odredbe o
povjerljivosti trebalo bi izmijeniti kako bi se uzelo u obzir proširenje
obvezne automatske razmjene informacija na prethodna porezna mišljenja s
prekograničnim učinkom i prethodne sporazume o transfernim cijenama.

(16)     Ovom se Direktivom poštuju
temeljna prava i načela priznata Poveljom o temeljnim pravima Europske
unije. Ovom se Direktivom posebice namjerava osigurati puno poštovanje prava na
zaštitu osobnih podataka i slobode poslovanja.
(17)     Budući da ciljeve ove
Direktive, tj. učinkovitu administrativnu suradnju među državama
članicama pod uvjetima koji su spojivi s pravilnim funkcioniranjem
unutarnjeg tržišta, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego ih se
zbog ujednačenosti i djelotvornosti može na bolji način ostvariti na
razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti
utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s
načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Direktiva
ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja.
(18)     U skladu sa Zajedničkom
političkom izjavom država članica i Komisije od 28. rujna 2011. o
dokumentima s objašnjenjima[14],
države članice obvezale su se da će u opravdanim slučajevima uz
obavijest o mjerama za prenošenje priložiti jedan ili više dokumenata u kojima
se objašnjava odnos između dijelova direktive i odgovarajućih
dijelova nacionalnih instrumenata za prenošenje. U slučaju ove Direktive
zakonodavac smatra prosljeđivanje takvih dokumenata opravdanim.
(19)     Direktivu 2011/16/EU stoga bi
trebalo na odgovarajući način izmijeniti,
DONIJELO JE OVU DIREKTIVU:
Članak 1.
Direktiva 2011/16/EU mijenja se kako slijedi:
1.         Članak 3. mijenja se kako
slijedi:
            (a) točka 9. zamjenjuje se
sljedećim:
„9.  ,automatska
razmjena’
(a) za potrebe
članka 8. stavka 1. i članka 8.a znači sistematsko
priopćavanje prethodno definiranih informacija drugoj državi članici,
bez prethodnog zahtjeva, u prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. Za
potrebe članka 8. stavka 1. upućivanje na raspoložive informacije odnosi
se na informacije iz poreznih podataka države članice koja priopćava
informacije koje su dostupne u skladu s postupcima za prikupljanje i obradu
podataka u toj državi članici;
(b) za potrebe
članka 8. stavka 3.a znači sistematsko priopćavanje prethodno
definiranih informacija o rezidentima u drugim državama članicama
relevantnoj državi članici rezidentnosti, bez prethodnog zahtjeva, u
prethodno utvrđenim pravilnim intervalima. U kontekstu članka 8.
stavka 3.a, članka 8. stavka 7.a, članka 21. stavka 2. i
članka 25. stavaka 2. i 3. svaki pojam napisan u kurzivu ima
značenje koje je navedeno u odgovarajućim definicijama navedenima u
Prilogu I.;
(c) za potrebe svih
odredaba osim članka 8. stavka 1., članka 8. stavka 3.a i članka
8.a znači sistematsko priopćavanje prethodno definiranih informacija
koje se pružaju u skladu s točkama (a) i (b) ove točke.”
(b) Dodaju se
sljedeće točke 14., 15. i 16.:
„14. ,prethodno
porezno mišljenje s prekograničnim učinkom’ znači sporazum,
priopćenje ili drugi instrument ili mjera sa sličnim učincima,
uključujući one izdane u okviru porezne revizije:
(a) koji su
upućeni bilo kojoj osobi od strane ili u ime vlade ili porezne uprave
države članice ili njihovih teritorijalnih ili upravnih jedinica;
(b) koji se odnose
na tumačenje ili primjenu zakonske ili upravne odredbe u vezi s primjenom
ili provedbom nacionalnih poreznih zakona države članice ili njezinih
teritorijalnih ili upravnih jedinica;
(c) koji se odnose
na prekograničnu transakciju ili pitanje uspostavlja li se obavljanjem
djelatnosti pravne osobe u drugoj državnoj članici stalna poslovna
jedinica; i
(d) koji se donose
prije transakcija ili obavljanja djelatnosti u drugoj državi članici koje
bi se mogle smatrati uspostavom stalne poslovne jedinice ili prije podnošenja
porezne prijave za razdoblje u kojem su transakcija, niz transakcija ili
djelatnosti obavljene.
Prekogranična
transakcija može podrazumijevati, među ostalim, ulaganje, isporuku robe,
usluge, financiranje ili korištenje materijalne ili nematerijalne imovine i ne
mora izravno uključivati osobu kojoj je upućeno prethodno porezno
mišljenje s prekograničnim učinkom;
15. ,prethodni
sporazum o transfernim cijenama’ znači sporazum, priopćenje ili drugi
instrument ili mjera sa sličnim učincima, uključujući one
izdane u okviru porezne revizije, koji su upućeni bilo kojoj osobi od
strane ili u ime vlade ili porezne uprave jedne ili više država članica,
uključujući njihove teritorijalne i upravne jedinice, i kojima se
prije prekogranične transakcije među povezanim poduzećima
određuje odgovarajući skup kriterija za utvrđivanje transfernih
cijena za te transakcije ili utvrđuje raspodjela dobiti stalnoj poslovnoj
jedinici.
Poduzeća su
povezana poduzeća ako jedno poduzeće izravno ili neizravno sudjeluje
u upravljanju, kontroli ili kapitalu drugog poduzeća ili ako iste osobe
sudjeluju, izravno ili neizravno, u upravljanju, kontroli ili kapitalu
poduzećâ.
Transferne cijene
su cijene po kojima poduzeće prenosi materijalna ili nematerijalna dobra
ili pruža usluge povezanim poduzećima te izraz „utvrđivanje transfernih
cijena” treba tumačiti u skladu s tim;
16. Za potrebe
točke 14. ,prekogranična transakcija’ znači transakcija ili niz
transakcija:
(a) u kojima neke
od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija nisu rezidenti u
svrhu oporezivanja u državi članici koja izdaje prethodno porezno
mišljenje s prekograničnim učinkom; ili
(b) u kojima je
neka od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija istodobno
rezident u svrhu oporezivanja u više jurisdikcija; ili
(c) u kojima jedna
od stranaka koje sudjeluju u transakciji ili nizu transakcija obavlja
poslovanje u drugoj državi članici preko stalne poslovne jedinice, a ta je
transakcija ili niz transakcija dio poslovanja ili cjelokupno poslovanje stalne
poslovne jedinice. Prekogranična transakcija ili niz transakcija
obuhvaća sporazume koje jedna pravna osoba sklapa u pogledu poslovanja u
drugoj državi članici koje obavlja preko stalne poslovne jedinice.
Za potrebe
točke 15. „prekogranična transakcija” znači transakcija ili niz
transakcija u kojima sudjeluju povezana poduzeća koja nisu sva rezidenti
za potrebe oporezivanja na državnom području iste države članice.“
2.         Članak 8. mijenja se kako slijedi:
            (a) Brišu se stavci 4. i 5.
(b) Stavak 6.
zamjenjuje se sljedećim:
„6. Priopćavanje
informacija provodi se kako slijedi:
(a) za kategorije
iz stavka 1.: najmanje jedanput godišnje, u roku od devet mjeseci od kraja
porezne godine države članice na koju se informacije odnose;
(b) za informacije
iz stavka 3.a: na godišnjoj razini, u roku od devet mjeseci od kraja
kalendarske godine ili drugog odgovarajućeg izvještajnog razdoblja na koje
se informacije odnose.”
3.         Umeću se sljedeći članci 8.a i 8.b:
„Članak 8.a
Područje
primjene i uvjeti obvezne automatske razmjene informacija o prethodnim poreznim
mišljenjima s prekograničnim učinkom i prethodnim dogovorima o
cijenama
1. Nadležno tijelo
države članice koji izda ili izmijeni prethodno porezno mišljenje s
prekograničnim učinkom ili prethodni dogovor o cijenama nakon datuma
stupanja na snagu ove Direktive o tome dostavlja informacije nadležnim tijelima
svih drugih država članica te Europskoj komisiji automatskom razmjenom.
2. Nadležno tijelo
države članice nadležnim tijelima svih drugih država članica te
Europskoj komisiji dostavlja i informacije o prethodnim poreznim mišljenjima s
prekograničnim učinkom i prethodnim sporazumima o cijenama koji su
izdani tijekom razdoblja od deset godina prije stupanja na snagu ove Direktive
i još uvijek su bili valjani na dan stupanja na snagu Direktive.
3. Stavak 1. ne
primjenjuje se u slučaju kada se prethodno porezno mišljenje u
prekograničnim predmetima isključivo odnosi na porezna davanja jedne
ili više fizičkih osoba.
4. Razmjena
informacija provodi se kako slijedi:
(a) u pogledu
informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 1.: u roku od mjesec dana od
završetka tromjesečja tijekom kojeg su izdana ili izmijenjena prethodna
porezna mišljenja s prekograničnim učinkom ili prethodni dogovori o
cijenama;
(b) u pogledu
informacija razmijenjenih u skladu sa stavkom 2.: do
31. prosinca 2016.;
5. Informacije koje
država članica dostavlja u skladu s ovim člankom moraju sadržavati
najmanje sljedeće:
(a) podatke o
poreznom obvezniku i prema potrebi o grupi trgovačkih društava kojoj
pripada;
(b) sadržaj prethodnog
poreznog mišljenja s prekograničnim učinkom ili prethodnog dogovora o
cijenama, uključujući opis odgovarajućih poslovnih djelatnosti
ili transakcija ili niza transakcija;
(c) opis skupa
kriterija koji se primjenjuju za utvrđivanje transfernih cijena ili samu
transfernu cijenu u slučaju prethodnog dogovora o cijenama;
(d) druge države
članice na koje bi prethodno porezno mišljenje s prekograničnim
učinkom ili prethodni dogovor o cijenama mogli izravno ili neizravno
utjecati;
(e) sve osobe, osim
fizičkih osoba, u drugim državama članicama na koje bi moglo izravno
ili neizravno utjecati prethodno porezno mišljenje s prekograničnim
učinkom ili prethodnim dogovorom o cijenama (pri čemu treba navesti s
kojom su državom članicom te osobe povezane).
6. Kako bi olakšala
razmjenu informacija, Komisija donosi mjere i praktična rješenja potrebna
za provedbu ovog članka, uključujući mjere za standardizaciju
priopćavanja informacija iz stavka 5. ovog članka, u okviru postupka
za utvrđivanje standardnog obrasca iz članka 20. stavka 5.
7. Nadležno tijelo
koje je primilo informacije u skladu sa stavkom 1. mora odmah i po
mogućnosti elektroničkim putem potvrditi primitak informacija
nadležnom tijelu koje ih je poslalo, a najkasnije u roku od sedam radnih dana.
8. Države
članice mogu, u skladu s člankom 5., zatražiti dodatne
informacije od države članice koja je izdala prethodno porezno mišljenje s
prekograničnim učinkom ili prethodni dogovor o cijenama,
uključujući njihov cjeloviti tekst.
9.
Članak 17. stavak 4. ne primjenjuje se na informacije koje se
razmjenjuju u skladu sa stavcima 1. i 2. ovog članka.
Članak 8.b
Statistika o
automatskoj razmjeni informacija
1. Države
članice do 1. listopada 2017. Komisiji svake godine dostavljaju statistike
o opsegu automatskih razmjena na temelju članaka 8. i 8.a te u mjeri u
kojoj je to moguće informacije o administrativnim i drugim relevantnim
troškovima i koristima povezanima s obavljenom razmjenom te o mogućim
promjenama za porezne uprave i treće strane.
2. Komisija do 1.
listopada 2018. podnosi izvješće, koje sadržava pregled i ocjenu
statističkih podataka i informacija dobivenih u skladu sa stavkom 1. ovog
članka, o pitanjima kao što su administrativni i drugi relevantni troškovi
i koristi automatske razmjene informacija te s tim povezani praktični
aspekti. Prema potrebi Komisija podnosi prijedlog Vijeću u vezi s
kategorijama dohotka i kapitala i/ili uvjetima utvrđenima u članku 8.
stavku 1., uključujući uvjet da moraju biti dostupne informacije koje
se odnose na rezidente u drugim državama članicama.”
4.         U članku 14. dodaje se
sljedeći stavak 3.:
„3. Država
članica koja upotrijebi informacije koje je dostavila druga država
članica u skladu s člankom 8.a obvezna je o tome dostaviti povratnu
informaciju nadležnom tijelu koje je te informacije dostavilo u što je
moguće kraćem roku, a najkasnije tri mjeseca nakon što bude poznat
ishod uporabe traženih informacija, osim ako je povratna informacija već
dostavljena u skladu sa stavkom 1. ovog članka. Komisija određuje
praktična rješenja u skladu s postupkom navedenim u članku 26. stavku
2.”
5.         U članku 20. dodaje se
sljedeći stavak 5.:
„5. Automatska
razmjena informacija o prethodnim poreznim rješenjima s prekograničnim
učinkom i prethodnim dogovorima o cijenama u skladu s
člankom 8.a provodi se s pomoću standardnog obrasca nakon što
Komisija donese taj obrazac u skladu s postupkom iz članka 26.
stavka 2.”
6.         U članku 21. dodaje se
sljedeći stavak 5.:
„5. Komisija
uspostavlja sigurni središnji direktorij za evidenciju informacija koje se
dostavljaju u okviru članka 8.a ove Direktive kako bi omogućila
automatsku razmjenu predviđenu u članku 8.a stavcima 1. i 2. Komisija
ima pristup informacijama koje se evidentiraju u tom direktoriju. Komisija
donosi potrebna praktična rješenja u skladu s postupkom iz članka 26.
stavka 2.”
7.         Članak 23. mijenja se kako
slijedi:
(a) Stavak 3.
zamjenjuje se sljedećim:
„3. Države
članice dostavljaju Komisiji godišnju ocjenu učinkovitosti automatske
razmjene informacija iz članka 8. te postignute praktične rezultate.
Komisija utvrđuje oblik i uvjete priopćavanja te godišnje ocjene u
skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2.”
(b) Brišu se stavci 5. i 6.
8.         Umeće se sljedeći
članak 23.a:
„Članak 23.a
Povjerljivost
informacija
1. Informacije
priopćene Komisiji u skladu s ovom Direktivom Komisija smatra
povjerljivima u skladu s odredbama primjenjivima na tijela vlasti u Uniji.
2. Informacije koje
država članica priopći Komisiji u skladu s člankom 23. te
izvješća ili dokumenti koje Komisija sastavi koristeći se takvim
informacijama mogu se proslijediti drugim državama članicama. Informacije
koje se prosljeđuju drugim državama članicama podliježu obvezi
čuvanja službene tajne te se moraju čuvati na način na koji se
čuvaju slične informacije u državi članici koja ih je primila, u
skladu s njezinim nacionalnim zakonodavstvom.
Izvješća i
dokumente iz prvog podstavka koje je sastavila Komisija države članice
mogu upotrebljavati samo u analitičke svrhe te ih ne smiju objavljivati
niti davati na raspolaganje drugim osobama ili tijelima bez izričite
suglasnosti Komisije.”
9.         U članku 25. umeće
se sljedeći stavak 1.a:
„1.a. Uredba (EZ)
br. 45/2001 primjenjuje se na obradu osobnih podataka u okviru ove
Direktive u institucijama i tijelima Unije. Međutim, u svrhu ispravne
primjene ove Direktive, opseg obveza i prava predviđenih člankom 11.,
člankom 12. stavkom 1. i člancima 13. do 17. Uredbe (EZ) br. 45/2001
ograničen je u mjeri u kojoj je to potrebno kako bi se zaštitili interesi
navedeni u članku 20. stavku 1. točki (b) te Uredbe.”
Članak 2.
1.         Države članice donose i objavljuju zakone i druge
propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 31.
prosinca 2015. Tekst tih odredaba moraju odmah dostaviti Komisiji.
Te se odredbe
primjenjuju od 1. siječnja 2016. godine.
Kada
države članice donose te odredbe, te odredbe prilikom njihove službene
objave sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa.
Države članice određuju načine tog upućivanja.
2.         Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih
odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova
Direktiva.
Članak 3.
Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana
od dana objave u Službenom listu Europske unije.
Članak 4.
Ova je Direktiva upućena državama članicama.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR
PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              1.1.    Naslov
prijedloga/inicijative
              1.2.    Odgovarajuća
područja politike u strukturi ABM/ABB
              1.3.    Vrsta
prijedloga/inicijative
              1.4.    Ciljevi

              1.5.    Osnova
prijedloga/inicijative
              1.6.    Trajanje
i financijski utjecaj
              1.7.    Predviđeni
načini upravljanja
2.           MJERE UPRAVLJANJA
              2.1.    Pravila
praćenja i izvješćivanja
              2.2.    Sustav
upravljanja i kontrole
              2.3.    Mjere
za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
              3.1.    Naslovi
višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
              3.2.    Procijenjeni
utjecaj na rashode
              3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na
rashode
              3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena
sredstva za poslovanje
              3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena
administrativna sredstva
              3.2.4. Usklađenost s tekućim
višegodišnjim financijskim okvirom
              3.2.5. Doprinos trećih osoba
              3.3.    Procijenjeni utjecaj na prihode
ZAKONODAVNI
FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE

1.1.        Naslov prijedloga/inicijative

Prijedlog
Direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU
u pogledu razmjene informacija u području oporezivanja
1.2.        Odgovarajuća
područja politike u strukturi ABM/ABB[15]

14
14.03
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
ý Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[16]
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
¨ Prijedlog/inicijativa
odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški ciljevi
Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
U
svojem programu rada za 2015. Komisija među svojim prioritetima navodi
pravedniji pristup oporezivanju, među ostalim osiguravanjem „automatske
razmjene informacija o poreznim mišljenjima”, što je upravo i svrha ovog
prijedloga.
1.4.2.     Posebni ciljevi i
odgovarajuće djelatnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni cilj
Posebni
cilj programa FISCALIS jest poduprijeti borbu protiv porezne prijevare i utaje
te agresivnog poreznog planiranja te provedbu prava Unije u području
oporezivanja osiguravanjem razmjene informacija, podupiranjem administrativne
suradnje i, gdje je to potrebno i prikladno, jačanjem administrativnih
kapaciteta država sudionica, s ciljem pridonošenja smanjenju administrativnog
opterećenja poreznih tijela te troškova usklađivanja koji nastaju
poreznim obveznicima.
Odgovarajuće djelatnosti u okviru strukture ABM/ABB:
ABB
3
1.4.3.     Očekivani rezultati i
utjecaj
Navesti učinke
koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
Kao
prvo, automatska razmjena informacija o poreznim mišljenjima među državama
članicama znači da će sve države članice moći pravilno
procijeniti utječu li na njih (iako možda nenamjerno) porezna mišljenja
druge države članice te će na njih moći na odgovarajući
način reagirati.
Kao
drugo, činjenica da postoji veća transparentnost u pogledu poreznih
mišljenja trebala bi stvoriti veći poticaj za osiguravanje poštenijeg
poreznog natjecanja. Automatska razmjena informacija o poreznim mišljenjima
može odvratiti poduzetnike od agresivnog poreznog planiranja na temelju
poreznih mišljenja jer će druge države članice sada raspolagati
informacijama potrebnima za otkrivanje i reagiranje na umjetne dogovore i
prijenose dobiti.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i
utjecaja
Navesti pokazatelje
koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
Prijedlog
podliježe uvjetima iz Direktive koja se njime izmjenjuje (tj. Direktive
2011/16) kojima se propisuje i. obveza država članica da jednom godišnje
dostave statistiku o razmjeni informacija, ii. obveza Komisije da podnese
izvješće na temelju te statistike i iii. obveza država članica da
jednom godišnje dostave ocjenu učinkovitosti automatske razmjene
informacija.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative

1.5.1.     Zahtjevi koje je potrebno
kratkoročno ili dugoročno ispuniti
Iako
je u skladu s Direktivom o administrativnoj suradnji (2011/16) država
članica koja izdaje porezno mišljenje obvezna otkriti informacije svim
drugim državama članicama za koje je to porezno mišljenje relevantno,
država članica koja izdaje porezno mišljenje sama odlučuje kojim bi
drugim državama članicama te informacije mogle biti važne. Međutim,
država članica koja izdaje porezno mišljenje ne mora uvijek znati za koje
druge države članice porezno mišljenje može biti relevantno. Nadalje,
trenutačno postoji nekoliko izuzeća od obveze otkrivanja informacija.
Ovim se prijedlogom za države članice koje izdaju porezno mišljenje želi
uvesti obveza automatske dostave informacija svim drugim državama
članicama, tako da odluku o relevantnosti ne bi donosila država
članica koja dostavlja informacije, već ona koja ih prima, te bi se
ukinula postojeća izuzeća od obveze otkrivanja informacija.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja
EU-a
Države
članice pojedinačno možda ne bi mogle dobiti potpune informacije o poreznim
mišljenjima koja izdaju druge države članice čak i ako se ta porezna
mišljenja odnose na njihove porezne osnovice Obvezujući pristup EU-a
jedini je način da se osigura potpuna transparentnost i suradnja u ovom
pitanju.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih sličnih
iskustava
Postojeći
neautomatski pristup razmjeni informacija o poreznim mišljenjima do sada nije
donio transparentnost u tom području. Trenutačno neki porezni
obveznici iskorištavaju nedostatak transparentnosti te uspostavljaju strukture
koje im omogućuju premještanje dobiti u zemlje s niskim poreznim stopama,
koje ne moraju biti države u kojima obavljaju gospodarsku djelatnost kojom
ostvaruju dobit ili u kojima se stvara vrijednost. Automatska razmjena
informacija među poreznim upravama koja se primjenjuje u drugim poreznim
područjima, primjerice u području poreza na dohodak od štednje,
polučila je dobre rezultate. Automatska razmjena sada je prihvaćena
na globalnoj razini kao najbolji instrument dostupan poreznim upravama za borbu
protiv izbjegavanja plaćanja poreza i utaje.
1.5.4.     Usklađenost i moguća
sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
S
obzirom na to da je svrha prijedloga izmjena Direktive o administrativnoj
suradnji (2011/16), postupci, mehanizmi i informatički alati koji su
već uspostavljeni ili su u postupku izrade na temelju te Direktive bit
će dostupni za uporabu za potrebe ovog prijedloga.
1.6.        Trajanje i financijski
utjecaj
¨ Prijedlog/inicijativa ograničenog
trajanja
–
¨  Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG. do [DD/MM]GGGG.
–
¨  Financijski utjecaj od GGGG. do GGGG.
ý Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
–
Provedba s razdobljem uspostave od GGGG. do GGGG..
–
Prijedlog će stupiti na snagu 1. siječnja
2016.
–
nakon čega će uslijediti redovna
provedba.
1.7.        Predviđeni načini
upravljanja[17]
ý Izravno upravljanje koje provodi Komisija
–
ý putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama
Unije;
     upravljanje programom Fiscalis 2020. provodi se izravno.
–
¨  putem izvršnih agencija
¨ Zajedničko upravljanje s državama članicama
¨ Neizravno upravljanje koje se provodi povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
–
¨ trećim zemljama ili tijelima koje one odrede;
–
¨ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti);
–
¨ EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
–
¨ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209.
Financijske uredbe;
–
¨ tijelima javnog prava;
–
¨ tijelima privatnog prava koja pružaju javne usluge ako daju
odgovarajuća financijska jamstva;
–
¨ tijelima privatnog prava države članice kojima je povjerena
provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska
jamstva;
–
¨ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u
ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a, a koje su navedene u odgovarajućem
temeljnom aktu.
–       Ako je označeno više načina
upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
Napomene
Ovim se
prijedlogom ne bi ništa promijenilo u pogledu upravljanja. U skladu s
člankom 21. Direktive 2011/16, Komisija u postupku odbora u suradnji
s državama članicama izrađuje standardizirane obrasce i formate za
razmjenu informacija. Razmjena informacija među državama članicama
provodi se s pomoću mreže CCN, pri čemu je Komisija obvezna izvršiti
sve prilagodbe mreže CCN potrebne za omogućavanje razmjene tih
informacija, dok su države članice obvezne poduzeti sve prilagodbe svojeg
sustava potrebne za omogućavanje razmjene informacija s pomoću mreže
CCN.
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila praćenja i
izvješćivanja
Navesti
učestalost i uvjete.
Praćenje
i izvješćivanje u okviru programa FISCALIS provodi se na sljedeći
način…….
Pripremne
radnje potrebne za ovu inicijativu i druga zajednička djelovanja te
zajedničke aktivnosti osposobljavanja redovito se prate na temelju
informacija prikupljenih od sudionika i voditelja aktivnosti. Informacije se
prikupljaju putem standardiziranih obrazaca te unose u pokazatelje
utvrđene okvirom za mjerenje uspješnosti (eng. PMF – Performance
Measurement Framework) programa Fiscalis 2020. Ostali izdaci povezani s
razmjenom informacija prate se u skladu s mehanizmom opisanim u točki
1.4.4. te konsolidiraju na temelju PMF-a.
2.2.        Sustav upravljanja i kontrole

2.2.1.     Utvrđeni rizici
Potencijalni
rizici za provedbu inicijative uz potporu programa Fiscalis 2020. odnose se na:
provedbu
sporazuma o bespovratnim sredstvima potpisanog s konzorcijem država
članica i država kandidatkinja
provedbu
ugovora o javnoj nabavi sklopljenih u okviru programa.
2.2.2.     Informacije o organizaciji
sustava unutarnje kontrole
Organizacija
sustava unutarnje kontrole identična je programu Fiscalis 2020. kojim
će biti obuhvaćeni svi operativni rashodi inicijative.
Glavni
elementi strategije kontrole su sljedeći:
Za
ugovore o javnoj nabavi:
Primjenjuju
se postupci kontrole nabave utvrđeni u Financijskoj uredbi. Svi ugovori o
javnoj nabavi dodjeljuju se nakon što službe Komisije provedu uobičajeni
postupak provjere plaćanja, uzimajući u obzir ugovorne obveze te
dobro financijsko i opće upravljanje. U svim ugovorima koji se sklapaju
između Komisije i korisnika predviđene su mjere za suzbijanje
prijevara (kontrole, izvješća itd.). Izrađuje se detaljna
natječajna dokumentacija koja čini temelj svakog ugovora. U postupku
prihvaćanja strogo se slijedi metodologija TAXUD TEMPO: Proizvodi i usluge
se pregledavaju, prema potrebi izmjenjuju i zatim izričito prihvaćaju
(ili odbijaju). Nijedan račun ne može biti plaćen bez „potvrde o
prihvaćanju”.
Tehnička
provjera u postupku nabave
GU
TAXUD kontrolira isporučene proizvode ili usluge i nadzire izvođenje
radova i pružanje usluga. Redovito provodi i kontrolu kvalitete i sigurnosti
svojih izvođača. Kontrolama kvalitete provjerava se jesu li stvarni
procesi izvođača u skladu s pravilima i postupcima definiranima u
njihovim planovima kvalitete. Kontrole sigurnosti usmjerene su na posebne
procese, postupke i ustroj.
Pored
gore navedene kontrole, GU TAXUD obavlja tradicionalne financijske kontrole:
Ex ante provjera obveza:
Sve
obveze u GU-u TAXUD provjerava voditelj odjela ljudskih resursa i financija. To
znači da su svi iznosi preuzetih obveza obuhvaćeni ex ante
provjerom. Taj postupak osigurava visoku razinu sigurnosti u pogledu
zakonitosti i pravilnosti transakcija.
Ex ante provjera plaćanja:
Sva
se plaćanja provjeravaju ex ante. Osim toga, svakog se tjedna
nasumično odabire barem jedno plaćanje (iz svih kategorija rashoda)
radi dodatne ex ante provjere koju provodi voditelj odjela
ljudskih resursa i financija. Nije utvrđen cilj u pogledu opsega provjere
jer je svrha „nasumice” provjeriti plaćanja kako bi se utvrdilo jesu li
sva plaćanja pripremljena u skladu sa zahtjevima. Preostala se
plaćanja obrađuju svaki dan u skladu s važećim pravilima.
Izjave
dužnosnika za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja:
Svi
dužnosnici za ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja potpisuju izjave
kojima se potvrđuje godišnje izvješće o radu za predmetnu godinu. Tim
su izjavama obuhvaćene aktivnosti u okviru programa. Dužnosnici za
ovjeravanje na osnovi daljnjeg delegiranja izjavljuju da su aktivnosti povezane
s izvršenjem proračuna provedene u skladu s načelima dobrog financijskog
upravljanja, da su uspostavljeni sustavi upravljanja i kontrole pružili
zadovoljavajuće jamstvo u pogledu zakonitosti i pravilnosti transakcija te
da su pravilno utvrđeni i prijavljeni rizici povezani s tim aktivnostima
te provedene mjere za njihovo ublažavanje.
2.2.3.     Procjena troškova i koristi
kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
Uspostavljeni
sustavi kontrole daju GU-u TAXUD dovoljno jamstvo u pogledu kvalitete i
pravilnosti rashoda i smanjuju rizik od neusklađenosti. Navedenim mjerama strategije
kontrole mogući rizici smanjuju se ispod cilja od 2 % i
obuhvaćaju sve korisnike. Sve dodatne mjere za daljnje smanjenje rizika
dovele bi do nerazmjerno visokih troškova i stoga nisu predviđene.
Ukupni
troškovi potrebni za provedbu navedene strategije kontrole (za sve rashode u
programu Fiscalis 2020.) ograničeni su na 1,6 % ukupnih izvršenih
plaćanja. Očekuje se da će ostati na istoj razini za ovu
inicijativu.
Strategija
kontrole programa smatra se učinkovitom ako se rizik od
neusklađenosti smanji gotovo na nulu te ako je strategija razmjerna
uključenim rizicima.
2.3.        Mjere za sprečavanje
prijevara i nepravilnosti
Navesti postojeće
ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
Europski
ured za suzbijanje prijevara (OLAF) može provoditi istrage,
uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i
postupcima utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1073/1999 Europskog
parlamenta i Vijeća (1) i Uredbi Vijeća (Euratom, EZ)
br. 2185/96 (2), radi utvrđivanja je li došlo do prijevare, korupcije
ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske
interese Unije u vezi sa sporazumom o bespovratnim sredstvima, odlukom o
bespovratnim sredstvima ili ugovorom financiranim na temelju ove Uredbe.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslovi višegodišnjeg
financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se
prijedlog/inicijativa odnosi
·      Postojeće proračunske linije  – u cijelosti obuhvaćene
programom Fiscalis 2020.
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj 1A Konkurentnost za rast i zapošljavanje || Dif./nedif.[18] || zemalja EFTA-e[19]   || zemalja kandidatkinja[20]   || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   || 14.0301 (Poboljšanje ispravnog funkcioniranja poreznih sustava) || Dif. || NE || NE || NE || NE
·      Zatražene nove proračunske linije
Prema redoslijedu
naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Naslov………………………………………] || Dif./nedif.. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
   || [XX.YY.YY.YY]   ||   || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
3.2.        Procijenjeni utjecaj na
rashode
[Ovaj se dio ispunjuje u
proračunskoj tablici koja se
odnosi na proračunske podatke administrativne prirode (drugi dokument u prilogu ovom financijskom
izvještaju) koju je potrebno učitati na web-mjesto CISNET-a radi
savjetovanja među službama.]
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja
na rashode
Primjene navedene u nastavku uključene su
u financijsku omotnicu programa FISCALIS 2020. Neće biti potrebna dodatna
odobrena sredstva.
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Broj || 1A Konkurentnost za rast i zapošljavanje
 GU: TAXUD ||   ||   || Godina2016.[21] || Godina2017. || Godina2018. || Godina2019. || 2020. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Broj proračunske linije 14.0301 || Obveze || (1) || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   ||   || 2 100
 Plaćanja || (2) || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   || 2 100
 Broj proračunske linije || Obveze || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Plaćanja || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[22]   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Broj proračunske linije ||   || (3) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 UKUPNA odobrena sredstvaza GU TAXUD || Obveze || = 1 + 1a + 3 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   ||   || 2 100
 Plaćanja || = 2 + 2a +3 || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   || 2 100
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Obveze || (4) || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   ||   || 2 100
 Plaćanja || (5) || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   || 2 100
  UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 UKUPNA odobrena sredstvaiz NASLOVA 1A višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || = 4 + 6 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   ||   || 2 100
 Plaćanja || = 5 + 6 || 0,000 || 0,300 || 1,000 || 0,400 || 0,200 || 0,200 ||   || 2 100
Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Obveze || (4) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Plaćanja || (5) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
  UKUPNA administrativna odobrena sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 4 višegodišnjeg financijskog okvira (Referentni iznos) || Obveze || = 4 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Plaćanja || = 5 + 6 || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi”
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina2016. || Godina2017. || Godina2018. || Godina2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 GU: TAXUD ||
  Ljudski resursi || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 ||   ||   ||
  Ostali administrativni rashodi || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 ||   ||   ||
 UKUPNO GU TAXUD || Odobrena sredstva || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 ||   ||   ||
U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   ||   || Godina2016.[23] || Godina2017. || Godina2018. || Godina2019. || Godina 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 0,858 || 1,558 || 0,958 || 0,758 || 0,758 ||   ||   ||
 Plaćanja || 0,558 || 0,858 || 1,558 || 0,958 || 0,758 ||   ||   ||
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena sredstva za poslovanje
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstava za
poslovanje
–
ý  Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje
kako je navedeno u nastavku:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || 2020. || UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta[24]   || Prosječni trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Br. || Trošak || Ukupni broj || Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1[25]… ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ br. 2 ... ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 - Rezultat ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2 ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNI TROŠAK ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
NAPOMENA

Predviđeni je pozitivni rezultat ovog prijedloga sljedeći: i.
države članice raspolagat će informacijama o poreznim mišljenjima u
drugim zemljama, što će im omogućiti da poduzmu protumjere koje budu
smatrale potrebnima; ii. javnost će tu mjeru doživjeti kao aktivni korak k
osiguravanju da svi porezni obveznici plate svoj dio poreza; iii. uzajamni
pritisak može potaknuti države članice da izmijene svoju praksu izdavanja
poreznih mišljenja; iv. trgovačka društva možda će biti potaknuta da
ograniče svoje agresivne strukture poreznog planiranja. Iako će
države članice koje izdaju porezno mišljenje imati povećano
administrativno opterećenje i troškove usklađivanja izravno povezane
s pružanjem informacija o poreznim mišljenjima, pretpostavlja se da će ti
troškovi biti ograničeni s obzirom na ograničenu prirodu informacija
koje se dostavljaju. Nadalje, informacije su trebale već biti dostavljene
(tj. prijedlog u velikoj mjeri samo pojašnjava i potvrđuje postojeću
obveze razmjene informacija).
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na
odobrena administrativna sredstva
3.2.3.1.  Sažetak
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna
sredstva.
–
ý  Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena
administrativna sredstva:
U milijunima EUR (do
3 decimalna mjesta)
   || Godina 2016.[26] || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Ljudski resursi || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 || 0,528 ||   ||   ||
 Ostali administrativni rashodi || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 || 0,030 ||   ||   ||
 Međuzbroj za NASLOV 5.višegodišnjeg financijskog okvira || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 ||   ||   ||
 Izvan NASLOVA 5.[27] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 || 0,558 ||   ||   ||
Potrebna odobrena
sredstva za ljudske resurse i ostali administrativni rashodi pokrit će se
odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje
djelovanjem i/ili su preraspoređena unutar glavne uprave te, prema
potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj
glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir
proračunska ograničenja.
3.2.3.2.  Procijenjene potrebe u pogledu
ljudskih resursa
–
¨  Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
–
ý  Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog
vremena
 ||   || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. || 2020.
 ||  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje) ||   ||
 || XX 01 01 01 (Sjedišta i predstavništva Komisije) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 ||   ||
 || XX 01 01 02 (Delegacije) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || .
 || XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . || .
 || 10 01 05 01 (Izravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentima punog radnog vremena: EPRV)[28]   ||
 || XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „globalne omotnice”) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   ||
 || XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD u delegacijama) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . ||
 || XX 01 04 gg [29]   || – u sjedištima   || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 || – u delegacijama || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || . ||
 || XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO  – neizravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   || m.
 || 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravno istraživanje) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   ||
 || Ostale proračunske linije (navesti) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||   ||
 || UKUPNO || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 ||   ||
XX se odnosi na odgovarajuće područje
politike ili glavu proračuna.
Potrebe za ljudskim
resursima pokrit će se osobljem kojemu je već povjereno upravljanje
djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema
potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj
upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir
proračunska ograničenja.
Opis zadaća koje
treba obaviti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Priprema sastanaka i korespondencije s državama članicama; (ovisno o raspravama s državama članicama) rad na izradi obrazaca, elektroničkih obrazaca i središnjeg direktorija; angažiranje vanjskih izvođača za rad na informatičkom sustavu
 Vanjsko osoblje || Nije primjenjivo
3.2.4.     Usklađenost s
važećim višegodišnjim financijskim okvirom
–
ý  Prijedlog/inicijativa u skladu je s važećim višegodišnjim
financijskim okvirom.
–
¨  Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje
odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
–
¨  Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
Objasniti što je potrebno i navesti predmetne naslove
i proračunske linije te odgovarajuće iznose.
3.2.5.     Doprinos trećih osoba
–
Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
sudjelovanje trećih osoba u financiranju.
–
Prijedlogom/inicijativom predviđa se
sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna
mjesta)
   || Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6) || Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA sredstva sufinanciranja ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
3.3.        Procijenjeni utjecaj na
prihode
–
ý  Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
–
¨  Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
–
¨         na vlastita sredstva
–
¨         na razne prihode
U
milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[30]
 GodinaN || GodinaN+1 || GodinaN+2 || GodinaN+3 || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 Članak …. ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
Za razne namjenske prihode
navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
Navesti metodu
izračuna utjecaja na prihode.
[1]  Preporuka Komisije od 6.12.2012. o
agresivnom poreznom planiranju.
[2]  SL 98/C 2/01.
[3]  Dokument 10903/12 FISC 77
[4]  http://ec.europa.eu/priorities/work-programme/index_hr.htm
[5] Rezolucija Europskog parlamenta od 21. svibnja
2013. o borbi protiv porezne prijevare,
utaje poreza i poreznih oaza
(Izvješće Kleva – 2013/2025 (INI).
[6] Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog
odbora od 17. travnja 2013. o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i
Vijeću  – Akcijski plan za jačanje borbe protiv poreznih prijevara i
utaja (COM(2012)0722 završna verzija (Izvješće Dandea) – CESE 101/2013.
[7]  Javna izvješća Skupine za Kodeks o postupanju (oporezivanje
poslovanja) dostupna su  ovdje.
[8]  Kako je utvrđeno u okviru OECD-ova projekta BEPS.
[9]  SL L 359 od 16. prosinca 2014.
[10]             SL C , , str. .
[11]             SL C , , str. .
[12]             SL C , , str. .
[13]             Direktiva Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011.
o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan
snage Direktive 77/799/EEZ (SL L 64 od 11.3.2011., str. 1.).
[14]             SL C 369, 17.12.2011., str. 14.
[15]             ABM: activity-based management (upravljanje prema
djelatnostima); ABB: activity-based budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[16]             Kako se navodi u članku 54. stavku 2. točkama
(a) ili (b) Financijske uredbe.
[17]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanja
na Financijsku uredbu dostupni su na web-mjestu BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[18]             Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
nediferencirana odobrena sredstva.
[19]             EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
[20]             Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
[21]             2016. godina je početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[22]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
[23]             2016. godina je početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[24]             Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, broj kilometara
izgrađenih prometnica itd.).
[25]             Na način opisan u odjeljku 1.4.2. „Posebni ciljevi…”
[26]             2016. godina je početka provedbe
prijedloga/inicijative.
[27]             Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
[28]             UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS =
upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD
= mladi stručnjaci u delegacijama.
[29]             U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih
sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
[30]             Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima
(carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, tj.
bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.