                          EUROPSKA
                          KOMISIJA
                                                  Bruxelles, 10.6.2016.
                                                  COM(2016) 395 final
                                                  2016/0184 (NLE)
                                        Prijedlog
                                  ODLUKE VIJEĆA
   o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne
                konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                               OBRAZLOŽENJE
   1.       KONTEKST PRIJEDLOGA
   •        Razlozi i ciljevi Prijedloga
   Riječ je o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma
   donesenog u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
   (UNFCCC) koju treba donijeti u skladu s člankom 218. stavkom 6. Ugovora o funkcioniranju
   Europske unije (UFEU).
   Na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim
   promjenama (konferencija COP 21), koja je održana u Parizu od 30. studenoga do
   12. prosinca 2015., donesen je tekst sporazuma o jačanju globalnog odgovora na klimatske
   promjene. Sporazum će stupiti na snagu tridesetog dana od dana na koji najmanje 55 stranaka
   Konvencije koje odgovaraju za najmanje 55 % procijenjenih globalnih emisija stakleničkih
   plinova položi svoje isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobravanju ili pristupanju.
   U Komunikaciji o procjeni implikacija Pariškog sporazuma1 Komisija je navela da Pariški
   sporazum treba potpisati i ratificirati što prije. Europsko vijeće izrazilo je zadovoljstvo
   Komunikacijom Komisije i istaknulo potrebu da Europska unija i njezine države članice
   mogu što prije i na vrijeme ratificirati Pariški sporazum kako bi bile ugovorne stranke čim
   stupi na snagu.2. Kao prvi su korak Komisija i Vijeće u ime Europske unije te svih 28 država
   članica u svoje ime potpisali Sporazum na svečanosti potpisivanja koja je održana u New
   Yorku 22. travnja 2016.
   Pariški sporazum velik je korak prema boljoj provedbi zajedničkih mjera na svjetskoj razini i
   ubrzanju globalne transformacije u društvo s niskom emisijom ugljika otporno na klimatske
   promjene. Njime će se zamijeniti pristup oblikovan Kyotskim protokolom iz 1997., u kojem
   su utvrđene obveze do kraja 2020. Te se obveze neće nastaviti nakon 2020.
   Pariškim sporazumom pruža se prilika za gospodarsku promjenu, stvaranje radnih mjesta i rast.
   On je središnji element u postizanju širih ciljeva održivog razvoja i u prioritetima EU-a u pogledu
   ulaganja, konkurentnosti, kružnog gospodarstva, istraživanja, inovacija i energetske tranzicije.
   Pariškim sporazumom utvrđuje se dugoročni kvalitativni cilj u pogledu smanjenja emisija u
   skladu s nastojanjima da se rast globalne temperature ograniči na znatno manje od 2°C te da
   se pokuša zadržati na 1,5°C. Kako bi ostvarile taj cilj, stranke će pripremiti i održavati
   uzastopne nacionalno utvrđenedoprinose te o njima obavještavati. Stranke će od 2023.,
   oslanjajući se na najnovije znanstvene podatke i podatke o provedbi, svakih pet godina
   pripremiti globalni pregled stanja u kojem će se pratiti napredak te razmatrati smanjenja
   emisija, prilagodbe i pružena potpora.
   Uoči konferencije COP 21 stranke Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama
   predstavile su svoje planove za nacionalno utvrđene doprinose u okviru Sporazuma. Europska
   unija i njezine države članice bile su prva velika gospodarstva koja su 6. ožujka 2015.
   predstavile planove za nacionalne utvrđene doprinose koji odražavaju ciljeve okvira klimatske i
   energetske politike što ga je u listopadu 2014. uspostavilo Europsko vijeće3 te plana Europske
   1
           COM(2016)110 od 2. ožujka 2016.
   2
           Zaključci Europskog vijeća od 18. ožujka 2016.
   3
           Zaključci Europskog vijeća od 24. listopada 2014.
HR                                                       2                                             HR
 ---pagebreak---    komisije za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.4 EU je postavio
   ambiciozan cilj smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. na razini
   svojeg gospodarstva.
   EU je već započeo s radom na cilju smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 %.
   U pogledu sektora obuhvaćenih sustavom za trgovanje emisijama (ETS) Komisija je
   15. srpnja 2015. donijela Prijedlog direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni
   Direktive 2003/87/EZ radi poboljšanja troškovno učinkovitih smanjenja emisija i ulaganja za
   niske emisije ugljika. Tim se prijedlogom namjerava ostvariti navedeni cilj u sektorima
   obuhvaćenima sustavom EU-a za trgovanje emisijama.
   Europska unija i njezine države članice izjavile su da namjeravaju djelovati zajednički u
   skladu s Pariškim sporazumom5 i ta se obveza odražava u članku 4. Pariškog sporazuma.
   Stoga Unija i države članice, u skladu sa stavkom 18. tog članka, imaju zajedničku obvezu
   pripremati i održavati uzastopne nacionalno utvrđene doprinose koje namjeravaju ostvariti,
   obavještavati o njima te provoditi domaće mjere za ublažavanje kako bi se ostvarili ciljevi
   nacionalno utvrđenih doprinosa u skladu sa stavkom 2. tog članka.
   Člankom 4. stavkom 16. Pariškog sporazuma utvrđena je obveza obavještavanja tajništva o
   tom zajedničkom djelovanju, uključujući obavještavanje o razinama emisija koje su
   dodijeljene svakoj stranci u relevantnom vremenskom razdoblju. Odgovarajuće razine emisija
   dodijeljene Uniji obuhvaćaju emisije stakleničkih plinova u skladu s Direktivom 2003/87/EZ.
   Odgovarajuće razine emisija država članica i uključenje korištenja zemljišta, promjena u
   korištenju zemljišta i aktivnosti u šumarstvu u okvir klimatske i energetske politike do 2030.
   utvrdit će se u budućem zakonodavstvu.
   Norveška i Island izrazili su namjeru sudjelovanja u zajedničkom djelovanju Unije i njezinih
   država članica. Uvjeti mogućeg sudjelovanja Norveške i Islanda utvrdit će se u pratećem
   zakonodavstvu. Ovim prijedlogom ne dovode se u pitanje načini sudjelovanja Norveške i
   Islanda u zajedničkom djelovanju.
   •         Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području politike
   U Komunikaciji Komisije od 2. ožujka 2016. pod naslovom Razdoblje nakon Pariza:
   procjena implikacija Pariškog sporazuma naglašava se da je za globalni prelazak na čistu
   energiju potrebno promijeniti načine ulaganja i poticaje u cijelom spektru politika. Ključni je
   prioritet Unije stvaranje otporne energetske unije da bi građanima osigurala sigurnu, održivu,
   konkurentnu i povoljnu energiju. Kako bi se to ostvarilo, potrebno je nastaviti provoditi
   ambiciozne klimatske mjere i napredovati u drugim aspektima energetske unije.
   •         Usklađenost s drugim politikama Unije
   U okviru klimatske i energetske politike EU-a do 2030. utvrđeni su ambiciozan cilj smanjenja
   emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do 2030. na razini svojeg gospodarstva te
   ciljevi povećanja udjela energije iz obnovljivih izvora i energetske učinkovitosti za najmanje
   27 %6. Provedba okvira klimatske i energetske politike do 2030. prioritet je u nastavku rada u
   pogledu Pariškog sporazuma. Komisija će kasnije ove godine predstaviti prijedloge za
   4
           COM(2015)81 od 25. veljače 2015.
   5
           Zaključci Vijeća od 18. rujna 2015.
   6
           Cilj u pogledu energetske učinkovitosti preispitat će se do 2020. pri čemu će imati na umu rastu od
           30 % na razini EU-a.
HR                                                      3                                                      HR
 ---pagebreak---    prilagodbu regulatornog okvira EU-a za energetsku učinkovitost i energiju iz obnovljivih
   izvora, uključujući novi model energetskog tržišta.
   2.       PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
   Prijedlog se donosi u skladu s člankom 192. stavkom 1. zajedno s člankom 218. stavkom 6.
   UFEU-a. Člankom 218. UFEU-a utvrđuje se postupak pregovaranja i sklapanja sporazuma
   između Europske unije i trećih zemalja ili međunarodnih organizacija. Posebice se stavkom 6.
   predviđa da Vijeće, na prijedlog Komisije u svojstvu pregovarača, donosi odluku kojom se
   odobrava sklapanje sporazuma u ime Europske unije.
   Europska unija u skladu s člankom 191. i člankom 192. stavkom 1. UFEU-a doprinosi, među
   ostalim, ostvarenju sljedećih ciljeva: očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša,
   promicanju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih
   problema okoliša, a osobito borbi protiv klimatskih promjena.
   Za provedbu navedenih ciljeva u Uniji postoji zakonodavni korpus koji će se morati revidirati
   radi provedbe Pariškog sporazuma, a to se može ostvariti samo zakonodavstvom Unije.
HR                                               4                                               HR
 ---pagebreak---                                                          2016/0184 (NLE)
                                              Prijedlog
                                         ODLUKE VIJEĆA
     o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne
                     konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
   VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
   uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192.
   stavak 1., u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
   uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
   uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta,
   budući da:
   (1)    Na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim
          promjenama (UNFCCC), koja je održana u Parizu od 30. studenoga do 12. prosinca
          2015., donesen je tekst sporazuma o jačanju globalnog odgovora na klimatske
          promjene.
   (2)    U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/590 od 11. travnja 2016.7 Pariški sporazum
          potpisan je 22. travnja 2016.
   (3)    Pariški sporazum stupit će na snagu tridesetog dana od dana na koji najmanje
          55 stranaka UNFCCC-a, koje ukupno odgovaraju za najmanje 55 % procijenjenih
          ukupnih emisija stakleničkih plinova, položi svoje isprave o ratifikaciji, prihvaćanju,
          odobravanju ili pristupanju. Stranke UNFCCC-a uključuju Uniju i njezine države
          članice. U zaključcima od 18. ožujka 2016. Europsko vijeće istaknulo je potrebu da
          Europska unija i njezine države članice mogu što prije i na vrijeme sklopiti Pariški
          sporazum kako bi bile ugovorne stranke čim stupi na snagu.
   (4)    Pariški sporazum zamjenjuje pristup u skladu s Kyotskim protokolom iz 1997.
   (5)    Među ostalim, u Pariškom sporazumu utvrđuje se dugoročni cilj u skladu s
          nastojanjima da se povišenje globalne temperature zadrži na razini koja je znatno niža
          od 2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te da se to povišenje nastoji
          zadržati na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju. Kako bi ostvarile taj
          cilj, stranke će pripremiti i održavati uzastopne nacionalno utvrđene doprinosa te o
          njima obavještavati.
   (6)    U skladu s Pariškim sporazumom stranke trebaju svakih pet godina od 2023.,
          oslanjajući se na najnovije znanstvene podatke i podatke o provedbi, pripremiti
          globalni pregled stanja u kojem će se pratiti napredak te razmatrati smanjenja emisija,
          prilagodbe i pružena potpora, a uzastopni doprinosi svake stranke trebaju napredovati
          u odnosu na trenutačni doprinos stranaka i odražavati njihove najviše moguće ciljeve.
   (7)    Obvezujući cilj domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova za najmanje 40 % do
          2030. u odnosu na 1990. poduprlo je Europsko vijeće u zaključcima od 23. i 24.
   7
           SL L 103, 19.4.2016., str. 1.
HR                                                5                                               HR
 ---pagebreak---            listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike za 20308. Na sastanku Vijeća
           4. ožujka 2015. ti su doprinosi Unije i njezinih država članica službeno odobreni kao
           njihovi planirani nacionalno utvrđeni doprinosi, koji su podneseni Tajništvu
           UNFCCC-a 6. ožujka 20159.
   (8)     U Komunikaciji uz Prijedlog o potpisivanju Pariškog sporazuma u ime Unije10
           naglašava se da je za globalni prelazak na čistu energiju potrebno promijeniti načine
           ulaganja i poticaje u cijelom spektru politika. Ključni je prioritet Unije stvaranje
           otporne energetske unije da bi građanima osigurala sigurnu, održivu, konkurentnu i
           povoljnu energiju. Kako bi se to ostvarilo, potrebno je nastaviti provoditi ambiciozne
           klimatske mjere i napredovati u drugim aspektima energetske unije11.
   (9)     Vijeće je u zaključcima od 18. rujna 2015. potvrdilo da Unija i njezine države članice
           namjeravaju djelovati zajednički u skladu s Pariškim sporazumom te je izrazilo
           zadovoljstvo namjerom Norveške i Islanda da sudjeluju u tom zajedničkom
           djelovanju.
   (10)    Dogovor o zajedničkom djelovanju Unije i država članica postići će se naknadno te će
           obuhvaćati odgovarajuću razinu emisija dodijeljenu Uniji u skladu s Direktivom
           2003/87/EZ i odgovarajuće razine emisija država članica.
   (11)    Člankom 4. stavkom 16. Pariškog sporazuma utvrđena je obveza obavještavanja
           tajništva o tom zajedničkom djelovanju, uključujući obavještavanje o razinama emisija
           koje su dodijeljene svakoj stranci u relevantnom vremenskom razdoblju.
   (12)    Pariški sporazum u skladu je s ciljevima Unije u pogledu zaštite okoliša iz članka 191.
           Ugovora, odnosno ciljevima očuvanja, zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite
           ljudskog zdravlja i promicanja mjera na međunarodnoj razini za rješavanje
           regionalnih, odnosno svjetskih problema okoliša, a osobito borbe protiv klimatskih
           promjena.
   (13)    Stoga bi Pariški sporazum trebalo sklopiti u ime Unije,
   DONIJELO JE OVU ODLUKU:
                                                   Članak 1.
   Pariški sporazum donesen 12. prosinca 2015. u sklopu Okvirne konvencije Ujedinjenih
   naroda o klimatskim promjenama odobrava se u ime Europske unije.
   Tekst Pariškog sporazuma priložen je ovoj Odluci kao Prilog I.
   U ime Unije odobrava se i priložena izjava o nadležnosti u Prilogu II.
                                                   Članak 2.
   Predsjednik Vijeća određuje jednu ili više osoba ovlaštenih za polaganje, u ime Unije, isprave
   o ratifikaciji kod glavnog tajnika Ujedinjenih naroda, u skladu s člankom 20. stavkom 1.
   Pariškog sporazuma, uz izjavu o nadležnosti.
   8
           EUCO 169/14
   9
           http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx
   10
           COM(2016)110 od 2. ožujka 2016.
   11
           COM(2015)80 od 25. veljače 2015.
HR                                                     6                                           HR
 ---pagebreak---                                                Članak 3.
   1. Isprava o ratifikaciji Unije polaže se kod depozitara.
   Države članice nastojat će poduzeti potrebne korake kako bi položile svoje isprave istodobno
   s Unijom.
   2. Države članice obavještavaju Komisiju o svojim odlukama o ratifikaciji Pariškog
   sporazuma ili, ovisno o okolnostima, o predviđenom datumu dovršetka potrebnih postupaka.
                                               Članak 4.
   Ova je Odluka upućena državama članicama.
   Sastavljeno u Bruxellesu
                                                 Za Vijeće
                                                 Predsjednik
HR                                                 7                                            HR
 ---documentbreak---                            EUROPSKA
                           KOMISIJA
                                                  Bruxelles, 10.6.2016.
                                                  COM(2016) 395 final
                                                  ANNEX 1
                                         PRILOG
                                Prijedlogu odluke Vijeća
   o sklapanju, u ime Europske unije, sporazuma donesenog na 21. konferenciji stranaka
                    Okvirne konvencije UN-a o klimatskim promjenama
                                    Pariški sporazum
HR                                                                                HR
 ---pagebreak--- Pariški sporazum
        Stranke ovog Sporazuma,
        s obzirom na to da su stranke Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime (u
daljnjem tekstu: „Konvencija”),
        u skladu s Durbanskom platformom za pojačano djelovanje, koja je uspostavljena odlukom
1/CP.17 na sedamnaestoj sjednici Konferencije stranaka Konvencije,
        nastojeći ostvariti cilj Konvencije i poštujući njome utvrđena načela, uključujući načelo
pravednosti i zajedničkih ali diferenciranih odgovornosti i mogućnosti s obzirom na različite
nacionalne okolnosti,
        prepoznajući potrebu za učinkovitim i postupnim odgovorom na neposrednu opasnost od
klimatskih promjena na temelju najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja,
        prepoznajući i specifične potrebe te posebne okolnosti stranaka – zemalja u razvoju, posebice
onih koje su posebno osjetljive na negativne utjecaje klimatskih promjena, kako je predviđeno u
Konvenciji,
        u potpunosti uzimajući u obzir specifične potrebe i posebne okolnosti najmanje razvijenih
zemalja u pogledu financiranja i prijenosa tehnologije,
        prepoznajući da na stranke možda ne utječu samo klimatske promjene, nego i mjere poduzete
kao odgovor na te promjene,
        naglašavajući unutarnju povezanost mjera u području klimatskih promjena, odgovora i
njihova utjecaja s pravednim pristupom održivom razvoju i iskorjenjivanjem siromaštva,
        prepoznajući apsolutni prioritet očuvanja sigurnosti opskrbe hranom i iskorjenjivanja gladi, a
posebno aspekte sustava za proizvodnju hrane koji su posebno osjetljivi na negativne učinke
klimatskih promjena,
        uzimajući u obzir važnost pravedne tranzicije za radnu snagu kojom se stvaraju
dostojanstvena i kvalitetna radna mjesta u skladu s utvrđenim nacionalnim razvojnim prioritetima,
        uvažavajući da su klimatske promjene briga cijelog čovječanstva,pri poduzimanju mjera u
borbi protiv klimatskih promjena stranke bi trebale poštovati, promicati i uzeti u obzir svoje obveze u
pogledu ljudskih prava, prava na zdravlje, prava autohtonih naroda, lokalnih zajednica, migranata,
djece, osoba s invaliditetom i ugroženih društvenih skupina, prava na razvoj te rodne ravnopravnosti,
osnaživanja žena i međugeneracijske pravednosti,
        prepoznajući važnost očuvanja i poboljšanja, prema potrebi, ponora i spremnika stakleničkih
plinova navedenih u Konvenciji,
        uvažavajući važnost osiguravanja cjelovitosti svih ekosustava, uključujući oceane, i važnost
zaštite biološke raznolikosti, koju neke kulture nazivaju Majkom Zemljom, te uvažavajući koliko je
ideja „pravedne klimatske politike” u borbi protiv klimatskih promjena važna za određene dionike,
        potvrđujući važnost obrazovanja, obuke, javne svijesti, javnog sudjelovanja, javnog pristupa
informacijama i suradnje na svim razinama pitanja na koja se odnosi ovaj Sporazum,
        prepoznajući važnost uključenosti vlasti i dionika na svim razinama u borbu protiv klimatskih
promjena, u skladu s pojedinim nacionalnim zakonodavstvima stranaka,
                                                   1
 ---pagebreak---         prepoznajući i da održivi načini života te održivi obrasci potrošnje i proizvodnje, u kojima su
predvodnice stranke – razvijene zemlje, imaju važnu ulogu u borbi protiv klimatskih promjena,
sporazumjele su se kako slijedi:
                                                Članak 1.
        Za potrebe ovog Sporazuma primjenjuju se definicije iz članka 1. Konvencije. Osim toga:
        (a)       „Konvencija” znači Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime,
donesena u New Yorku 9. svibnja 1992.;
        (b)       „Konferencija stranaka” znači Konferencija stranaka Konvencije;
        (c)       „stranka” znači stranka ovog Sporazuma.
                                                Članak 2.
1.      Ovim Sporazumom, čija je svrha poboljšanje provedbe Konvencije, uključujući njezin cilj,
nastoji se u kontekstu održivog razvoja i nastojanja za iskorjenjivanje siromaštva pojačati globalni
odgovor na opasnost od klimatskih promjena, među ostalim i sljedećim mjerama:
        (a)       zadržavanja povećanja globalne prosječne temperature na razini koja je znatno niža od
2 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju te ulaganjem napora u ograničavanje povišenja
temperature na 1,5 °C iznad razine u predindustrijskom razdoblju, prepoznajući da bi se time znatno
smanjili rizici i utjecaji klimatskih promjena;
        (b)       povećanjem sposobnosti prilagodbe negativnim utjecajima klimatskih promjena te
poticanjem otpornosti na klimatske promjene i razvoja s niskim razinama emisija stakleničkih plinova
na način kojim se ne ugrožava proizvodnja hrane te
        (c)       usklađivanjem financijskih tokova s nastojanjima usmjerenima na niskie emisije
stakleničkih plinova i razvoj otporan na klimatske promjene.
2.      Ovaj Sporazum provodit će se u skladu s načelom pravednosti i zajedničkih ali diferenciranih
odgovornosti te mogućnosti stranaka s obzirom na različite nacionalne okolnosti.
                                                Članak 3.
        U skladu nacionalno utvrđenim doprinosima globalnom odgovoru na klimatske promjene sve
stranke trebaju predano raditi u skladu s člancima 4., 7., 9., 10., 11. i 13. te obavještavati o njima kako
bi se ostvarila svrha ovog Sporazuma, kako je utvrđena u članku 2. Rad svih stranaka postupno će
napredovati u skladu s potrebama stranaka – zemalja u razvoju za potporom radi učinkovite provedbe
ovog Sporazuma.
                                                Članak 4.
1. Kako bi se postigao dugoročni temperaturni cilj utvrđen u članku 2., stranke nastoje što prije
postići najvišu razinu globalnih emisija stakleničkih plinova, uzimajući pritom u obzir da će za
postizanje te razine strankama – zemljama u razvoju trebati više vremena, te nastoje nakon toga s
pomoću najboljih dostupnih znanstvenih spoznaja ostvariti brza smanjenja emisija kako bi se postigla
ravnoteža između antropogenih emisija po izvorima i uklanjanja stakleničkih plinova s pomoću
odljeva u drugoj polovini ovog stoljeća, na temelju pravednosti te u kontekstu održivog razvoja i
nastojanja za iskorjenjivanje siromaštva.
                                                   2
 ---pagebreak--- 2.       Svaka stranka na nacionalnoj razini priprema i održava niz uzastopnih nacionalno utvrđenih
doprinosa koje namjerava ostvariti te obavještava o njima. Stranke nastavljaju s domaćim mjerama za
ublažavanje kako bi ostvarile ciljeve tih doprinosa.
3.       Niz uzastopnih nacionalno utvrđenih doprinosa svake stranke bit će napredak u odnosu na
prethodni nacionalni doprinos te stranke i odražavati njezin najviši mogući cilj, u skladu sa
zajedničkim ali diferenciranim odgovornostima te mogućnostima stranaka s obzirom na različite
nacionalne okolnosti.
4.       Stranke – razvijene zemlje trebale bi nastaviti svojim primjerom predvoditi provedbu ciljeva
apsolutnog smanjenja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva. Stranke – zemlje u razvoju trebale
bi nastaviti jačati nastojanja za ublažavanje te se potiču da s vremenom prijeđu na ciljeve smanjenja
ili ograničavanja emisija na razini cjelokupnog gospodarstva s obzirom na različite nacionalne
okolnosti.
5.        U skladu s člancima 9., 10. i 11. za provedbu ovog članka strankama – zemljama u razvoju
pružat će se potpora prepoznajući da će se pojačanom potporom za te zemlje povećati ambicioznost
njihovih mjera.
6.       Najsmanje razvijene zemlje i male otočne države u razvoju mogu pripremiti strategije,
planove i mjere za razvoj u smjeru niskih razina emisija stakleničkih plinova koji odražavaju njihove
posebne nacionalne okolnosti te obavještavati o tim strategijama, planovima i mjerama.
7.       Dodatne koristi za ublažavanje, ostvarene na temelju mjera stranaka poduzetih radi prilagodbe
i/ili njihovih planova za gospodarsku diversifikaciju, mogu pridonijeti rezultatima ublažavanja u
okviru ovog članka.
8.       Pri obavještavanju o nacionalno utvrđenim doprinosima sve stranke moraju navesti
informacije potrebne za jasnoću, transparentnost i razumijevanje u skladu s odlukom 1/CP.21 te svim
relevantnim odlukama Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma.
9.       Svaka stranka dostavlja informacije o nacionalno utvrđenom doprinosu svakih pet godina u
skladu s odlukom 1/CP.21 i svim relevantnim odlukama Konferencije stranaka koja služi kao
sastanak stranaka ovog Sporazuma te se svaku stranku obavještava o rezultatima globalnog pregleda
stanja iz članka 14.
10.      Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma na prvoj sjednici
razmatra zajedničke rokove za nacionalno utvrđene doprinose.
11.       Svaka stranka može u bilo kojem trenutku prilagoditi svoj postojeći nacionalno utvrđeni
doprinos kako bi ga učinila ambicioznijim, u skladu sa smjernicama Konferencije stranaka koja služi
kao sastanak stranaka ovog Sporazuma.
12.      Tajništvo će voditi javnu evidenciju o nacionalno utvrđenim doprinosima što im dostavljaju
stranke.
13.      Stranke su odgovorne za vlastite nacionalno utvrđene doprinose. Pri izračunu antropogenih
emisija i uklanjanja koji odgovaraju njihovim nacionalno utvrđenim doprinosima stranke moraju
promicati cjelovitost okoliša, transparentnost, točnost, potpunost, usporedivost i dosljednost te
osigurati da se izbjegava dvostruko računanje, u skladu sa smjernicama Konferencije stranaka koja
služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma.
14.      U kontekstu nacionalno utvrđenih doprinosa, pri priznavanju i provedbi mjera ublažavanja u
pogledu antropogenih emisija i uklanjanja stranke bi trebale uzeti u obzir, prema potrebi, postojeće
metode i smjernice u okviru Konvencije u kontekstu odredbi stavka 13. ovog članka.
                                                    3
 ---pagebreak--- 15.     Stranke pri provedbi ovog Sporazuma moraju uzeti u obzir zabrinutosti stranaka na čija
gospodarstva najviše utječu mjere odgovora, a posebno stranaka – zemalja u razvoju.
16.     Stranke, uključujući regionalne organizacije za gospodarsku integraciju i njihove države
članice, koje su sklopile sporazum o zajedničkom ispunjavanju obveza u skladu sa stavkom 2. ovog
članka pri izvještavanju o svojim nacionalno utvrđenim doprinosima obavještavaju tajništvo o
uvjetima tog sporazuma, uključujući o razinama emisija koje su dodijeljene svakoj stranci u
relevantnom vremenskom razdoblju. Tajništvo će zatim obavijestiti stranke i potpisnice Konvencije o
uvjetima iz tog sporazuma.
17.     Svaka stranka tog sporazuma odgovorna je za vlastitu razinu emisija kako je utvrđena u
sporazumu iz stavka 16. ovog članka u skladu sa stavcima 13. i 14. ovog članka te člancima 13. i 15.
18.     Ako stranke zajednički djeluju unutar regionalne organizacije za gospodarsku integraciju koja
je i sama stranka ovog Sporazuma i u suradnji s takvom organizacijom, svaka država članica te
regionalne organizacije za gospodarsku integraciju zasebno te zajedno s tom organizacijom smatra se
odgovornom za svoju razinu emisija kako je utvrđena u sporazumu iz obavijesti iz stavka 16. ovog
članka u skladu sa stavcima 13. i 14. ovog članka te člancima 13. i 15.
19.     Sve stranke trebale bi nastojati izraditi dugoročne strategije za razvoj u smjeru niskih razina
emisija stakleničkih plinova i obavijestiti o tim strategijama imajući na umu članak 2., pri čemu se
uzimaju u obzir njihove zajedničke ali diferencirane odgovornosti te mogućnosti stranaka s obzirom
na različite nacionalne okolnosti.
                                               Članak 5.
1.      Stranke bi trebale poduzeti mjere za očuvanje i poboljšanje, prema potrebi, ponora i
spremnika stakleničkih plinova navedenih u članku 4. stavku 1. točki (d) Konvencije, uključujući
šume.
2.      Stranke se potiču na poduzimanje mjera radi provedbe i podupiranja, među ostalim i s
pomoću isplata na temelju rezultata, postojećeg okvira, kako je utvrđen u s njime povezanim
smjernicama i odlukama o kojima je već postignut dogovor u okviru Konvencije, za: političke
pristupe i pozitivne poticaje za aktivnosti povezane sa smanjenjem emisija zbog krčenja i propadanja
šuma te s ulogom očuvanja šuma, održivog upravljanja šumama i povećanja šumskih zaliha ugljika u
zemljama u razvoju te alternativne političke pristupe, kao što su zajednički pristupi ublažavanju i
prilagodbi za integrirano i održivo upravljanje šumama, koji istodobno potvrđuju važnost poticaja,
prema potrebi, za koristi od takvih pristupa koje se ne odnose na ugljik.
                                               Članak 6.
1.      Stranke prepoznaju da se neke stranke odlučuju na dobrovoljnu suradnju u provedbi
nacionalno utvrđenih doprinosa kako bi njihove mjere ublažavanja i prilagodbe bile ambicioznije te
radi promicanja održivog razvoja i cjelovitosti okoliša.
2.      Budu li se na dobrovoljnoj osnovi uključivale u pristupe koji se temelje na suradnji i koji
uključuju upotrebu međunarodno prenesenih rezultata ublažavanja za ostvarenje nacionalno utvrđenih
doprinosa, stranke moraju promicati održivi razvoj i osiguravati cjelovitost okoliša i transparentnost,
uključujući u okviru upravljanja, te s pomoću pouzdane računovodstvene prakse osiguravati, među
ostalim, izbjegavanje dvostrukog računanja u skladu sa smjernicama Konferencije stranaka koja služi
kao sastanak stranaka ovog Sporazuma.
                                                    4
 ---pagebreak--- 3.      Upotreba međunarodno prenesenih rezultata ublažavanja za ostvarenje nacionalno utvrđenih
doprinosa u skladu s ovim Sporazumom dobrovoljna je te je odobravaju stranke sudionice.
4.      Pod nadležnosti i u skladu sa smjernicama Konferencije stranaka koja služi kao sastanak
stranaka ovog Sporazuma uspostavlja se mehanizam za doprinos ublažavanju emisija stakleničkih
plinova i potporu održivom razvoju, kojim se stranke mogu dobrovoljno koristiti. Tijelo koje imenuje
Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma nadzire taj mehanizam, a
njime se nastoji postići sljedeće:
        (a)      promicati ublažavanje emisija stakleničkih plinova i pritom poticati održivi razvoj;
        (b)      poticati i olakšavati sudjelovanje javnosti i privatnih subjekata koje je odobrila jedna
od stranaka u ublažavanju emisija stakleničkih plinova;
        (c)      pridonijeti smanjenju razina emisija u stranci domaćinu na temelju koristi ostvarenih
drugim aktivnostima ublažavanja kojima se ostvaruje smanjenje emisija, a koje i druge stranke mogu
upotrijebiti za ostvarenje nacionalno utvrđenih doprinosa te
        (d)      postići sveukupno ublažavanje globalnih emisija.
5.      Smanjenja emisija postignuta s pomoću mehanizma iz stavka 4. ovog članka ne mogu se
upotrijebiti kao dokaz ostvarenja nacionalno utvrđenog doprinosa stranke domaćina ako ista
smanjenja upotrijebi druga stranka kako bi dokazala da je ostvarila nacionalno utvrđeni doprinos.
6.      Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma osigurava da se dio
prihoda od aktivnosti u okviru mehanizma iz stavka 4. ovog članka upotrijebi za pokrivanje
administrativnih troškova te za pomoć strankama – zemljama u razvoju koje suposebno osjetljive na
negativne utjecaje klimatskih promjena, kako bi se podmirili troškovi prilagodbe.
7.      Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma na prvoj sjednici
donosi pravila, metode i postupke mehanizma iz stavka 4. ovog članka.
8.      Stranke prepoznaju važnost integriranih, holističkih i uravnoteženih netržišnih pristupa koji su
im na raspolaganju kao pomoć koordiniranoj i učinkovitoj provedbi nacionalno utvrđenih doprinosa u
kontekstu održivog razvoja i iskorjenjivanja siromaštva, među ostalim u okviru ublažavanja,
prilagodbe, financiranja, prijenosa tehnologija i izgradnje kapaciteta, prema potrebi. Tim se
pristupima nastoji postići sljedeće:
        (a)      promicati ambicioznost u ublažavanju i prilagodbi;
        (b)      povećati sudjelovanje javnog i privatnog sektora u provedbi nacionalno utvrđenih
doprinosa te
        (c)      stvoriti mogućnosti za koordinaciju među instrumentima i relevantnim institucijskim
dogovorima.
9.      Okvir za netržišne pristupe održivom razvoju definira se kao okvir za promicanje netržišnih
pristupa iz stavka 8. ovog članka.
                                                Članak 7.
1. Stranke kao globalni cilj prilagodbe postavljaju jačanje kapaciteta za prilagodbu, jačanje otpornosti
i smanjenje osjetljivosti na klimatske promjene radi
                                                     5
 ---pagebreak---  doprinosa održivom razvoju i osiguravanja primjerenih mjera prilagodbe u kontekstu temperaturnog
cilja iz članka 2.
2.       Stranke prepoznaju da je prilagodba globalni izazov s kojim se suočavaju svi dionici na
lokalnoj, podnacionalnoj, nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini te koji je ključna sastavnica
dugoročnog globalnog odgovora na klimatske promjene radi zaštite ljudi, životnih uvjeta i ekosustava
te doprinos tom odgovoru, uzimajući u obzir hitne i neposredne potrebe stranaka – zemalja u razvoju
koje su posebno osjetljive na negativne utjecaje klimatskih promjena.
3.        Nastojanja u pogledu prilagodbe stranaka – zemalja u razvoju priznaje se u skladu s
metodama koje će Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma donijeti na
prvoj sjednici.
4.       Stranke prepoznaju da postoji znatna potreba za prilagodbom i da se višim razinama
ublažavanja može smanjiti potreba za dodatnim nastojanjima u pogledu prilagodbe, ali i da veće
potrebe za prilagodbom mogu uključivati više troškove prilagodbe.
5.        Stranke uvažavaju da bi se mjere prilagodbe trebale provoditi u okviru pristupa koji je pod
nacionalnim vodstvom, rodno osjetljiv, participativan i potpuno transparentan, uzimajući u obzir
osjetljive skupine, zajednice i ekosustave, kao i da bi se te mjere trebale temeljiti na najboljim
dostupnim znanstvenim spoznajama te, prema potrebi, tradicionalnom znanju, znanju autohtonih
naroda i lokalnim sustavima znanja i voditi u skladu s njima radi uključenja prilagodbe u relevantne
socioekonomske i ekološke politike i mjere, prema potrebi.
6.       Stranke prepoznaju važnost potpore i međunarodne suradnje za nastojanja u pogledu
prilagodbe te važnost uzimanja u obzir potreba stranaka – zemalja u razvoju, posebice onih koje su
posebno osjetljive na negativne utjecaje klimatskih promjena.
7.       Stranke bi trebale pojačati suradnju u poboljšanju mjera prilagodbe, uzimajući u obzir okvir
za prilagodbu iz Cancuna, uključujući u pogledu sljedećih aspekata:
          (a)    razmjene informacija, dobre prakse, iskustava i stečenog znanja, uključujući, prema
potrebi, informacije o njihovoj povezanosti sa znanošću, planiranjem, politikama i provedbom u
kontekstu mjera prilagodbe;
          (b)    jačanja institucijskih dogovora, uključujući one u okviru Konvencije koji služe ovom
Sporazumu, radi potpore objedinjavanju relevantnih informacija i spoznaja te pružanja tehničke
potpore i smjernica strankama;
          (c)    jačanja znanstvenih spoznaja o klimi, uključujući istraživanja, sustavno promatranje
klimatskog sustava i sustave za rano upozoravanje, na način kojim se informiraju klimatske službe i
podupire donošenje odluka;
          (d)    pomaganja strankama – zemljama u razvoju pri utvrđivanju učinkovitih praksi
prilagodbe, potreba u smislu prilagodbe, prioriteta, potpore koja se osigurava i prima za mjere i
nastojanja u pogledu prilagodbe te izazova i nedostataka, na način koji je u skladu s poticanjem dobre
prakse te
          (e)    povećanja učinkovitosti i trajnosti mjera prilagodbe.
8.       Specijalizirane organizacije i agencije Ujedinjenih naroda potiče se na pružanje potpore
nastojanjima stranaka u provedbi mjera iz stavka 7. ovog članka uzimajući u obzir odredbe iz
stavka 5. ovog članka.
9.       Svaka se stranka, prema potrebi, mora uključiti u postupke planiranja prilagodbe i provedbu
mjera, uključujući razvoj ili poboljšanje relevantnih planova, politika i/ili doprinosa, što može
obuhvaćati:
                                                     6
 ---pagebreak---          (a)     provedbu mjera, obveza i/ili nastojanja u pogledu prilagodbe;
         (b)     postupak izrade i provedbe nacionalnih planova prilagodbe;
         (c)      ocjenu utjecaja klimatskih promjena i osjetljivosti na klimatske promjene kako bi se
odredile mjere utvrđene kao prioritetne na nacionalnoj razini, uzimajući u obzir osjetljive skupine
ljudi, mjesta i ekosustave;
         (d)     praćenje i evaluaciju planova, politika, programa i mjera u pogledu prilagodbe te
razmatranje stečenih iskustava; i
         (e)     jačanje otpornosti socioekonomskih i ekoloških sustava, među ostalim i na temelju
gospodarske diversifikacije i održivog gospodarenja prirodnim dobrima.
10.      Svaka stranka trebala bi, prema potrebi, podnijeti i periodično ažurirati izvješće o prilagodbi,
u koje može uključiti svoje prioritete, potrebe u području provedbe i potpore, planove i mjere, bez
stvaranja dodatnog opterećenja za stranke – zemlje u razvoju.
11.      Izvješće o prilagodbi iz stavka 10. ovog članka prema potrebi se podnosi i periodično ažurira
kao sastavni dio drugih priopćenja ili dokumenata, uključujući nacionalni plan prilagodbe, nacionalno
utvrđeni doprinos iz članka 4. stavka 2. i/ili nacionalno priopćenje, ili zajedno s tim dokumentima.
12.      Tajništvo vodi javnu evidenciju izvješća o prilagodbi iz stavka 10. ovog članka.
13.      Za provedbu stavaka 7., 9., 10. i 11. ovog članka strankama –zemljama u razvoju pruža se
stalna pojačana potpora u skladu s odredbama članaka 9., 10. i 11.
14.     Globalnim pregledom stanja iz članka 14. obuhvaća se, među ostalim, sljedeće:
         (a)     priznavanje nastojanja u pogledu prilagodbe stranaka – zemalja u razvoju;
         (b)     jačanje provedbe mjera prilagodbe uzimajući u obzir izvješće o prilagodbi iz
stavka 10. ovog članka;
         (c)     pregled primjerenosti i učinkovitosti prilagodbe i potpore pružene za prilagodbu te
         (d)     pregled cjelokupnog napretka u ostvarenju globalnog cilja prilagodbe utvrđenog u
stavku 1. ovog članka.
                                                Članak 8.
1.       Stranke prepoznaju važnost sprječavanja, minimiziranja te rješavanja gubitaka i štete
povezanih s negativnim utjecajima klimatskih promjena, uključujući ekstremne vremenske uvjete te
spore i postupne meteorološke pojave, kao i važnost uloge održivog razvoja u smanjenju rizika od
gubitaka i štete.
2.       Varšavski međunarodni mehanizam za gubitke i štetu povezane s utjecajima klimatskih
promjena pod nadležnosti je Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma
i djeluje u skladu s njezinim uputama ; taj je mehanizam moguće poboljšavati i jačati kako je utvrdila
Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma.
3.       Stranke bi trebale poboljšati razumijevanje te pojačati mjere i potporu, uključujući u okviru
Varšavskog međunarodnog mehanizma, prema potrebi, na temelju suradnje i olakšavanja u pogledu
gubitaka i štete povezanih s negativnim utjecajima klimatskih promjena.
                                                     7
 ---pagebreak--- 4.       U skladu s tim, područja u kojima su potrebni suradnja i olakšavanje radi poboljšanja
razumijevanja te pojačanja mjera i potpore mogu obuhvaćati:
         (a)     sustave ranog upozoravanja;
         (b)     pripravnost na izvanredne događaje;
         (c)     spore i postupne meteorološke pojave;
         (d)     događaje koji mogu uključivati nepovratne i trajne gubitke i štetu;
         (e)     sveobuhvatnu procjenu rizika i upravljanje rizicima;
         (f)     instrumente za osiguranje od rizika, objedinjavanje klimatskih rizika i druga rješenja
         za osiguranje;
         (g)     gubitke koji nisu ekonomski te
         (h)     otpornost zajednica, životnih uvjeta i ekosustava.
5.       Varšavski međunarodni mehanizam surađuje s postojećim tijelima i stručnim skupinama u
okviru Sporazuma, kao i s odgovarajućim organizacijama i stručnim tijelima izvan Sporazuma.
                                                Članak 9.
1.       Stranke – razvijene zemlje osiguravaju financijska sredstva za pomoć strankama – zemljama
u razvoju u pogledu ublažavanja i prilagodbe kao nastavak postojećih obveza na temelju Konvencije.
2.       Potiču se i ostale stranke da dobrovoljno pruže tu potporu ili je nastave pružati.
3.       Kao dio globalnih nastojanja stranke – razvijene zemlje trebale bi nastaviti predvoditi
mobilizaciju klimatskog financiranja iz niza različitih izvora, instrumenata i kanala, ističući znatnu
ulogu javnih sredstava, u okviru niza aktivnosti, uključujući kroz potporu strategijama pod
nacionalnim vodstvom te uzimajući u obzir potrebe i prioritete stranaka – zemalja u razvoju. Takva bi
mobilizacija klimatskog financiranja trebala biti napredak iznad dosadašnjih nastojanja.
4.       Cilj osiguravanja više financijskih sredstava trebao bi biti postizanje ravnoteže između
prilagodbe i ublažavanja, uzimajući u obzir strategije pod nacionalnim vodstvom, te prioriteta i
potreba stranaka – zemalja u razvoju, posebice onih koje su posebno osjetljive na negativne utjecaje
klimatskih promjena i čiji su kapaciteti znatno ograničeni, poput najmanje razvijenih zemalja i malih
otočnih država u razvoju, uzimajući u obzir potrebu za javnim i bespovratnim sredstvima za
prilagodbu.
5.       Stranke – razvijene zemlje svake dvije godine dostavljaju indikativne kvantitativne i
kvalitativne informacije povezane sa stavcima 1. i 3. ovog članka, gdje je primjenjivo, uključujući,
ako su dostupne, predviđene razine javnih financijskih sredstava koja će se dodijeliti strankama –
zemljama u razvoju. Ostale stranke koje osiguravaju sredstva potiče se da te informacije dobrovoljno
dostavljaju svake dvije godine.
6.       U globalnom pregledu stanja iz članka 14. uzimaju se u obzir relevantne informacije o
nastojanjima povezanima s klimatskim financiranjem koje dostave stranke – zemlje u razvoju i/ili
tijela Sporazuma.
7.       Stranke – razvijene zemlje svake dvije godine dostavljaju transparentne i dosljedne
informacije o potpori strankama – zemljama u razvoju koja je osigurana i mobilizirana putem javnih
intervencija u skladu smetodama, postupcima i smjernicama koje će Konferencija stranaka koja služi
kao sastanak stranaka ovog Sporazuma donijeti na
                                                    8
 ---pagebreak---  prvoj sjednici, kako je propisano člankom 13. stavkom 13. I ostale stranke potiču se da čine isto to.
8.      Financijski mehanizam Konvencije, uključujući njegova operativna tijela, služi kao
financijski mehanizam ovog Sporazuma.
9.       Institucije koje služe ovom Sporazumu, uključujući provedbena tijela Financijskog
mehanizma Konvencije, nastoje osigurati učinkovit pristup financijskim sredstvima s pomoću
pojednostavnjenih postupaka odobrenja i povećane spremnosti za pružanje potpore strankama –
zemljama u razvoju, posebno najmanje razvijenim zemljama i malim otočnim državama u razvoju, u
kontekstu njihovih nacionalnih klimatskih strategija i planova.
                                               Članak 10.
1.      Stranke imaju zajedničku dugoročnu viziju o važnosti potpune realizacije razvoja i prijenosa
tehnologija s ciljem povećanja otpornosti na klimatske promjene i smanjenja emisija stakleničkih
plinova.
2.      Ističući važnost tehnologije za provedbu mjera ublažavanja i prilagodbe u skladu s ovim
Sporazumom te prepoznajući postojeća nastojanja u pogledu upotrebe i širenja tehnologije, stranke
jačaju zajedničko djelovanje koje se odnosi na razvoj i prijenos tehnologija.
3.      Tehnološki mehanizam uspostavljen na temelju Konvencije služi ovom Sporazumu.
4.       Uspostavlja se tehnološki okvir za osiguravanje sveobuhvatnih smjernica za rad Tehnološkog
mehanizma na promicanju i olakšavanju poboljšavanja mjera za razvoj i prijenos tehnologije kako bi
se pružila potpora provedbi ovog Sporazuma, u cilju ostvarenja dugoročne vizije iz stavka 1. ovog
članka.
5.       Ubrzanje, poticanje i omogućivanje inovacija presudno je za djelotvoran i dugoročan globalni
odgovor na klimatske promjene te za promicanje gospodarskog rasta i održivog razvoja. Takva
nastojanja, prema potrebi, podupire, uključujući u okviru tehnološkog mehanizma i financijskim
sredstvima, financijski mehanizam Konvencije, za suradničke pristupe istraživanju i razvoju te
olakšavanje pristupa tehnologiji, posebno za rane faze tehnološkog ciklusa za stranke – zemlje u
razvoju.
6.       Strankama – zemljama u razvoju pruža se potpora, uključujući financijsku, za provedbu ovog
članka, među ostalim i za jačanje suradničkog djelovanja za razvoj i prijenos tehnologije u različitim
fazama tehnološkog ciklusa radi postizanja ravnoteže između potpore za ublažavanje i prilagodbe. U
globalnom pregledu stanja iz članka 14. uzimaju se u obzir dostupne informacije o nastojanjima
povezanima s potporom strankama – zemljama u razvoju za razvoj i prijenos tehnologije.
                                               Članak 11.
1.       Izgradnjom kapaciteta u okviru ovog Sporazuma trebali bi se povećati kapacitet i sposobnost
stranaka – zemalja u razvoju, posebice zemalja s najmanjim kapacitetima poput najmanje razvijenih
država, kao i onih koje su posebno osjetljive na negativne utjecaje klimatskih promjena, poput malih
otočnih država u razvoju, za poduzimanje učinkovitih mjera u borbi protiv klimatskih promjena
uključujući, među ostalim, provedbu mjera prilagodbe i ublažavanja, te treba omogućiti razvoj,
širenje i upotrebu tehnologije, pristup klimatskom financiranju, relevantnim aspektima obrazovanja,
obuke i podizanja svijesti javnosti te transparentnoj, pravodobnoj i preciznoj objavi informacija.
2.       Izgradnja kapaciteta trebala bi biti pod nacionalnim vodstvom, temeljiti se na nacionalnim
potrebama i odgovarati na njih te poticati nacionalno vlasništvo stranaka, posebno za stranke – zemlje
u razvoju,
                                                    9
 ---pagebreak--- uključujući na nacionalnoj, podnacionalnoj i lokalnoj razini. Izgradnja kapaciteta treba se temeljiti na
stečenom znanju, uključujući znanje stečeno u aktivnostima izgradnje kapaciteta na temelju
Konvencije, te biti učinkovit postupak koji se ponavlja, koji je participativan, međusektorski i rodno
osjetljiv.
3.       Za provedbu ovog Sporazuma sve stranke trebaju surađivati na povećanju kapaciteta stranaka
– zemalja u razvoju. Stranke – razvijene zemlje trebaju povećati potporu za mjere izgradnje
kapaciteta u strankama koje su zemlje u razvoju.
4.       Sve stranke koje povećavaju kapacitet stranaka koje su zemlje u razvoju radi provedbe ovog
Sporazuma, uključujući putem regionalnih, bilateralnih i multilateralnih pristupa, redovito
obavještavaju o tim aktivnostima ili mjerama izgradnje kapaciteta. Stranke – zemlje u razvoju trebaju
redovito obavještavati o napretku postignutom u provedbi planova, politika, aktivnosti ili mjera
izgradnje kapaciteta za provedbu ovog Sporazuma.
5.       Aktivnosti izgradnje kapaciteta unaprjeđuju se u okviru odgovarajućih institucijskih dogovora
radi potpore provedbi ovog Sporazuma, uključujući odgovarajuće institucijske dogovore
uspostavljene na temelju Konvencije koji služe ovom Sporazumu. Konferencija stranaka koja služi
kao sastanak stranaka ovog Sporazuma na prvoj sjednici razmatra i donosi odluku o početnim
institucijskim dogovorima za izgradnju kapaciteta.
                                                Članak 12.
         Stranke surađuju u poduzimanju mjera, prema potrebi, za unaprjeđenje obrazovanja, obuke,
podizanja svijesti javnosti, sudjelovanja javnosti i pristupa javnosti informacijama u pogledu
klimatskih promjena prepoznajući važnost tih koraka u pogledu poboljšanja mjera na temelju ovog
Sporazuma.
                                                Članak 13.
1.       Kako bi se izgradili međusobno povjerenje i pouzdanje te u svrhu promicanja učinkovite
provedbe uspostavlja se okvir povećane transparentnosti za mjere i potporu, s ugrađenom
fleksibilnosti radi uzimanja u obzir različitih kapaciteta stranaka na temelju zajedničkog iskustva.
2.       Okvirom transparentnosti osigurava se fleksibilnost u provedbi odredaba ovog članka za one
stranke – zemlje u razvoju kojima je ta fleksibilnost potrebna s obzirom na njihove kapacitete.
Metode, postupci i smjernice iz stavka 13. ovog članka odražavaju tu fleksibilnost.
3.       Okvir transparentnosti temelji se na dogovorima o transparentnosti u skladu s Konvencijom te
ih unaprjeđuje, prepoznajući posebne okolnosti najmanje razvijenih država i malih otočnih država u
razvoju, te se provodi na olakšavajući, neometajući i nekažnjavajući način, uz poštovanje nacionalnog
suvereniteta te tako da se izbjegne nepotrebno opterećenje za stranke.
4.       Dogovori o transparentnosti u skladu s Konvencijom, uključujući nacionalna izvješća,
dvogodišnja izvješća i dvogodišnja izvješća o ažuriranju, međunarodnu ocjenu i pregled te
međunarodno savjetovanje i analizu, dio su iskustva na kojem će se temeljiti razvoj metoda,
postupaka i smjernica iz stavka 13. ovog članka.
5.       Svrha je okvira za transparentnost mjera osigurati jasno razumijevanje mjera koje se odnose
na klimatske promjene u kontekstu cilja Konvencije kako je utvrđen u njezinu članku 2., uključujući
jasnoću i praćenje napretka u smjeru ostvarenja nacionalno utvrđenih doprinosa svake stranke u
skladu s člankom 4. i mjere stranaka za prilagodbu
                                                    10
 ---pagebreak---  u skladu s člankom 7., uključujući dobru praksu, prioritete, potrebe i nedostatke radi informacija za
potrebe globalnog pregleda stanja iz članka 14.
6.       Svrha je okvira za transparentnost potpore osigurati jasnoću u pogledu potpore koju
osiguravaju i primaju relevantne pojedine stranke u kontekstu mjera u području klimatskih promjena
u skladu s člancima 4., 7., 9., 10. i 11. te, koliko je to moguće, osigurati potpun pregled ukupne
pružene financijske potpore radi informacija za potrebe globalnog pregleda stanja iz članka 14.
7.      Svaka stranka redovito dostavlja sljedeće informacije:
        (a)      izvješće o nacionalnom inventaru antropogenih emisija stakleničkih plinova prema
izvorima i uklanjanju s pomoću ponora, izrađeno uz primjenu metodologija dobre prakse koje je
prihvatilo Međuvladino tijelo za klimatske promjene i s kojima je suglasna Konferencija stranaka
koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma te
        (b)      informacije potrebne za praćenje napretka postignutog u provedbi i ostvarenju
nacionalno utvrđenih doprinosa u skladu s člankom 4.
8.      Svaka stranka trebala bi dostaviti i informacije o utjecajima klimatskih promjena i prilagodbi
u skladu s člankom 7., prema potrebi.
9.      Stranke – razvijene zemlje dostavljaju, a ostale stranke koje pružaju potporu trebale bi
dostaviti informacije o financijskoj potpori, potpori za prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta
pruženoj strankama koje su zemlje u razvoju u skladu s člancima 9., 10. i 11.
10.     Stranke – zemlje u razvoju trebale bi dostaviti informacije o potrebnoj i primljenoj
financijskoj potpori te potpori za prijenos tehnologije i izgradnju kapaciteta u skladu s člancima 9.,
10. i 11.
11.      Informacije koje svaka stranka dostavi u skladu sa stavcima 7. i 9. ovog članka podvrgavaju
se tehničkom stručnom ocjenjivanju u skladu s odlukom 1/CP.21. Za one stranke – zemlje u razvoju
kojima je to potrebno s obzirom na njihove kapacitete postupak ocjenjivanja uključuje pomoć pri
utvrđivanju potreba za izgradnjom kapaciteta. Osim toga, svaka stranka sudjeluje u olakšavajućem,
multilateralnom razmatranju napretka u pogledu nastojanja u skladu s člankom 9. i odgovarajućoj
provedbi te ostvarenju nacionalno utvrđenog doprinosa.
12.      Tehničko stručno ocjenjivanje na temelju ovog stavka sastoji se od razmatranja potpore koju
je stranka pružila, ako je relevantno, i njezine provedbe te ostvarenja nacionalno utvrđenog doprinosa.
Pri ocjenjivanju se utvrđuju i područja koja stranka treba poboljšati te se ispituje usklađenost
informacija s metodama, postupcima i smjernicama iz stavka 13. ovog članka, uzimajući u obzir
fleksibilnost odobrenu stranci u skladu sa stavkom 2. ovog članka. Pri ocjenjivanju se obraća posebna
pozornost na nacionalne kapacitete i okolnosti stranaka – zemalja u razvoju.
13.      Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma na prvoj sjednici, na
temelju iskustava iz dogovora o transparentnosti u skladu s Konvencijom, i razrađujući odredbe ovog
članka, donosi zajedničke metode, postupke i smjernice, prema potrebi, za transparentnost mjera i
potpore.
14.      Zemljama u razvoju pruža se potpora za provedbu ovog članka.
15.      Za stranke – zemlje u razvoju osigurava se i stalna potpora za izgradnju kapaciteta u pogledu
transparentnosti.
                                                     11
 ---pagebreak---                                               Članak 14.
1.       Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma periodično
provjerava provedbu ovog Sporazuma kako bi procijenila kolektivni napredak u smjeru postizanja
svrhe ovog Sporazuma i njegovih dugoročnih ciljeva (što se naziva „globalni pregled stanja”). To čini
na sveobuhvatan i olakšavajući način, uzimajući u obzir ublažavanje, prilagodbu i sredstva za
provedbu i potporu, te u kontekstu pravednosti i najboljih dostupnih znanstvenih saznanja.
2.       Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma prvi globalni pregled
stanja provodi 2023. godine i zatim svakih pet godina, osim ako Konferencija stranaka koja služi kao
sastanak stranaka ovog Sporazuma odluči drukčije.
3.       Rezultate globalnog pregleda stanja stranke upotrebljavaju pri ažuriranju i unaprjeđenju, na
nacionalno utvrđen način, svojih mjera i potpore u skladu s relevantnim odredbama ovog Sporazuma
te pri poboljšavanju međunarodne suradnje za mjere u području klime.
                                              Članak 15.
1.       Uspostavlja se mehanizam za olakšavanje provedbe odredbi ovog Sporazuma i promicanje
usklađenosti s tim odredbama.
2.       Mehanizam iz stavka 1. ovog članka sastoji se od odbora koji se temelji na stručnosti i
olakšavajuće je prirode te djeluje na način koji je transparentan, nesuparnički i nekažnjavajući. Odbor
obraća posebnu pozornost na nacionalne mogućnosti i okolnosti stranaka.
3.       Odbor djeluje u skladu s metodama i postupcima koje je Konferencija stranaka koja služi kao
sastanak stranaka ovog Sporazuma donijela na prvoj sjednici te na godišnjoj osnovi izvješćuje
Konferenciju stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma.
                                              Članak 16.
1.       Konferencija stranaka, najviše tijelo Konvencije, služi kao sastanak stranaka ovog
Sporazuma.
2.       Stranke Konvencije koje nisu stranke ovog Sporazuma mogu sudjelovati kao promatrači u
radu svake sjednice Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma. Kada
Konferencija stranaka služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma, odluke na temelju ovog
Sporazuma donose samo njegove stranke.
3.       Kada Konferencija stranaka služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma, svaki član
predsjedništva Konferencije stranaka koji predstavlja stranku Konvencije koja u to vrijeme nije
stranka ovog Sporazuma zamjenjuje se dodatnim članom kojeg iz svojih redova biruju stranke ovog
Sporazuma.
4.       Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma redovito provjerava
provedbu ovog Sporazuma te u okviru svojeg mandata donosi odluke potrebne za promicanje njegove
učinkovite provedbe. Izvršava funkcije koje su joj dodijeljene na temelju ovog Sporazuma i:
         (a)    osniva pomoćna tijela koja se smatraju potrebnima za provedbu ovog Sporazuma te
         (b)    izvršava sve druge funkcije koje mogu biti potrebne za provedbu ovog Sporazuma.
                                                    12
 ---pagebreak--- 5.      Poslovnik Konferencije stranaka i financijska pravila koji se primjenjuju na temelju
Konvencije primjenjuju se mutatis mutandis u okviru ovog Sporazuma, osim ako Konferencija
stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma konsenzusom odluči drukčije.
6.      Prvu sjednicu Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma saziva
tajništvo zajedno s prvom sjednicom Konferencije stranaka koja je planirana nakon datuma stupanja
na snagu ovog Sporazuma. Daljnje redovite sjednice Konferencije stranaka koja služi kao sastanak
stranaka ovog Sporazuma održavaju se zajedno s redovnim sjednicama Konferencije stranaka, osim
ako Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma odluči drukčije.
7.      Izvanredne sjednice Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma
održavaju se u drugo vrijeme koje Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog
Sporazuma smatra potrebnim ili na pisani zahtjev bilo koje stranke pod uvjetom da ga, u roku od šest
mjeseci nakon što tajništvo obavijesti stranke o tom zahtjevu, podrži najmanje trećina stranaka.
8.      Ujedinjeni narodi i njegove specijalizirane agencije te Međunarodna agencija za atomsku
energiju, kao i bilo koja njihova država članica ili njihovi promatrači koji nisu stranke Konvencije,
mogu biti zastupljeni kao promatrači na sjednicama Konferencije stranaka koja služi kao sastanak
stranaka ovog Sporazuma. Sva tijela ili agencije, neovisno o tome jesu li nacionalni ili međunarodni,
vladini ili nevladini, a kvalificirani su za pitanja obuhvaćena ovim Sporazumom i koji su obavijestili
tajništvo da žele biti zastupljeni u svojstvu promatrača na sjednici Konferencije stranaka koja služi
kao sastanak stranaka ovog Sporazuma, mogu to ostvariti, osim ako se najmanje jedna trećina
nazočnih stranaka tome usprotivi. Uvjeti za prijam i sudjelovanje promatrača uređeni su u poslovniku
navedenom u stavku 5. ovog članka.
                                                 Članak 17.
1.      Tajništvo uspostavljeno člankom 8. Konvencije služi kao tajništvo ovog Sporazuma.
2.       Članak 8. stavak 2. Konvencije o funkcijama tajništva i članak 8. stavak 3. Konvencije o
organizaciji djelovanja tajništva primjenjuju se mutatis mutandis na ovaj Sporazum. Osim toga,
tajništvo obavlja funkcije koje su mu dodijeljene na temelju ovog Sporazuma i koje mu je dodijelila
Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma.
                                                 Članak 18.
1.      Pomoćno tijelo za znanstvene i tehnološke savjete te Pomoćno tijelo za provedbu,
uspostavljena na temelju članaka 9. i 10. Konvencije, služe kao Pomoćno tijelo za znanstvene i
tehnološke savjete te Pomoćno tijelo za provedbu ovog Sporazuma. Odredbe Konvencije koje se
odnose na djelovanje tih dvaju tijela primjenjuju se mutatis mutandis na ovaj Sporazum. Sjednice
sastanaka Pomoćnog tijela za znanstvene i tehnološke savjete i Pomoćnog tijela za provedbu ovog
Sporazuma održavaju se zajedno sa sastancima Pomoćnog tijela za znanstvene i tehnološke savjete i
Pomoćnog tijela za provedbu Konvencije.
2.      Stranke Konvencije koje nisu stranke ovog Sporazuma mogu sudjelovati kao promatrači u
radu svake sjednice pomoćnih tijela. Kad
                                                      13
 ---pagebreak---  pomoćna tijela služe kao pomoćna tijela ovog Sporazuma, odluke na temelju ovog Sporazuma
donose samo stranke ovog Sporazuma.
3. Kad pomoćna tijela osnovana na temelju članaka 9. i 10. Konvencije obavljaju funkcije povezane s
pitanjima koja se odnose na ovaj Sporazum, svaki član predsjedništva pomoćnih tijela koji predstavlja
stranku Konvencije koja u tom trenutku nije stranka ovog Sporazuma zamjenjuje se dodatnim članom
kojeg iz svojih redova biraju stranke ovog Sporazuma.
                                                Članak 19.
1.       Pomoćna tijela ili drugi institucijski dogovori uspostavljeni Konvencijom ili na temelju
Konvencije, osim onih navedenih u ovom Sporazumu, služe ovom Sporazumu na temelju odluke
Konferencije stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma. Konferencija stranaka koja
služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma određuje funkcije koje će obavljati ta pomoćna tijela ili
dogovori.
2.      Konferencija stranaka koja služi kao sastanak stranaka ovog Sporazuma može takvim
pomoćnim tijelima i institucijskim dogovorima pružiti daljnje smjernice.
                                                Članak 20.
1.      Ovaj je Sporazum otvoren za potpisivanje i podliježe ratifikaciji, prihvaćanju ili odobrenju
država i regionalnih organizacija za gospodarsku integraciju koje su stranke Konvencije. Otvoren je
za potpisivanje u sjedištu Ujedinjenih naroda u New Yorku od 22. travnja 2016. do 21. travnja 2017.
U skladu s time, ovaj Sporazum otvoren je za pristupanje od dana nakon datuma kad se zatvori za
potpisivanje. Isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju polažu se kod depozitara.
2.      Na regionalnu organizaciju za gospodarsku integraciju koja postane stranka ovog Sporazuma,
a čija nijedna država članica nije stranka, primjenjuju se sve obveze na temelju ovog Sporazuma. U
slučaju regionalnih organizacija za gospodarsku integraciju s najmanje jednom državom članicom
koja je stranka ovog Sporazuma, organizacija i njezine države članice same odlučuju o svojim
odgovornostima za provođenje svojih obveza na temelju ovog Sporazuma. U takvim slučajevima
organizacija i države članice nemaju pravo na istodobno ostvarivanje prava na temelju ovog
Sporazuma.
3.      U ispravama o ratifikaciji, prihvaćanju, odobrenju ili pristupanju regionalne organizacije za
gospodarsku integraciju navode opseg svoje nadležnosti u pogledu pitanja uređenih ovim
Sporazumom. Te organizacije o tome moraju obavijestiti i depozitara, koji zatim obavještava stranke
o svim bitnim promjenama u opsegu njihove nadležnosti.
                                                Članak 21.
1.      Ovaj Sporazum stupa na snagu tridesetog dana od dana na koji najmanje 55 stranaka
Konvencije na koje se odnosi najmanje 55 % procijenjenih ukupnih globalnih emisija stakleničkih
plinova položi svoje isprave o ratifikaciji, prihvaćanju, odobravanju ili pristupanju.
2.       Isključivo za ograničene potrebe stavka 1. ovog članka „ukupne globalne emisije stakleničkih
plinova” znači najažurnija količina koju su stranke Konvencije dostavile na datum donošenja ovog
Sporazuma ili prije tog datuma.
                                                     14
 ---pagebreak--- 3.       Za svaku državnu ili regionalnu organizaciju za gospodarsku integraciju koja ratificira,
prihvati ili odobri ovaj Sporazum ili mu pristupi nakon što se ispune uvjeti za stupanje na snagu ovog
Sporazuma utvrđeni stavkom 1. ovog članka, ovaj Sporazum stupa na snagu tridesetog dana nakon
datuma kada ta država ili regionalna organizacija za gospodarsku integraciju položi svoju ispravu o
ratifikaciji, prihvaćanju, odobravanju ili pristupanju.
4.       Za potrebe stavka 1. ovog članka nijedna isprava koju položi regionalna organizacija za
gospodarsku integraciju ne pribraja se onima koje su položile države članice te organizacije.
                                                Članak 22.
        Odredbe članka 15. Konvencije o donošenju izmjena Konvencije primjenjuju se mutatis
mutandis na ovaj Sporazum.
                                                Članak 23.
1.       Odredbe članka 16. Konvencije o donošenju i izmjenama priloga Konvencije primjenjuju se
mutatis mutandis na ovaj Sporazum.
2.       Prilozi ovom Sporazumu čine njegov sastavni dio te, ako nije izričito drukčije predviđeno,
pozivanje na ovaj Sporazum istodobno znači i pozivanje na sve priloge ovom Sporazumu. Ti su
prilozi ograničeni na popise, obrasce i svaki drugi materijal opisne prirode koji je znanstvenog,
tehničkog, proceduralnog ili administrativnog karaktera.
                                                Članak 24.
        Odredbe članka 14. Konvencije o rješavanju sporova primjenjuju se
mutatis mutandis na ovaj Sporazum.
                                                Članak 25.
1.      Svaka stranka ima jedan glas, osim u slučajevima određenima u stavku 2. ovog članka.
2.       Regionalne organizacije za gospodarsku integraciju u pitanjima iz svoje nadležnosti ostvaruju
pravo glasa brojem glasova koji je jednak broju njihovih država članica koje su stranke ovog
Sporazuma. Takva organizacija ne ostvaruje pravo glasa ako neka od njezinih država članica ostvari
svoje pravo i obratno.
                                                Članak 26.
        Glavni tajnik Ujedinjenih naroda depozitar je ovog Sporazuma.
                                                Članak 27.
        Na ovaj Sporazum ne mogu se staviti rezerve.
                                                Članak 28.
1.       U bilo kojem trenutku nakon isteka tri godine od datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma
za određenu stranku ta stranka može se povući iz ovog Sporazuma pisanom obavješću depozitaru.
2.       Svako takvo povlačenje stupa na snagu nakon isteka godine dana od datuma na koji depozitar
primi obavijest o povlačenju ili na kasniji datum koji je naveden u obavijesti o povlačenju.
3.       Za svaku stranku koja se povuče iz Konvencije smatra se da se povukla i iz ovog Sporazuma.
                                                     15
 ---pagebreak---                                              Članak 29.
        Izvornik ovog Sporazuma, čiji su arapski, kineski, engleski, francuski, ruski i španjolski
tekstovi jednako vjerodostojni, polaže se kod glavnog tajnika Ujedinjenih naroda.
SASTAVLJENO u Parizu dvanaestog prosinca dvije tisuće i petnaeste godine.
U POTVRDU TOGA, niže potpisani, koji su za to propisno ovlašteni, potpisali su ovaj Sporazum.
                                                  16
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---                            EUROPSKA
                           KOMISIJA
                                                   Bruxelles, 10.6.2016.
                                                   COM(2016) 395 final
                                                   ANNEX 2
                                         PRILOG
                                 Prijedlogu odluke Vijeća
   o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne
                 konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
         Izjava Unije dana u skladu s člankom 20. stavkom 3. Pariškog sporazuma
HR                                                                                HR
 ---pagebreak---                                                 PRILOG
                                        Prijedlogu odluke Vijeća
     o sklapanju, u ime Europske unije, Pariškog sporazuma donesenog u sklopu Okvirne
                       konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama
             Izjava Unije dana u skladu s člankom 20. stavkom 3. Pariškog sporazuma
   Sljedeće su države trenutačno članice Europske unije: Kraljevina Belgija, Republika
   Bugarska, Češka Republika, Kraljevina Danska, Savezna Republika Njemačka, Republika
   Estonija, Irska, Helenska Republika, Kraljevina Španjolska, Francuska Republika, Republika
   Hrvatska, Talijanska Republika, Republika Cipar, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko
   Vojvodstvo Luksemburg, Mađarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika
   Austrija, Republika Poljska, Portugalska Republika, Rumunjska, Republika Slovenija,
   Slovačka Republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska te Ujedinjena Kraljevina Velike
   Britanije i Sjeverne Irske.
   Europska unija izjavljuje da je, u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije, a
   posebno njegovim člankom 191. i člankom 192. stavkom 1., nadležna sklapati međunarodne
   sporazume i provoditi obveze koje iz njih proizlaze, što doprinosi ostvarivanju sljedećih
   ciljeva:
   –        očuvanju, zaštiti i poboljšanju kvalitete okoliša,
   –        zaštiti ljudskog zdravlja,
   –        razboritu i racionalnu korištenju prirodnih bogatstava,
   –        promicanju mjera na međunarodnoj razini za rješavanje regionalnih, odnosno svjetskih
            problema okoliša, a osobito borbi protiv klimatskih promjena.
   Europska unija izjavljuje da će obvezu sadržanu u planiranom nacionalno utvrđenom
   doprinosu podnesenom 6. ožujka 2015. ispuniti djelovanjem Unije i njezinih država članica u
   okviru njihovih odgovarajućih nadležnosti.
   Europska unija nastavit će redovito dostavljati informacije o pravnim instrumentima Europske
   unije donesenima za potrebe ispunjavanja njezinih obveza u skladu s nacionalno utvrđenim
   doprinosima, u skladu s člankom 20. stavkom 3. Sporazuma.
HR                                                   2                                           HR


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.9.2015.
            COM(2015) 436 final
            2015/0201(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               U Uredbi Vijeća (EZ) br. 539/2001
                  1
                navedene su treće zemlje čiji državljani pri prelasku vanjskih granica država članica moraju imati vizu i zemlje čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva. Uredba (EZ) br. 539/2001 primjenjuje se u svim državama članicama, osim Irske i Ujedinjene Kraljevine.

               Uredbom (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
                izmijenjena je Uredba (EZ) br. 539/2001 tako što je 19 zemalja prebačeno u Prilog II., u kojem se nalazi popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize. Tih su 19 zemalja sljedeće: Dominika, Grenada, Kiribati, Kolumbija, Maršalovi Otoci, Mikronezija, Nauru, Palau, Peru, Salomonovi Otoci, Samoa, Sveta Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Timor-Leste, Tonga, Trinidad i Tobago, Tuvalu, Ujedinjeni Arapski Emirati i Vanuatu. Uz upućivanje na svaku od tih zemalja u Prilogu II. navedena je sljedeća bilješka: „izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje se od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Europskom unijom”.

               Uredba (EU) br. 509/2014 donesena je 20. svibnja 2014. te je stupila na snagu 9. lipnja 2014. Prvi sporazumi o ukidanju viza potpisani su 6. svibnja 2015. (Ujedinjeni Arapski Emirati), 26. svibnja 2015. (Timor-Leste) i 28. svibnja 2015. (Dominika, Grenada, Samoa, Sveta Lucija, Sveti Vincent i Grenadini, Trinidad i Tobago te Vanuatu) i privremeno se primjenjuju od datuma potpisivanja do njihova stupanja na snagu.

               U skladu s uvodnom izjavom 5. Uredbe (EU) br. 509/2014 i zajedničkom izjavom izdanom u trenutku donošenja, na Kolumbiju i Peru primjenjivao se poseban postupak u okviru kojeg se zahtijevalo daljnje ocjenjivanje tih zemalja u odnosu na relevantne kriterije prije nego što Komisija Vijeću dostavi preporuke za odluke o odobrenju otvaranja pregovora o sporazumima o ukidanju viza s tim dvjema zemljama. U listopadu 2014. Komisija je donijela izvješće
                  3
                u kojem se daje široka ocjena stanja u Kolumbiji u odnosu na kriterije navedene u članku 1. Uredbe (EZ) br. 539/2001 kako je izmijenjena Uredbom (EU) br. 509/2014, a usporedno s time doneseno je i izvješće o Peruu
                  4
               . U izvješću su analizirani podaci i novosti u područjima migracije i mobilnosti (schengenske vize, zakonita migracija, nezakonita migracija, sigurnost putnih isprava i prijevare), kriminala i sigurnosti, gospodarstva, trgovine i turizma, vanjskih odnosa i ljudskih prava, regionalne usklađenosti i reciprociteta. Ocijenjeni su i scenariji rizika do kojih bi moglo doći nakon liberalizacije viznog režima. Komisija je zaključila da je znatno poboljšanje gospodarskog, društvenog i sigurnosnog stanja u Kolumbiji posljednjih godina dovoljan razlog da se Kolumbijcima odobri ulazak na područje država članica bez vize. Smatralo se da se rizici povezani s liberalizacijom viznog režima mogu svladati, među ostalim, pojačanom suradnjom pri vraćanju i pravilno provedenim graničnim kontrolama. Osim toga, sporazum o ukidanju viza sadržava potrebne zaštitne mjere za suspendiranje primjene sporazuma ili njegovo raskidanje ako to bude potrebno kako bi se izbjegli sigurnosni ili migracijski rizici za Uniju.

               U ožujku 2015. Komisija je Vijeću dostavila preporuku da je ovlasti za početak pregovora o sporazumima o ukidanju viza s Kolumbijom i Peruom
                  5
               . Vijeće je 19. svibnja 2015. Komisiji dostavilo pregovaračke smjernice. Pregovori s Kolumbijom održani su 20. svibnja 2015. u Bruxellesu. Tijekom tog sastanka mogao se revidirati cijeli tekst nacrta, predloženo je nekoliko izmjena i postignut je dogovor o svim aspektima.

               Glavni su pregovarači parafirali sporazum 9. lipnja 2015. Službena svečanost održana je na marginama sastanka na vrhu EU-a i CELAC-a 10. lipnja 2015. Tekst sporazuma dostavljen je državama članicama 27. svibnja 2015., a dodatne informacije pružene su tijekom sastanka Radne skupine za vize u okviru Vijeća koji je održan 15. lipnja 2015.

               2.PRAVNA OSNOVA

               Sa strane Unije, pravna je osnova sporazuma članak 77. stavak 2. točka (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), u vezi s njegovim člankom 218.

               Priloženi prijedlog predstavlja pravni instrument za sklapanje sporazuma. Vijeće će odlučiti kvalificiranom većinom nakon što sporazum u ime Unije potpiše osoba koju je imenovalo predsjedništvo Vijeća i nakon dobivanja suglasnosti Europskog parlamenta u skladu s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) UFEU-a.

               3.ISHOD PREGOVORA

               Komisija smatra da su ciljevi koje je Vijeće postavilo u svojim pregovaračkim smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o ukidanju viza prihvatljiv za Uniju.

               Njegov konačan sadržaj može se sažeti kako slijedi:

               Svrha

               Sporazumom se građanima Europske unije i građanima Kolumbije omogućava boravak bez vize na području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               Kako bi se osiguralo jednako postupanje prema svim građanima EU-a, u sporazum je uključena odredba prema kojoj Kolumbija može suspendirati primjenu sporazuma ili ga raskinuti samo u odnosu na sve države članice Europske unije te da i Unija može suspendirati primjenu sporazuma ili ga raskinuti samo u odnosu na sve države članice.

               Posebni položaj Ujedinjene Kraljevine i Irske prikazan je u preambuli.

               Područje primjene

               Ukidanjem viza obuhvaćene su sve kategorije osoba (nositelji običnih, diplomatskih, službenih i posebnih putovnica) čija svrha putovanja ne uključuje obavljanje plaćene aktivnosti. Svaka država članica i Kolumbija mogu za tu kategoriju uvesti obvezu posjedovanja vize za građane druge stranke u skladu s primjenjivim pravom Unije ili nacionalnim pravom. Kako bi se osigurala usklađena provedba, sporazumu je priložena zajednička izjava o tumačenju kategorije osoba koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.

               Trajanje boravka

               Sporazumom se građanima Europske unije i građanima Kolumbije omogućava boravak bez vize na području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Zajednička izjava o tumačenju tog razdoblja od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana priložena je sporazumu.

               Sporazumom se uzima u obzir položaj država članica koje još ne primjenjuju u cijelosti schengensku pravnu stečevinu. Sve dok nisu dio schengenskog prostora bez unutarnjih granica, ukidanjem viza državljani Kolumbije stječu pravo boravka od 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na području svake od tih država članica (trenutačno su to Bugarska, Hrvatska, Cipar i Rumunjska), neovisno o razdoblju izračunatom za cijeli schengenski prostor.

               Teritorijalna primjena

               Sporazum sadržava odredbe o njegovoj teritorijalnoj primjeni: u slučaju Francuske i Nizozemske, ukidanjem viza državljani Kolumbije imali bi pravo na boravak samo na europskim područjima tih država članica.

               Izjave

               Osim prethodno spomenutih zajedničkih izjava, sporazumu su priložene još četiri zajedničke izjave:

               –o pridruživanju Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine,

               –o potpunom širenju informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o ukidanju viza i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska,

               –o uvođenju biometrijskih putovnica u Republici Kolumbiji, uz izjavu da se Kolumbija obvezuje da će najkasnije do 31. kolovoza 2015. početi izdavati biometrijske putovnice te da neuvođenje biometrijskih putovnica do 31. prosinca 2015. predstavlja dovoljan razlog za suspendiranje primjene sporazuma, te

               –o suradnji u području nezakonite migracije. Tom se izjavom podsjeća na obvezu u skladu s člankom 49. stavkom 3. Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Unije i Andske zajednice u odnosu na ponovni prihvat njihovih nezakonitih migranata. Stranke će pomno pratiti tu obvezu i suglasne su sklopiti sporazum o ponovnom prihvatu na zahtjev bilo koje stranke, posebno u slučaju povećanja nezakonite migracije te u slučaju problema u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata. Ako zahtijevani sporazum o ponovnom prihvatu ne bude sklopljen, to će predstavljati dovoljan razlog za suspendiranje primjene sporazuma.

               4.ZAKLJUČAK

               Imajući na umu prethodno navedene rezultate, Komisija predlaže Vijeću da, nakon što dobije suglasnost Europskog parlamenta, odobri Sporazum između Europske unije i Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak.

               2015/0201 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a), u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

               budući da:

               (1)Komisija je u ime Europske unije pregovarala o Sporazumu s Republikom Kolumbijom (dalje u tekstu „Kolumbija”) o ukidanju viza za kratkotrajni boravak (dalje u tekstu „Sporazum”).

               (2)Sporazum je potpisan, u ime Europske unije, dana ... 2015. i privremeno se primjenjuje od dana nakon tog datuma, podložno njegovu mogućem sklapanju na kasniji datum, u skladu s Odlukom Vijeća .../.../EU od [...].

               (3)Sporazum bi trebalo odobriti.

               (4)Sporazumom se osniva Zajednički odbor za upravljanje Sporazumom, koji donosi svoj poslovnik. Primjereno je osigurati pojednostavnjeni postupak za utvrđivanje stajališta Unije u tom slučaju.

               (5)U skladu s Protokolom o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde te Protokolom o schengenskoj pravnoj stečevini, koji su uključeni u okvir Europske unije i priloženi Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se odredbe Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,

               DONIJELO JE SLJEDEĆU ODLUKU:

               Članak 1.

               Sporazum između Europske unije i Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak odobrava se u ime Unije.

               Članak 2.

               Predsjednik Vijeća dostavlja obavijest predviđenu člankom 8. stavkom 1. Sporazuma
                  6
               .

               Članak 3.

               Komisija, uz pomoć stručnjaka iz država članica, predstavlja Uniju u Zajedničkom odboru stručnjaka koji je osnovan na temelju članka 6. Sporazuma.

               Članak 4.

               Stajalište Unije u Zajedničkom odboru stručnjaka u pogledu donošenja njegova poslovnika, kako se zahtijeva člankom 6. stavkom 4. Sporazuma, utvrđuje Komisija nakon savjetovanja s posebnim odborom koji imenuje Vijeće.

               Članak 5.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 81, 21.3.2001., str. 1.)

                     (2)
                  Uredba (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SL L 149, 20.5.2014., str. 67.)

                     (3)
                  COM (2014) 665, 29.10.2014.

                     (4)
                  COM (2014) 663, 29.10.2014.

                     (5)
                  COM (2015) 119, 11.3.2015.

                     (6)
                  Datum stupanja na snagu Sporazuma objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 14.9.2015.
            COM(2015) 436 final
            PRILOG

            Prijedlogu Odluke Vijeća
            o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               PRILOG

               Prijedlogu Odluke Vijeća

               o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               SPORAZUM

               između Europske unije i Republike Kolumbije o ukidanju viza za kratkotrajni boravak

               EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija” ili „EU”, i

               REPUBLIKA KOLUMBIJA, dalje u tekstu „Kolumbija”,

               dalje u tekstu zajednički „ugovorne stranke”,

               U CILJU daljnjeg razvoja prijateljskih odnosa između ugovornih stranaka i u želji olakšanja putovanja osiguravanjem ulaska i kratkotrajnog boravka bez viza za svoje građane,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU) br. 509/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001 o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva
                  1
               , među ostalim, premještanjem 19 trećih zemalja, uključujući Kolumbiju, na popis trećih zemalja čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak u državama članicama,

               IMAJUĆI NA UMU da se u članku 1. Uredbe (EU) br. 509/2014 navodi da se za tih 19 zemalja izuzeće od obveze posjedovanja vize primjenjuje od dana stupanja na snagu sporazuma o izuzeću od obveze posjedovanja vize koji se treba sklopiti s Unijom,

               ŽELEĆI zaštititi načelo jednakog postupanja prema svim građanima EU-a,

               UZIMAJUĆI U OBZIR činjenicu da osobe koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti tijekom svojeg kratkotrajnog boravka nisu obuhvaćene ovim Sporazumom pa se stoga na tu kategoriju i dalje primjenjuju odgovarajuća pravila iz prava Unije i nacionalnog prava država članica te nacionalnog prava Kolumbije o obvezi posjedovanja vize ili o izuzeću od te obveze i o pristupu zapošljavanju,

               UZIMAJUĆI U OBZIR Protokol o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde i Protokol o schengenskoj pravnoj stečevini uključenoj u okvir Europske unije, koji su priloženi Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, te potvrđujući da se odredbe ovog Sporazuma ne primjenjuju na Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku,

               SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:

               ČLANAK 1.

               Svrha

               Ovim se Sporazumom građanima Europske unije i građanima Kolumbije omogućava boravak bez vize na području druge ugovorne stranke od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               ČLANAK 2.

               Definicije

               Za potrebe ovog Sporazuma:

               (a)
                     „država članica” znači bilo koja država članica Unije, osim Ujedinjene Kraljevine i Irske;

               (b)
                     „građanin Unije” znači državljanin države članice kako je definirana u točki (a);

               (c)
                     „građanin Kolumbije” znači državljanin Kolumbije;

               (d)
                     „schengenski prostor“ znači prostor bez unutarnjih granica koji se sastoji od područja država članica iz točke (a) koje u cijelosti primjenjuju schengensku pravnu stečevinu;

               (e)
                     „schengenska pravna stečevina” znači sve mjere usmjerene na osiguravanje slobodnog kretanja osoba na području bez unutarnjih granica, u vezi s neposredno povezanim pratećim mjerama u području kontrole na vanjskim granicama, azila i imigracije te mjerama za sprečavanje i suzbijanje kriminala.

               ČLANAK 3.

               Područje primjene

               1.
                     Građani Unije koji imaju valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu koju je izdala neka od država članica mogu bez vize ući na područje Kolumbije i na njemu boraviti tijekom razdoblja boravka kako je definirano u članku 4. stavku 1.

               Građani Kolumbije koji imaju valjanu običnu, diplomatsku, službenu ili posebnu putovnicu koju je izdala Kolumbija mogu bez vize ući na područje država članica i na njemu boraviti tijekom razdoblja boravka kako je definirano u članku 4. stavku 2.

               2.
                     Stavak 1. ovog članka ne primjenjuje se na osobe koje putuju u svrhu obavljanja plaćene aktivnosti.

               Za tu kategoriju osoba svaka država članica može zasebno uvesti obvezu posjedovanja vize za građane Kolumbije ili je može ukinuti u skladu s člankom 4. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 539/2001
                  2
               .

               Kolumbija može za tu kategoriju osoba donijeti odluku o obvezi posjedovanja vize ili o njezinu ukidanju za građane svake države članice zasebno u skladu sa svojim nacionalnim pravom.

               3.
                     Ukidanje viza predviđeno ovim Sporazumom primjenjuje se ne dovodeći u pitanje propise ugovornih stranaka u vezi s uvjetima za ulazak i kratkotrajni boravak. Države članice i Kolumbija zadržavaju pravo odbiti ulazak i kratkotrajni boravak na svojim područjima ako nije ispunjen jedan od tih uvjeta ili više njih.

               4.
                     Ukidanje viza primjenjuje se bez obzira na vrstu prijevoza kojim se koristi za prelazak granica ugovornih stranaka.

               5.
                     Pitanja koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom uređena su pravom Unije, nacionalnim pravom država članica i nacionalnim pravom Kolumbije.

               ČLANAK 4.

               Trajanje boravka

               1.
                     Građani Unije mogu boraviti na području Kolumbije najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               2.
                     Građani Kolumbije mogu boraviti na području država članica koje u cijelosti primjenjuju schengensku pravnu stečevinu najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. To razdoblje izračunava se neovisno o bilo kojem boravku u državi članici koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu stečevinu.

               Građani Kolumbije mogu boraviti najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana na području svake države članice koja još ne primjenjuje u cijelosti schengensku pravnu stečevinu, neovisno o razdoblju boravka izračunatom za područje država članica koje u cijelosti primjenjuju schengensku pravnu stečevinu.

               3.
                     Ovim se Sporazumom ne utječe na mogućnost Kolumbije i država članica da produlje razdoblje boravka na više od 90 dana u skladu sa svojim nacionalnim pravom i pravom Unije.

               ČLANAK 5.

               Teritorijalna primjena

               1.
                     U pogledu Francuske Republike ovaj Sporazum primjenjuje se samo na europsko područje Francuske Republike.

               2.
                     U pogledu Kraljevine Nizozemske ovaj Sporazum primjenjuje se samo na europsko područje Kraljevine Nizozemske.

               ČLANAK 6.

               Zajednički odbor za upravljanje Sporazumom

               1.
                     Ugovorne stranke osnivaju Zajednički odbor stručnjaka (dalje u tekstu „Odbor”) koji se sastoji od predstavnika Unije i predstavnika Kolumbije. Uniju predstavlja Europska komisija.

               2.
                     Odbor ima sljedeće zadaće:

               (a)
                     praćenje provedbe ovog Sporazuma;

               (b)
                     predlaganje izmjena ili dopuna ovog Sporazuma;

               (c)
                     rješavanje sporova koji proizlaze iz tumačenja ili primjene ovog Sporazuma;

               (d)
                     bilo koju drugu zadaću o kojoj se dogovore ugovorne stranke.

               3.
                     Odbor se sastaje prema potrebi, na zahtjev jedne od ugovornih stranaka.

               4.
                     Odbor donosi svoj poslovnik.

               ČLANAK 7.

               Odnos između ovog Sporazuma i postojećih bilateralnih sporazuma o ukidanju viza
                  između država članica i Kolumbije

               Ovaj Sporazum ima prednost pred svim bilateralnim sporazumima ili dogovorima sklopljenima između pojedinih država članica i Kolumbije ako se njima uređuju pitanja obuhvaćena područjem primjene ovog Sporazuma.

               ČLANAK 8.

               Završne odredbe

               1.
                     Ugovorne stranke ratificiraju ili odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim unutarnjim postupcima te Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca nakon kasnijeg od dva datuma na koje ugovorne stranke jedna drugu obavijeste da su navedeni postupci završeni.

               Do njegova stupanja na snagu, ovaj se Sporazum primjenjuje od dana nakon datuma njegova potpisivanja.

               2.
                     Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno vrijeme, osim ako se raskine u skladu sa stavkom 5.

               3.
                     Ovaj se Sporazum može izmijeniti pisanim sporazumom ugovornih stranaka. Izmjene stupaju na snagu nakon što ugovorne stranke jedna drugu obavijeste o završetku svojih unutarnjih postupaka potrebnih u tu svrhu.

               4.
                     Svaka ugovorna stranka može u cijelosti ili djelomično suspendirati primjenu ovog Sporazuma, posebno zbog javnog poretka, zaštite nacionalne sigurnosti ili zaštite javnog zdravlja, nezakonite imigracije ili nakon što bilo koja od ugovornih stranaka ponovno uvede obvezu posjedovanja vize. Odluka o suspenziji priopćuje se drugoj ugovornoj stranci najkasnije dva mjeseca prije njezina planiranog stupanja na snagu. Ako prestanu postojati razlozi za tu suspenziju, ugovorna stranka koja je suspendirala primjenu ovog Sporazuma odmah obavješćuje drugu ugovornu stranku te ukida suspenziju.

               5.
                     Svaka ugovorna stranka može raskinuti ovaj Sporazum pisanom obaviješću drugoj ugovornoj stranci. Ovaj Sporazum prestaje važiti 90 dana od dana takve obavijesti.

               6.
                     Kolumbija može suspendirati primjenu ovog Sporazuma ili ga raskinuti samo u odnosu na sve države članice Unije.

               7.
                     Unija može suspendirati primjenu ovog Sporazuma ili ga raskinuti samo u odnosu na sve svoje države članice.

               Sastavljeno u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA U POGLEDU ISLANDA, NORVEŠKE, ŠVICARSKE I LIHTENŠTAJNA

               Ugovorne stranke primaju na znanje bliski odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, posebno na temelju sporazumâ od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.

               U takvim je okolnostima poželjno da tijela Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Kolumbije, s druge strane, bez odgode sklope bilateralne sporazume o ukidanju viza za kratkotrajni boravak pod sličnim uvjetima kao u ovom Sporazumu.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU KATEGORIJE OSOBA KOJE PUTUJU U SVRHU OBAVLJANJA PLAĆENE AKTIVNOSTI
                  U SKLADU S ČLANKOM 3. STAVKOM 2. OVOG SPORAZUMA

               Želeći osigurati zajedničko tumačenje, ugovorne stranke suglasne su da, za potrebe ovog Sporazuma, kategorija osoba koje obavljaju plaćenu aktivnost obuhvaća osobe koje ulaze na područje druge ugovorne stranke u svrhu obavljanja plaćenog zanimanja ili plaćene aktivnosti kao zaposlenik ili pružatelj usluga.

               Ta kategorija ne bi trebala obuhvaćati:

               –
                     poslovne ljude, tj. osobe koje putuju za potrebe poslovanja (a nisu zaposlene u zemlji druge ugovorne stranke),

               –
                     sportaše ili umjetnike koji obavljaju aktivnost na ad hoc osnovi,

               –
                     novinare koje su poslali mediji iz njihove zemlje boravišta, i

               –
                     pripravnike premještene unutar poduzeća.

               Provedbu ove izjave nadzire Zajednički odbor u okviru svojih nadležnosti na temelju članka 6. ovog Sporazuma te on može predložiti izmjene ako to na temelju iskustava ugovornih stranaka smatra potrebnim.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O TUMAČENJU RAZDOBLJA OD 90 DANA
                  U BILO KOJEM RAZDOBLJU OD 180 DANA KAKO JE NAVEDENO U ČLANKU 4. OVOG SPORAZUMA

               Ugovorne stranke suglasne su da razdoblje od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana, kako je predviđeno člankom 4. ovog Sporazuma, znači neprekidni posjet ili nekoliko uzastopnih posjeta čije ukupno trajanje ne premašuje 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana.

               Pojam „bilo koji” podrazumijeva primjenu pomičnog referentnog razdoblja od 180 dana, analizirajući unatrag svaki dan boravka u prethodnom razdoblju od 180 dana, kako bi se provjerilo poštuje li se i dalje zahtjev boravka od najviše 90 dana u bilo kojem razdoblju od 180 dana. Među ostalim, to znači da se u slučaju odsutnosti u neprekinutom razdoblju od 90 dana dozvoljava novi boravak u trajanju do 90 dana.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O OBAVJEŠĆIVANJU GRAĐANA
                  O SPORAZUMU O UKIDANJU VIZA

               Prepoznajući važnost transparentnosti za građane Europske unije i građane Kolumbije, ugovorne stranke suglasne su osigurati potpuno širenje informacija o sadržaju i posljedicama sporazuma o ukidanju viza i povezanim pitanjima, kao što su uvjeti ulaska.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O UVOĐENJU BIOMETRIJSKIH PUTOVNICA U REPUBLICI KOLUMBIJI

               Republika Kolumbija kao ugovorna stranka izjavljuje da je sklopila ugovor o izradi biometrijskih putovnica i obvezuje se da će najkasnije do 31. kolovoza 2015. svojim građanima početi izdavati biometrijske putovnice. Te će putovnice u potpunosti ispunjavati zahtjeve ICAO-a utvrđene u dokumentu ICAO-a br. 9303.

               Ugovorne stranke suglasne su da neuvođenje biometrijskih putovnica do 31. prosinca 2015. predstavlja dovoljan razlog za suspenziju primjene ovog Sporazuma u skladu s postupcima iz članka 8. stavka 4.

               ZAJEDNIČKA IZJAVA O SURADNJI U POGLEDU NEZAKONITE MIGRACIJE

               Ugovorne stranke podsjećaju na svoju obvezu iz članka 49. stavka 3. Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Andske zajednice i njezinih država članica, s druge strane (sporazum potpisan 2003.), u vezi s ponovnim prihvatom njihovih nezakonitih migranata.

               Ugovorne stranke pomno će pratiti tu obvezu. Na zahtjev jedne od stranaka, a posebno u slučaju povećanja nezakonite migracije i problema u pogledu ponovnog prihvata nezakonitih migranata nakon stupanja na snagu sporazuma o ukidanju viza za kratkotrajni boravak, ugovorne stranke suglasne su sklopiti sporazum kojim se uređuju posebne obveze obiju stranaka u pogledu ponovnog prihvata.

               Ugovorne stranke suglasne su da sporazum o ponovnom prihvatu bude bitan element za jačanje obveza koje su obje stranke preuzele ovim Sporazumom i da izostanak sklapanja sporazuma o ponovnom prihvatu na zahtjev jedne od stranaka predstavlja dovoljan razlog za suspenziju primjene ovog Sporazuma u skladu s postupcima iz članka 8. stavka 4.

               _________________

                     (1)
                  SLEU L 149, 20.5.2014., str. 67.

                     (2)
                  Uredba Vijeća (EZ) br. 539/2001 od 15. ožujka 2001. o popisu trećih zemalja čiji državljani moraju imati vizu pri prelasku vanjskih granica i zemalja čiji su državljani izuzeti od tog zahtjeva (SLEU L 81, 21.3.2001., str. 1.)