               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 30.3.2021.
            COM(2021) 150 final
            2021/0074(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Odboru veleposlanika AKP-EU u pogledu izmjene Odluke br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU o Centru za razvoj poduzetništva

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Odboru veleposlanika AKP-EU u vezi s predviđenim donošenjem odluke o izmjeni Odluke br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU kako bi se upravitelju omogućilo da osigura provedbu pasivne faze Centra za razvoj poduzetništva (CDE) dok CDE ne podmiri sve svoje obveze i unovči svu svoju imovinu.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua

               Sporazum o partnerstvu iz Cotonoua (CPA)
                  1
                okvir je za odnose EU-a sa 79 zemalja AKP-a od 2000. Sklopljen je na 20 godina: od 1. ožujka 2000. do 29. veljače 2020. Revidiran je 2005. i 2010.

               Primjena odredaba Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua drugi je put produljena odlukom Odbora veleposlanika AKP-EU o prijelaznim mjerama od 4. prosinca 2020., i to do 30. studenoga 2021. ili do stupanja na snagu novog sporazuma ili do privremene primjene novog sporazuma Unije s državama AKP-a, ovisno o tome što nastupi ranije
                  2
               .

               2.2.Odbor veleposlanika AKP-EU

               Odbor veleposlanika osnovan je u skladu s člankom 16. CPA-a. Sastoji se od stalnog predstavnika pri Europskoj uniji svake države članice i predstavnika Komisije s jedne strane te šefa misije pri Europskoj uniji svake države AKP-a s druge strane.

               Odbor veleposlanika pomaže Vijeću ministara u ispunjavanju njegovih zadaća i obnaša bilo koji mandat koji mu Vijeće povjeri (članak 16. stavak 2. CPA-a). U tom pogledu Vijeće ministara može delegirati ovlasti Odboru veleposlanika (članak 15. stavak 4. CPA-a). U tom kontekstu nadzire provedbu Sporazuma i napredak u postizanju u njemu utvrđenih ciljeva.

               U skladu s člankom 1. Poslovnika Odbora veleposlanika
                  3
                Odbor se sastaje redovito, posebice kako bi pripremio sjednice Vijeća ministara, te prema potrebi na zahtjev jedne od stranaka. Člankom 5. Poslovnika Odbora veleposlanika predviđa se i pisani postupak.

               2.3.Predviđeni akt Odbora veleposlanika AKP-EU

               Na svojoj 39. sjednici održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju Vijeće ministara AKP-EU dogovorilo je u Zajedničkoj izjavi da će nastaviti s urednim zatvaranjem CDE-a, zajedničkog tehničkog tijela Sporazuma o partnerstvu AKP-EU uspostavljenog u Prilogu III. tom sporazumu. U toj je Zajedničkoj izjavi Vijeće ministara u skladu s člankom 15. stavkom 4. CPA-a Odboru veleposlanika AKP-EU delegiralo ovlasti za donošenje potrebnih odluka „uključujući odgovarajuću izmjenu Priloga III. Sporazumu iz Cotonoua”
                  4
               .

               Odbor veleposlanika AKP-EU u svojoj je Odluci br. 4/2014
                  5
                ovlastio izvršni odbor CDE-a da poduzme sve prikladne mjere radi pripreme zatvaranja CDE-a. Nakon toga, izvršni odbor CDE-a potpisao je ugovor s upraviteljem do 31. prosinca 2016.

               U skladu s Odlukom br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU (dalje u tekstu „Odluka br. 3/2016”)
                  6
                nakon faze zatvaranja uslijedila je „pasivna faza” u kojoj CDE postoji isključivo radi svoje likvidacije.

               Odlukom br. 3/2016 uvedene su potrebne izmjene u Prilog III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU. Ona čini novi pravni okvir CDE-a od 1. siječnja 2017. (članak 3. stavak 1. Odluke br. 3/2016).

               Pasivna faza, koju vodi upravitelj, može obuhvaćati administrativne zadaće, među ostalim, vođenje arhiva CDE-a, obavljanje svih administrativnih formalnosti ili vođenje preostalih sudskih sporova koji se nisu mogli riješiti tijekom faze zatvaranja. Pasivna faza započela je dan nakon faze zatvaranja, to jest 1. siječnja 2017. U skladu s uvodnim izjavama Odluke br. 3/2016 Odbor veleposlanika AKP-EU namjeravao je zaključiti pasivnu fazu nakon četiri godine ili nakon što CDE podmiri sve svoje obveze i unovči svu svoju imovinu, ovisno o tome što nastupi ranije.

               U skladu s člankom 2. stavkom 1. Odluke br. 3/2016, prije kraja faze zatvaranja, to jest 31. prosinca 2016., Europska komisija trebala je sklopiti ugovor s upraviteljem kako bi se osigurala provedba pasivne faze počevši od 1. siječnja 2017. na razdoblje od četiri godine ili dok CDE ne podmiri sva potraživanja i unovči svu svoju imovinu, ovisno o tome što nastupi ranije. Komisija je nakon toga 21. prosinca 2016. potpisala ugovor o uslugama s upraviteljem na početno razdoblje provedbe od četiri godine.

               U posljednjim mjesecima 2020. činilo se da CDE ne bi podmirio sve svoje obveze i unovčio svu svoju imovinu do 31. prosinca 2020.

               Stoga Odbor veleposlanika AKP-EU treba donijeti izmjenu članka 2. stavka 1. Odluke br. 3/2016 kako bi se upravitelju omogućilo da osigura provedbu pasivne faze CDE-a dok CDE ne podmiri sve svoje obveze i unovči svu svoju imovinu. Time će se osigurati pravilno zaključenje provedbe pasivne faze pod rukovodstvom upravitelja. Članovi Odbora veleposlanika Organizacije država AKP-a izrazili su u siječnju 2021. svoju suglasnost za takvu izmjenu.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               Komisija predlaže da Unija prihvati predviđenu izmjenu članka 2. stavka 1. Odluke br. 3/2016. Predloženo stajalište Unije treba zauzeti na sjednici Odbora veleposlanika AKP-EU ili, prema potrebi, pisanim postupkom.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovnopravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  7
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Odbor veleposlanika AKP-EU tijelo je osnovano na temelju sporazuma, i to Sporazuma iz Cotonoua.

               Akt koji Odbor veleposlanika AKP-EU treba donijeti akt je koji proizvodi pravne učinke. Predviđeni akt bit će obvezujući na temelju međunarodnog prava u skladu s člancima 15. i 16. CPA-a. U skladu s člankom 15. stavkom 3. CPA-a Vijeće ministara može donositi odluke koje su obvezujuće za stranke Sporazuma, dok u skladu s člankom 15. stavkom 4. Sporazuma Vijeće ministara može delegirati ovlasti Odboru veleposlanika. Odbor veleposlanika tijelo je osnovano na temelju članka 16. CPA-a. Na temelju članka 16. stavka 2. CPA-a Odbor veleposlanika može donositi ili izmijeniti odluke obvezujuće za stranke u okviru mandata koji mu je dodijelilo Vijeće ministara.

               Europska unija je, uz svoje države članice, ugovorna stranka Sporazuma o partnerstvu iz Cotonoua i stoga će biti obvezana predviđenom odlukom Odbora veleposlanika.

               Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti mijenja institucionalni okvir sporazuma.

               Stoga je postupovnopravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalnopravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalnopravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnopravnoj osnovi, naime onoj koja je potrebna za glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Materijalnopravna osnova odluke Vijeća trebala bi biti ista kao i za donošenje Odluke Vijeća (EU) 2016/1098 od 4. srpnja 2016. o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Odbora veleposlanika AKP-EU u pogledu revizije Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU
                  8
               , a to je članak 209. stavak 2. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 209. stavak 2. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Budući da će se aktom Odbora veleposlanika AKP-EU izmijeniti Odluka br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU, primjereno ga je nakon donošenja objaviti u Službenom listu Europske unije.

               2021/0074 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Odboru veleposlanika AKP-EU u pogledu izmjene Odluke br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU o Centru za razvoj poduzetništva

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 209. stavak 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum o partnerstvu AKP-EU”),

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U članku 15. stavku 4. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU navodi se da Vijeće ministara AKP-EU može delegirati svoje ovlasti Odboru veleposlanika AKP-EU.

               (2)Na 39. sjednici održanoj 19. i 20. lipnja 2014. u Nairobiju Vijeće ministara AKP-EU dogovorilo je u Zajedničkoj izjavi pokretanje urednog zatvaranja Centra za razvoj poduzetništva (dalje u tekstu „CDE”). U tu je svrhu Vijeće ministara AKP-EU odobrilo delegiranje ovlasti Odboru veleposlanika AKP-EU kako bi taj odbor poduzeo daljnje mjere radi donošenja potrebnih odluka.

               (3)Revizija Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU donesena je Odlukom br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU od 12. srpnja 2016.
                  9
               , kojom su u Prilog III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU uvedene potrebne izmjene. Njome je od 1. siječnja 2017. uspostavljen i novi pravni okvir CDE-a, tijekom kojeg se njegova pravna osobnost zadržava isključivo radi likvidacije.

               (4)Člankom 2. stavkom 1. Odluke br. 3/2016 propisuje se da bi upravitelj trebao osigurati provedbu pasivne faze, počevši od 1. siječnja 2017., tijekom razdoblja od četiri godine ili dok CDE ne podmiri sva potraživanja i unovči svu svoju imovinu, ovisno o tome što nastupi ranije.

               (5)CDE do 31. prosinca 2020. nije podmirio sve svoje obveze i unovčio svu svoju imovinu. Stoga se smatra da je potrebno izmijeniti Odluku br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU kako bi se osiguralo pravilno zaključenje provedbe pasivne faze pod vodstvom upravitelja.

               (6)Odbor veleposlanika AKP-EU treba na jednom od svojih sastanaka ili pisanim postupkom donijeti izmjenu Odluke br. 3/2016.

               (7)Budući da je predviđeni akt obvezujući za Uniju, primjereno je utvrditi stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u okviru Odbora veleposlanika AKP-EU,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje Unija treba zauzeti u pogledu CDE-a u Odboru veleposlanika AKP-EU je sljedeće:

               –zamijeniti članak 2. stavak 1. Odluke br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU sljedećim: „Europska komisija sklapa ugovor s upraviteljem kako bi se osigurala provedba pasivne faze dok CDE ne podmiri sva potraživanja i unovči svu svoju imovinu, ovisno o tome što nastupi ranije.”;

               –odluka Odbora veleposlanika AKP-EU o izmjeni Odluke br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU primjenjuje se od 1.siječnja 2021.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Nakon njezina donošenja Odluka Odbora veleposlanika AKP-EU objavljuje se u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Sporazum o drugoj izmjeni Sporazuma o partnerstvu između članica Skupine afričkih karipskih i pacifičkih država, s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica, s druge strane, koji je potpisan u Cotonouu 23. lipnja 2000. (SL 2000 L 317, 15.12.2000., str. 3.). SL L 287, 28.10.2005., str. 4. SL L 287, 4.11.2010., str. 3.

                     (2)

                        Odluka br. 2/2020 Odbora veleposlanika AKP-EU od 4. prosinca 2020. o izmjeni Odluke br. 3/2019 Odbora veleposlanika AKP-EU o donošenju prijelaznih mjera na temelju članka 95. stavka 4. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU (SL 2020 L 420, 14.12.2020., str. 32.).

                     (3)

                        Odluka br. 3/2005 Vijeća ministara AKP-EU od 8. ožujka 2005. o donošenju Poslovnika Odbora veleposlanika AKP-EZ (SL L 95, 14.4.2005., str. 51.).

                     (4)

                        Zajednička izjava AKP-a i EU-a o Centru za razvoj poduzetništva (CDE), 3. srpnja 2014., ACP-UE 2120/14.

                     (5)

                        Odluka br. 4/2014 Odbora veleposlanika AKP-EU od 23. listopada 2014. o mandatu koji treba dati izvršnom odboru Centra za razvoj poduzetništva (CDE) (SL L 330, 15.11.2014., str. 61.).

                     (6)

                        Odluka br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU u pogledu revizije Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU (SL L 192, 16.7.2016., str. 77.).

                     (7)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (8)

                        SL L 182, 7.7.2016., str. 39.–43.

                     (9)

                        Odluka br. 3/2016 Odbora veleposlanika AKP-EU u pogledu revizije Priloga III. Sporazumu o partnerstvu AKP-EU (SL L 192, 16.7.2016., str. 77.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2021.
            COM(2021) 257 final
            2021/0130(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Međunarodnoj organizaciji za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV)

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj se prijedlog odnosi na odluku kojom se utvrđuje stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na općoj skupštini OIV-a 12. srpnja 2021. u vezi s predviđenim donošenjem rezolucija OIV-a koje mogu proizvoditi pravne učinke na pravo Unije.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Posebni status EU-a u okviru OIV-a

               OIV trenutačno ima 48 država članica, među kojima je 20 država članica Unije. EU nije član OIV-a. Međutim OIV je 20. listopada 2017. Uniji dodijelio posebni status predviđen člankom 4. Poslovnika OIV-a, koji joj omogućuje sudjelovanje u radu komisija, potkomisija i stručnih skupina te nazočnost na sastancima opće skupštine i izvršnog odbora.

               2.2.OIV

               Međunarodna organizacija za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV) međuvladina je znanstvena i tehnička organizacija aktivna u sektoru vinogradarstva, vina, pića na bazi vina, stolnog grožđa, grožđica i ostalih proizvoda od vinove loze. Ciljevi su OIV-a: i. izvještavati članice o mjerama kojima bi se mogli uzeti u obzir interesi proizvođača, potrošača i drugih sudionika u sektoru vinogradarstva i vinarstva; ii. pomagati drugim međunarodnim organizacijama koje se bave normizacijom te iii. pridonositi međunarodnom usklađivanju postojeće prakse i normi.

               2.3.Predviđeni akt OIV-a

               Sljedeća opća skupština OIV-a održat će se 12. srpnja 2021. U tom kontekstu i na temelju rasprava održanih tijekom videosastanaka stručnih skupina u ožujku i travnju 2021. može se očekivati da će se na dnevni red opće skupštine za donošenje uvrstiti sljedeće rezolucije koje proizvode pravni učinak na pravo Unije:

               –nacrti rezolucija OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B i 15-581A o utvrđivanju novih enoloških postupaka,

               –nacrti rezolucija OENO-SPECIF 17-625 i 17-629 o utvrđivanju novih identifikacijskih specifikacija za određene tvari koje se upotrebljavaju u proizvodnji vina, nacrt rezolucije OENO-SPECIF 20-673 o izmjeni odgovarajućih specifikacija za identifikaciju tvari koja se upotrebljava u proizvodnji vina i nacrt rezolucije OENO-SPECIF 20-682 o ažuriranju tekstova OIV-a kojima se upućuje na određene postupke u proizvodnji vina,

               –nacrt rezolucije OENO-MICRO 18-632 o ažuriranju tehnika analitičke i mikrobiološke kontrole za neke enološke postupke,

               –nacrti rezolucija OENO-SCMA 16-601A, 16-601B, 18-636, 18-637 i 19-661 o utvrđivanju novih metoda analize.

               Kao i u prošlosti može se očekivati da će se dnevni red sastanka opće skupštine OIV-a mijenjati te da će se na njega uvrstiti dodatne rezolucije koje proizvode pravne učinke na pravo Unije. Kako bi se osigurala učinkovitost rada opće skupštine OIV-a uz poštovanje pravila Ugovorâ, Komisija će pravovremeno dopuniti ili izmijeniti ovaj prijedlog da Vijeću omogući donošenje stajališta koje treba zauzeti i za te rezolucije.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               O nacrtima rezolucija koji će biti podneseni na glasovanje na sljedećoj glavnoj skupštini OIV-a opsežno su raspravljali znanstvenici i tehnički stručnjaci iz sektora vina. Odlukama se pridonosi međunarodnom usklađivanju normi za vino i njima će se utvrditi okvir kojim će se osigurati pošteno tržišno natjecanje u trgovini proizvodima u vinarstvu. Stoga bi ih trebalo poduprijeti.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Članak 218. stavak 9. UFEU-a primjenjuje se neovisno o tome je li Unija članica tog tijela ili stranka tog sporazuma
                  1
               .

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  2
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Međunarodna organizacija za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV) međuvladina je znanstvena i tehnička organizacija aktivna u sektoru vinogradarstva, vina, pića na bazi vina, stolnog grožđa, grožđica i ostalih proizvoda od vinove loze. OIV trenutačno ima 48 država članica, među kojima je 20 država članica Unije. EU nije član OIV-a. Međutim OIV je 20. listopada 2017. Uniji dodijelio posebni status predviđen člankom 4. Poslovnika OIV-a, koji joj omogućuje sudjelovanje u radu komisija, potkomisija i stručnih skupina te nazočnost na sastancima opće skupštine i izvršnog odbora.

               U skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Delegiranom uredbom Komisije (EZ) 2019/934 određene rezolucije koje je donio i objavio OIV imaju pravni učinak na pravo Unije. Stoga bi Vijeće trebalo donijeti stajalište Unije u pogledu tih rezolucija u vezi s pitanjima iz područja njezine nadležnosti te bi ga države članice koje su članice OIV-a trebale izraziti na sastancima OIV-a djelujući zajednički u interesu Unije.

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj predviđenih nacrta rezolucija odnosi se na usklađivanje normi za vino, a time i na provedbu zajedničke poljoprivredne politike. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 43. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 43. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               5.Objava predviđenog akta

               Nije primjenjivo

               2021/0130 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Međunarodnoj organizaciji za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Na svojoj sljedećoj općoj skupštini 12. srpnja 2021. Međunarodna organizacija za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV) razmotrit će i možda donijeti rezolucije koje će proizvoditi pravne učinke za potrebe članka 218. stavka 9. UFEU-a.

               (2)Unija nije članica OIV-a. Međutim OIV je 20. listopada 2017. Uniji dodijelio posebni status predviđen člankom 4. Poslovnika OIV-a.

               (3)20 država članica EU-a članice su OIV-a. Te države članice imaju mogućnost predlagati izmjene nacrta rezolucija OIV-a i od njih će se tražiti da na sljedećoj općoj skupštini OIV-a 12. srpnja 2021. donesu te rezolucije.

               (4)Stoga bi Vijeće trebalo donijeti stajalište Unije u pogledu tih rezolucija u vezi s pitanjima iz područja njezine nadležnosti te bi ga države članice koje su članice OIV-a trebale izraziti na sastancima OIV-a djelujući zajednički u interesu Unije.

               (5)U skladu s Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  3
                i Delegiranom uredbom Komisije (EU) 2019/934
                  4
                određene rezolucije koje je donio i objavio OIV proizvodit će pravne učinke.

               (6)Člankom 80. stavkom 3. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1308/2013 određeno je da Komisija pri odobravanju enoloških postupaka uzima u obzir enološke postupke i metode analize koje je preporučio i objavio OIV.

               (7)Člankom 80. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1308/2013 određeno je da Komisija pri utvrđivanju metoda analize za određivanje sastava proizvoda iz sektora vina te metode temelji na svim relevantnim metodama koje je preporučio i objavio OIV, osim ako bi one bile neučinkovite ili neprimjerene s obzirom na postizanje cilja Unije.

               (8)Člankom 90. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 određeno je da proizvodi vinarstva koji se uvoze u Uniju moraju biti proizvedeni u skladu s enološkim postupcima koje je odobrila Unija na temelju te uredbe ili, prije tog odobrenja, u skladu s enološkim postupcima koje je preporučio i objavio OIV.

               (9)Ako Komisija nije utvrdila specifikacije za čistoću i identifikaciju tvari koje se upotrebljavaju u enološkim postupcima, člankom 9. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/934 određeno je da se upotrebljavaju specifikacije iz stupca 4. tablice 2. dijela A Priloga I. toj uredbi, u kojima se upućuje na preporuke OIV-a.

               (10)Nacrtima rezolucija OENO-TECHNO 14-541A, 14-541B i 15-581A utvrđuju se novi enološki postupci. U skladu s člankom 80. stavkom 3. točkom (a) i člankom 90. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 te će rezolucije proizvoditi pravne učinke.

               (11)Nacrtima rezolucija OENO-SPECIF 17-625 i 17-629 utvrđuju se nove specifikacije za identifikaciju određenih tvari koje se upotrebljavaju u proizvodnji vina. Nacrtom rezolucije OENO-SPECIF 20-673 ažuriraju se specifikacije za identifikaciju tvari koja se upotrebljava u proizvodnji vina. Nacrtom rezolucije OENO-SPECIF 20-682 ažuriraju se tekstovi OIV-a u kojima se upućuje na određene postupke u proizvodnji vina. U skladu s člankom 80. stavkom 3. točkom (a) i člankom 90. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 te člankom 9. stavkom 1. Delegirane uredbe (EU) 2019/934 te će rezolucije proizvoditi pravne učinke.

               (12)Nacrtom rezolucije OENO-MICRO 18-632 ažuriraju se tehnike analitičke i mikrobiološke kontrole za neke enološke postupke. U skladu s člankom 80. stavkom 3. točkom (a) i člankom 90. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1308/2013 ta će rezolucija proizvoditi pravne učinke.

               (13)Nacrtima rezolucija OENO-SCMA 16-601A, 16-601B, 18-636, 18-637 i 19-661 utvrđuju se nove metode analize. U skladu s člankom 80. stavkom 3. točkom (a) i člankom 80. stavkom 5. Uredbe (EU) br. 1308/2013 te će rezolucije proizvoditi pravne učinke.

               (14)O tim nacrtima rezolucija OIV-a opsežno su raspravljali znanstvenici i tehnički stručnjaci iz sektora vina. Njima se pridonosi međunarodnom usklađivanju normi za vino i njima će se utvrditi okvir kojim će se osigurati pošteno tržišno natjecanje u trgovini proizvodima vinarstva. Stoga bi ih trebalo poduprijeti.

               (15)Kako bi se omogućila potrebna fleksibilnost tijekom pregovora prije opće skupštine OIV-a 12. srpnja 2021., potrebno je ovlastiti države članice koje su članice OIV-a da se slože s izmjenama tih nacrta rezolucija OIV-a pod uvjetom da navedene izmjene ne promijene njihovu bit,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište Unije utvrđeno je u Prilogu te ga na općoj skupštini OIV-a 12. srpnja 2021. izražavaju države članice koje su članice OIV-a djelujući zajednički u interesu Unije.

               Članak 2.

               1.Ako postoji vjerojatnost da će na stajalište iz članka 1. utjecati novi znanstveni ili tehnički podaci izneseni prije ili tijekom sastanaka OIV-a, države članice koje su članice OIV-a zatražit će da se odgodi glasovanje na sastanku opće skupštine OIV-a dok se ne utvrdi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije na temelju tih novih podataka.

               2.Države članice koje su članice OIV-a mogu se nakon usklađivanja i bez daljnje odluke Vijeća o stajalištu Unije, djelujući zajednički u interesu Unije, složiti s izmjenama nacrta rezolucija iz Priloga kojima se ne mijenja njihova bit.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena Komisiji i državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 64.

                     (2)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (3)

                        Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).

                     (4)

                        Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/934 оd 12. ožujka 2019. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu vinogradarskih područja u kojima se može povećati alkoholna jakost, odobrenih enoloških postupaka i ograničenja primjenjivih na proizvodnju i čuvanje proizvoda od vinove loze, najmanjeg postotka alkohola za nusproizvode i njihova odlaganja te objave zapisa OIV-a (SL L 149, 7.6.2019., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 26.5.2021.
            COM(2021) 257 final
            PRILOG

            Prijedlogu ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Međunarodnoj organizaciji za vinogradarstvo i vinarstvo (OIV)

               PRILOG

               Države članice djelujući zajednički u interesu Unije podupiru, podložno budućim preispitivanjima na temelju novog razvoja događaja, samo sljedeće nacrte rezolucija u fazi 7 koji se odnose na enološke postupke, specifikacije za čistoću i identifikaciju tvari koje se upotrebljavaju u enološkim postupcima i metode analize za određivanje sastava proizvoda iz sektora vina:

               –OENO-TECHNO 14-541A Upotreba proteaza za smanjenje koncentracija bjelančevina koje stvaraju zamućenje u grožđanom moštu

               –OENO-TECHNO 14-541B Upotreba proteaza za smanjenje koncentracija bjelančevina koje stvaraju zamućenje u vinu

               –OENO-TECHNO 15-581A Obrada fumarnom kiselinom u vinu – Cilj: mikrobiološka stabilizacija

               –OENO-SPECIF 17-625 Usporedna ocjena aktivnosti proteaze (aspergilopepsin I) u enzimskim pripravcima

               –OENO-SPECIF 17-629 Monografija o slojnicama za dubinsku filtraciju

               –OENO-SPECIF 20-673 Ažuriranje monografije o kalijevu kazeinatu

               –OENO-SPECIF 20-682 Uklanjanje iz tekstova OIV-a referenci i podataka koji se odnose na aktivnost galaktanaze

               –OENO-MICRO 18-632 Ažuriranje lista COEI-2-CONBAC o analitičkim tehnikama i mikrobiološkoj kontroli – analize zajedničke svim monografijama

               –OENO-SCMA 16-601A Revizija metode OIV-MA-AS2-01A i OIV-MA-AS2-01B – „Gustoća i specifična težina pri 20 °C”

               –OENO-SCMA 16-601B Revizija metode OIV-MA-AS312-01A i OIV-MA-AS312-01B – „Volumna alkoholna jakost”

               –OENO-SCMA 18-636 Metoda za određivanje sladila u vinu

               –OENO-SCMA 18-637 Analiza elemenata s pomoću MP-AES-a

               –OENO-SCMA 19-661 Poredbeno ispitivanje – Validacija metode za određivanje ukupnog SO2: međulaboratorijsko ispitivanje


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.5.2021.
            COM(2021) 268 final
            2021/0131(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               OBRAZLOŽENJE

               1.Predmet prijedloga

               Ovaj Prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje Komisija u ime Europske unije treba zauzeti u kontekstu Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) u vezi s predviđenom odlukom o izmjeni odredaba o kamatnim stopama tog sporazuma. Navedenim odredbama utvrđuju se minimalne komercijalne referentne kamatne stope („CIRR-ovi”) koje se primjenjuju na službenu financijsku potporu za izvozne kredite. Predviđenom odlukom uskladile bi se prakse među državama koje primjenjuju Sporazum i osigurali uvjeti koji odražavaju uvjete na privatnim financijskim tržištima.

               2.Kontekst prijedloga

               2.1.Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Riječ je o džentlmenskom dogovoru između EU-a, SAD-a, Kanade, Japana, Koreje, Norveške, Švicarske, Australije, Novog Zelanda i Turske čija je svrha osigurati okvir za pravilnu uporabu službeno podupiranih izvoznih kredita. U praksi to znači da se nastoje stvoriti ravnopravni tržišni uvjeti (tržišno natjecanje temeljeno na cijeni i kvaliteti izvezene robe i usluga, a ne na odobrenim financijskim uvjetima) te spriječiti subvencioniranje i narušavanje trgovine povezano sa službeno podupiranim izvoznim kreditima. Sporazum je stupio na snagu u travnju 1978. na neodređeno vrijeme te iako ima administrativnu podršku tajništva OECD-a, nije akt OECD-a
                  1
               .

               Sporazum se redovito ažurira kako bi se uzele u obzir promjene na financijskim tržištima i u području politike koje utječu na odobravanje službeno podupiranih izvoznih kredita. Sporazum je prenesen u pravo EU-a Uredbom (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća te je time postao pravno obvezujući u EU-u
                  2

                  3
               . Revizije uvjeta Sporazuma uključuju se u pravo EU-a delegiranim aktima donesenima na temelju članka 2. te uredbe.

               2.2.Sudionice Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Europska komisija zastupa Uniju na sastancima sudionica Sporazuma te u pisanim postupcima kojima sudionice Sporazuma donose odluke. Odluke o svim izmjenama Sporazuma donose se konsenzusom. Stajalište Unije donosi Vijeće, a države članice o njemu raspravljaju u okviru radne skupine Vijeća za izvozne kredite
                  4
               .

               U članku 63. točki (a) Sporazuma stoji da „sudionice redovito revidiraju sustav za određivanje CIRR-ova da bi se uvjerile da stope o kojima je izdana obavijest odražavaju trenutačne tržišne uvjete i ispunjavaju ciljeve na kojima se taj sustav temelji. Takve revizije obuhvaćaju i maržu koja se dodaje pri primjeni tih stopa”.

               2.3.Predviđeni akt sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               Od početka 2014. u tijeku je revizija sustava CIRR-ova. CIRR-ovi su fiksne minimalne kamatne stope koje se mogu ponuditi u okviru ugovora o financiranju izvoza koji podupire država. CIRR-ovi su utvrđeni za svaku valutu sudionica Sporazuma. Sudionice su na svojem 127. sastanku održanom u lipnju 2014. zadužile tehničku stručnu skupinu sudionica da revidira pravila o CIRR-ovima iz Sporazuma.

               Reforma CIRR-ova bila bi sveobuhvatna i uključivala operativne (npr. modaliteti kao što su držanje i utvrđivanje kamatnih stopa) i strukturne aspekte (npr. osnovne stope, marže i dodatne naknade). Cilj je reforme CIRR-ova uskladiti prakse kreditiranja među sudionicama i CIRR-ove približiti tržišnim stopama. Predviđene odredbe o CIRR-ovima primjenjivale bi se na sve transakcije, osim transakcija obuhvaćenih Sektorskim dogovorom za brodove i Sektorskim dogovorom za civilne zrakoplove.

               Na 141. sastanku sudionica održanom u lipnju 2019. predsjedatelj tehničke stručne skupine sudionica predstavio je svoj nacrt prijedloga reforme CIRR-ova kojim se nastoji postići ravnoteža između različitih interesa i stajališta izraženih tijekom tehničkog rada. Taj nacrt prijedloga predsjedatelja dobio je široku potporu sudionica, no rješavanje niza sporednih pitanja ostavljeno je za kasnije. Stajališta sudionica usklađena su na sastanku u studenome prošle godine. Sudionice Sporazuma trebaju pisanim postupkom donijeti odluku o nacrtu kompromisnog prijedloga.

               3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije

               U oglednom popisu izvoznih subvencija Sporazuma WTO-a o subvencijama i kompenzacijskim mjerama (eng. Agreement on Subsidies and Countervailing Measures – „ASCM”) utvrđeno je izuzeće za Sporazum o službeno podupiranim izvoznim kreditima, pod uvjetom da se praksa izvoznih kredita koja je u skladu s odredbama tog sporazuma ne smatra izvoznom subvencijom zabranjenom u ASCM-u. To znači da se praksa izvoznih kredita ne smatra izvoznom subvencijom ako je članica WTO-a stranka Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima i ako je njezina praksa izvoznih kredita u skladu s tim sporazumom ili ako u praksi primjenjuje kamatne stope u skladu s odredbama tog sporazuma. Time odredbe o kamatnim stopama Sporazuma dobivaju posebnu važnost.

               Odredbe o CIRR-ovima dugo su bile nepromijenjene i potrebno ih je reformirati. Financiranje trgovine postaje sve važnije za donošenje odluka o nabavi u svjetskoj trgovini, što je dovelo do veće ponude financijskih proizvoda i ugovornih struktura na privatnim financijskim tržištima. Kako bi se osigurala usklađenost, odredbe o kamatnim stopama Sporazuma potrebno je redovito prilagođavati promjenjivoj tržišnoj praksi. U Sporazumu se samo navode opća načela za kreditiranje uz potporu države po fiksnim kamatnim stopama, a naglasak je na strukturnim aspektima. Budući da države članice pružaju CIRR-ove u većoj mjeri nego većina drugih sudionica i kako bi se uskladila praksa unutar EU-a, države članice neformalno su se dogovorile o skupu pravila o operativnim aspektima sustava CIRR-ova radi dopune odredaba Sporazuma. Uz Sporazum i neformalne smjernice EU-a većina država članica donijela je nacionalne propise o CIRR-ovima.

               Predviđenom odlukom o reformi CIRR-ova osiguralo bi se detaljnije i sveobuhvatnije ažuriranje PRILOGA XVI. Sporazumu. Time bi se obuhvatili troškovi davatelja kredita nastali prije nego što kupac potpiše ugovor o izvozu (npr. pravila o minimalnim naknadama koje se naplaćuju za ponudu i utvrđivanje kamatne stope) i pravila o izračunu kamatne stope, koja odgovara prinosu državne obveznice uvećanom za maržu koja pokriva druge troškove financiranja. Budući da uključuje komponente koje utječu na troškove financiranja, reformom CIRR-ova nastoji se postići veća usklađenost uvjeta koje nude agencije za kreditiranje izvoza i tako osigurati ravnopravne uvjete među sudionicama Sporazuma. Reforma bi stoga državama članicama EU-a ograničila prostor za to da odredbe o CIRR-ovima prilagođavaju na nacionalnoj razini posebnim potrebama domaće industrije. Predviđeno je prijelazno razdoblje od dvije godine kako bi se agencijama za kreditiranje izvoza koje nude izravno kreditiranje omogućila prilagodba novim smjernicama.

               Ukratko, predviđena odluka o reformi CIRR-ova uključuje pravila o operativnim i strukturnim aspektima kojima bi se osigurala veća usklađenost politika i postigli ravnopravniji uvjeti među sudionicama. Stoga se preporučuje da se Unija suglasi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o donošenju novih smjernica o CIRR-ovima, koja se donosi pisanim postupkom.

               4.Pravna osnova

               4.1.Postupovna pravna osnova

               4.1.1.Načela

               Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.

               Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali postoji mogućnost da „presudno utječu na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
                  5
               .

               4.1.2.Primjena na ovaj predmet

               Predviđeni akt može presudno utjecati na sadržaj zakonodavstva EU-a, to jest na Uredbu (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ. To je zato što je u članku 2. te uredbe utvrđeno da „Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma.”

               Stoga je postupovna pravna osnova za predloženu odluku članak 218. stavak 9. UFEU-a.

               4.2.Materijalna pravna osnova

               4.2.1.Načela

               Materijalna pravna osnova za odluku na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili elementa te ako se može utvrditi da je jedan od ta dva cilja ili elementa glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, naime onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.

               4.2.2.Primjena na ovaj predmet

               Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na izvozne kredite, što je u području primjene zajedničke trgovinske politike. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 207. UFEU-a.

               4.3.Zaključak

               Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 207. stavak 4. prvi podstavak UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.

               2021/0131 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. prvi podstavak u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Smjernice navedene u Sporazumu o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”) prenesene su u nacionalna zakonodavstva te su stoga postale pravno obvezujuće u EU-u na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  6
               .

               (2)U skladu s člankom 63. Sporazuma stranke Sporazuma („sudionice”) trebale bi povremeno revidirati sustav za određivanje komercijalnih referentnih kamatnih stopa („CIRR-ova”) da bi se uvjerile da stope o kojima je izdana obavijest odražavaju trenutačne tržišne uvjete i ispunjavaju ciljeve na kojima se taj sustav temelji. Takve revizije trebale bi obuhvaćati i maržu koja se dodaje pri primjeni tih stopa.

               (3)Sudionice pisanim postupkom odlučuju o predviđenoj odluci o izmjeni odredaba Sporazuma o CIRR-ovima.

               (4)Predviđenom odlukom o reformi odredaba o CIRR-ovima trebalo bi se povećati usklađenost politika i ujednačiti praksu kreditiranja, čime bi se postigli ravnopravniji uvjeti među sudionicama. Nadalje, tom odlukom fiksne kamatne stope koje se nude u službeno podupiranim izvoznim kreditima trebale bi se približiti tržišnim stopama i bolje prilagoditi uvjetima koji se nude na privatnom financijskom tržištu. Prijelazno razdoblje od dvije godine trebalo bi agencijama za kreditiranje izvoza omogućiti dovoljno vremena za donošenje novih smjernica i obavješćivanje o njima.

               (5)Primjereno je utvrditi stajalište koje će se u ime Unije zauzeti na sastanku sudionica Sporazuma jer će na temelju članka 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011 predviđena odluka moći presudno utjecati na sadržaj prava Unije.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u pisanom postupku sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima u vezi s predviđenom odlukom o izmjeni odredaba o CIRR-ovima temelji se na Prilogu ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena Komisiji.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Kako je utvrđeno člankom 5. Konvencije OECD-a.

                     (2)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

                     (3)

                        Prethodne verzije Sporazuma OECD-a već su odlukama Vijeća prenesene u pravo EU-a.

                     (4)

                        Odluka Vijeća o osnivanju Skupine za koordinaciju politike u području osiguranja kredita, kreditnih jamstava i financijskih kredita (SL 66, 27.10.1960., str. 1339.).

                     (5)

                        Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, t. 61.–64.

                     (6)

                        Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.) („Uredba (EU) br. 1233/2011”).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 31.5.2021.
            COM(2021) 268 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u vezi s predviđenom odlukom sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima

               PRILOG

               PRIJEDLOG

               PRILOG XVII.

               ODJELJAK 1.:UTVRĐIVANJE CIRR-A

               1.CIRR se utvrđuje za valutu svake sudionice, pod uvjetom da se potrebni podaci stave na raspolaganje tajništvu. Sudionica ili nesudionica može zahtijevati utvrđivanje CIRR-a za valutu nesudionice. Sudionica ili tajništvo mogu, u savjetovanju sa zainteresiranom nesudionicom i u njezino ime, iznijeti prijedlog za utvrđivanje CIRR-a u toj valuti.

               2.Ostale sudionice primjenjuju CIRR utvrđen za određenu valutu ako se odluče za financiranje u toj valuti.

               3.CIRR se sastoji od osnovne stope i marže.

               4.Minimalni CIRR za bilo koju valutu ne smije biti niži od 15 baznih bodova.

               I.UTVRĐIVANJE OSNOVNE STOPE

               5.Stope CIRR-a izračunavaju se mjesečno i stupaju na snagu 15. dana svakog mjeseca.

               6.Osnovne stope CIRR-a izračunavaju se na temelju prinosâ državnih obveznica.

               7.Dospijeće državne obveznice koje treba primjenjivati na svaku transakciju određuje se prema sljedećoj formuli: razdoblje povlačenja kredita + 0,5 razdoblja otplate + 0,5 učestalosti otplate u godinama
                  1
                (za uobičajene načine otplate). Za transakcije s neuobičajenim načinom otplate primjenjuje se sljedeća formula: DP + [∑ ( − ) ∗ ] / ∑   =1  =1 ∗ 1/365]
                  2
               . Rezultat će se zaokružiti na najbližu godinu te ograničiti na najviše deset i najmanje tri godine.

               8.Sudionice izračunavaju prinose obveznica za svoju valutu primjenom aritmetičke sredine svih dnevnih prinosa trogodišnjih, četverogodišnjih, petogodišnjih, šestogodišnjih, sedmogodišnjih, osmogodišnjih, devetogodišnjih i desetogodišnjih državnih obveznica prethodnog kalendarskog mjeseca. Ti se prinosi prijavljuju tajništvu najkasnije pet dana od završetka svakog mjeseca i objavljuju se na mjesečnoj osnovi.

               9.Kako bi dobile potrebne prinose, sudionice mogu koristiti linearnu interpolaciju sve dok je u interpolacijskom rasponu od dvogodišnjih državnih obveznica do petnaestogodišnjih državnih obveznica (i uključujući njih). Ekstrapolacija na niži ili viši prinos obveznice nije dopuštena.

               10.U slučaju da se podaci za jednu ili više potrebnih državnih obveznica ne mogu dobiti (u skladu s člancima 8. i 9.), neće biti CIRR-a u toj valuti za transakcije za koje su potrebna takva dospijeća (članak 7.), osim ako se podaci koji nedostaju odnose na kraće rokove dospijeća, a dostavljeni su podaci za dulje dospijeće (do 10 godina). U tom slučaju za izračun osnovnih stopa za koje je potrebno takvo kraće dospijeće koriste se prinosi najbliže više državne obveznice.

               II.UTVRĐIVANJE MARŽE

               11.Marža se izračunava na tromjesečnoj osnovi (15. siječnja, 15. travnja, 15. srpnja i 15. listopada svake godine) na temelju prinosâ petogodišnjeg raspona zamjene (razlika između petogodišnje kamatne stope za državne obveznice i petogodišnje stope zamjene).

               12.Marža se izračunava s pomoću sljedeće formule: 0,5 * (tromjesečni prosjek dnevnih prinosa petogodišnjeg raspona zamjene) + 80 baznih bodova. Rezultat se zaokružuje na najbliži bazni bod i ograničava na najviše 120 i najmanje 80 baznih bodova.

               13.Tromjesečni prosjek dnevnih petogodišnjih raspona zamjene koji se koristi dobiva se izračunom aritmetičke sredine dnevnih petogodišnjih raspona zamjene u zadnja tri kalendarska mjeseca i u relevantnim valutama. Tajništvo se o tome obavješćuje najkasnije pet dana od završetka svakog tromjesečja.

               14.Ako petogodišnji raspon zamjene nije dostupan na tržištu za određenu valutu, marža se određuje na 100 baznih bodova.

               15.Dobivene marže objavljuju se na početku svakog tromjesečja.

               ODJELJAK 2.:PRIMJENA CIRR-A

               16.Ako se službena financijska potpora pruža za kredite s promjenjivom stopom, banke i ostale financijske institucije tijekom cijelog trajanja kredita ne smiju nuditi mogućnost stope niže od CIRR-a (u vrijeme izvornog ugovora) ili od kratkoročne tržišne stope.

               I.ROK VALJANOSTI CIRR-A

               17.CIRR se može fiksirati prije datuma financijskog ugovora (DFC), na taj datum ili nakon njega.

               18.Ako je CIRR fiksiran i drži se prije datuma financijskog ugovora, razdoblje držanja ne smije biti dulje od 12 uzastopnih mjeseci
                  3
               , o trajanju razdoblja držanja odlučuje se najkasnije na datum kotacije (DoQ) te se primjenjivom CIRR-u dodaje dodatni raspon u skladu s tablicom u nastavku.

                        Razdoblje držanja (u mjesecima)

                        Trošak razdoblja držanja

                        1 mjesec držanja

                        20 baznih bodova

                        2 mjeseca držanja

                        20 baznih bodova

                        3 mjeseca držanja

                        20 baznih bodova

                        4 mjeseca držanja

                        20 baznih bodova

                        5 mjeseci držanja

                        20 baznih bodova

                        6 mjeseci držanja

                        20 baznih bodova

                        7 mjeseci držanja

                        23 bazna boda

                        8 mjeseci držanja

                        26 baznih bodova

                        9 mjeseci držanja

                        30 baznih bodova

                        10 mjeseci držanja

                        34 bazna boda

                        11 mjeseci držanja

                        39 baznih bodova

                        12 mjeseci držanja

                        44 bazna boda

               19.Ako razdoblje držanja istekne prije datuma financijskog ugovora, stopa CIRR-a može se ponovno utvrditi odmah ili naknadno i zadržati tijekom novog razdoblja držanja. Ako je komercijalni ugovor potpisan (SCC) prije ponovnog utvrđivanja, ponovo utvrđena stopa ne smije biti niža od posljednje prethodno fiksirane stope. CIRR se može ponovo utvrditi neograničen broj puta.

               20.Svaka promjena razdoblja obračuna kamate prije datuma financijskog ugovora ili na taj datum dovodi do ponovnog izračuna osnovne stope CIRR-a. Takav ponovni izračun temelji se na novom razdoblju obračuna kamate s pomoću osnovnih stopa koje su na snazi na početni datum kotacije i to se ne smatra ponovnim utvrđivanjem ili poništavanjem stope CIRR-a.

               II.NAKNADA ZA ODOBRENJE SREDSTAVA

               21.Za izravna kreditiranja naplaćuje se naknada za odobrenje sredstava. Ako je CIRR fiksiran prije datuma financijskog ugovora ili na taj datum, naknada za odobrenje sredstava naplaćuje se odmah nakon tog datuma. Ako je CIRR fiksiran nakon datuma financijskog ugovora, ta naknada naplaćuje se odmah nakon datum kotacije.

               22.Sudionice naplaćuju naknadu za odobrenje sredstava koja je u iznosu komercijalne tržišne prakse ili većem, pod uvjetom da su takve informacije dostupne.

               III.DOBROVOLJNO PONIŠTAVANJE I DOBROVOLJNA OTPLATA

               23.Ako se stopa CIRR-a dobrovoljno poništi, svaka naknadna stopa CIRR-a koja se primjenjuje na istu transakciju i istog izvoznika ne smije biti niža od posljednjeg prethodno navedenog CIRR-a.

               24.Prije datuma financijskog ugovora ne naplaćuje se naknada za poništavanje stope CIRR-a ili prelazak na promjenjivu kamatnu stopu.

               25.Nakon datuma financijskog ugovora i neovisno o tome kada je CIRR utvrđen, u slučaju dobrovoljnog poništavanja ili dobrovoljne prijevremene otplate kredita ili nekog njegova dijela, korisnik kredita državnim institucijama koje pružaju službenu financijsku potporu nadoknađuje sve troškove i gubitke nastale zbog takve ranije otplate ili dobrovoljnog poništavanja. To uključuje troškove državne institucije povezane sa zamjenom dijela očekivanog novčanog priljeva s fiksnom kamatnom stopom koji je prekinut zbog prijevremene otplate ili dobrovoljnog poništavanja.

               ODJELJAK 3.:REVIZIJA I PRIJELAZNI SPORAZUMI

               26.Odredbe utvrđene u ovom Prilogu za transakcije za koje su obveze preuzete od datuma dogovora o reformi stupaju na snagu dvije godine nakon tog datuma.

               27.Najkasnije četiri godine nakon datuma dogovora o reformi sudionice provode sveobuhvatnu reviziju odredaba o CIRR-u detaljno navedenih u ovom Prilogu.

               II.DODACI PRILOGU xv. (POPIS DEFINICIJA)

               ·Datum financijskog ugovora (DFC): datum na koji su sve stranke financijskog ugovora njime obvezane, uzimajući u obzir sve pravne obveze koje iz njih proizlaze.

               ·Datum kotacije (DOQ): datum na koji je CIRR fiksiran.

               ·Razdoblje držanja: razdoblje koje počinje na datum kotacije i završava na datum financijskog ugovora.

               ·Razdoblje obračuna kamate: razdoblje dospijeća kamate (tj. od prve isplate do posljednje otplate glavnice: razdoblje povlačenja kredita + razdoblje otplate).

               III.IZMJENA ČLANKA 20. NAKON STUPANJA NA SNAGU REFORME

               20.UTVRĐIVANJE I PRIMJENA CIRR-OVA

               (a)CIRR za službenu financijsku potporu pruženu na temelju Sporazuma i svih njegovih priloga, osim Sektorskog dogovora o izvoznim kreditima za brodove civilne zrakoplove (Prilog III.), utvrđuje se i primjenjuje u skladu s odredbama Priloga XVI.

               (b)CIRR za službenu financijsku potporu pruženu na temelju Sporazuma i svih njegovih priloga, osim Sektorskog dogovora o izvoznim kreditima za brodove (Prilog I.) i Sektorskog dogovora o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove (Prilog III.), utvrđuje se i primjenjuje u skladu s odredbama Priloga XVII.

                     (1)

                        Učestalost otplate za godišnju otplatu = 1, za polugodišnje otplate = 0,5 i za tromjesečne otplate = 0,25.

                     (2)

                        tli = datum i. obroka; tsp = početni datum; Dli = iznos plaćen u i. obroku.

                     (3)

                        Ako se CIRR ponovo utvrdi, brojenje mjeseci kreće od početka.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 275 final
            2021/0132(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o financijskim doprinosima koje trebaju platiti stranke Europskog razvojnog fonda radi financiranja tog Fonda, uključujući drugi obrok za 2021.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Prijedlog se odnosi na nacrt Odluke Vijeća o drugom obroku financijskih doprinosa 11. europskom razvojnom fondu (ERF) koji stranke ERF-a trebaju platiti 2021.

                  U nastavku se navode propisi na temelju kojih se upravlja 11. ERF-om i ostalim još otvorenim ERF-ovima (tj. 8., 9. i 10. ERF-om):

                  trenutačni Sporazum o partnerstvu između članica Skupine afričkih, karipskih i pacifičkih država (AKP) s jedne strane i Europske zajednice i njezinih država članica s druge strane („Sporazum o partnerstvu AKP-EU”), kako je zadnje izmijenjen
                     1
                  ,

                  Odluka br. 2/2020
                     2
                   Odbora veleposlanika AKP-EU od 4. prosinca 2020. o izmjeni Odluke br. 3/2019
                     3
                   Odbora veleposlanika AKP-EU o donošenju prijelaznih mjera na temelju članka 95. stavka 4. Sporazuma o partnerstvu AKP-EU o produljenju primjene odredaba Sporazuma o partnerstvu AKP-EU do 30. studenoga 2021. ili do stupanja na snagu novog Sporazuma o partnerstvu AKP-EU („novi sporazum”) ili privremene primjene novog sporazuma između Unije i država AKP-a, ovisno o tome što nastupi prije,

                  Odluka Vijeća (EU) 2020/2233 o preuzimanju obveza za sredstva koja proizlaze iz vraćenih sredstava u okviru Investicijskog instrumenta za zemlje AKP-a za operacije u okviru 9., 10. i 11. Europskog razvojnog fonda
                     4
                  ,

                  Unutarnji sporazum između predstavnika vlada država članica Europske unije koji su se sastali u okviru Vijeća, o financiranju pomoći Europske unije na temelju višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU, i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije
                     5
                   („Unutarnji sporazum o 11. ERF-u”),

                  Uredba Vijeća (EU) 2018/1877 o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond
                     6
                   („Financijska uredba o 11. ERF-u”).

                  Navedeni dokumenti sadržavaju višegodišnje obveze stranaka ERF-a u pogledu pružanja financijske potpore riznici ERF-a. U Financijskoj uredbi o 11. ERF-u navodi se da su stranke ERF-a dužne redovito uplaćivati doprinose u riznicu ERF-a na temelju unaprijed određenih financijskih obveza. Redoviti doprinosi plaćaju se na temelju tehničkih odluka Vijeća u kojima je propisana provedba prethodno utvrđenih financijskih obveza.

               Zbog toga neki naslovi u obrazloženju nisu primjenjivi na pozive za redovite doprinose kao što je ovaj.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  U skladu s člankom 19. stavkom 3. Financijske uredbe o 11. ERF-u Vijeće o ovom prijedlogu mora odlučiti najkasnije 21 kalendarski dan nakon što ga Europska komisija podnese u ime Europske unije.

               2021/0132 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o financijskim doprinosima koje trebaju platiti stranke Europskog razvojnog fonda radi financiranja tog Fonda, uključujući drugi obrok za 2021.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

               uzimajući u obzir Unutarnji sporazum predstavnika vlada država članica Europske unije, koji se sastaju u okviru Vijeća, o financiranju potpore Europske unije u okviru višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014. do 2020., u skladu sa Sporazumom o partnerstvu AKP-EU i o dodjeli financijske pomoći za prekomorske zemlje i područja na koje se primjenjuje dio četvrti Ugovora o funkcioniranju Europske unije
                  7
                (dalje u tekstu „Unutarnji sporazum”), a posebno njegov članak 7. stavak 2. u vezi s člankom 14. stavkom 3.,

               uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2018/1877 od 26. studenoga 2018. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2015/323
                  8
                (dalje u tekstu „Financijska uredba o 11. ERF‑u”), a posebno njezin članak 19. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s postupkom utvrđenim u člancima od 19. do 22. Uredbe Vijeća (EU) 2018/1877
                  9
               , Europska komisija do 15. lipnja 2021. mora predstaviti prijedlog u kojem utvrđuje iznos drugog obroka doprinosa za 2021. i revidirani godišnji doprinos za 2021. ako godišnji iznos odstupa od stvarnih potreba.

               (2)U skladu s člankom 46. Uredbe (EU) 2018/1877 Europska investicijska banka („EIB”) je 6. travnja 2021. poslala Komisiji svoje ažurirane procjene obveza i plaćanja u okviru instrumenata kojima upravlja.

               (3)U skladu s člankom 20. stavkom 1. Uredbe (EU) 2018/1877 u okviru poziva za doprinose prvo se iskorištavaju iznosi osigurani u prethodnim europskim razvojnim fondovima („ERF”). Stoga bi trebalo uputiti poziv za sredstva u skladu s Uredbom (EU) 2018/1877, za EIB i za Komisiju.

               (4)U skladu s člankom 152. Sporazuma o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju („Sporazum o povlačenju”), Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske („Ujedinjena Kraljevina”) ostaje sudionica u ERF-u do zaključenja 11. ERF-a i svih prethodnih nezaključenih ERF-ova. Međutim, u skladu s člankom 153. Sporazuma o povlačenju, ne smije se ponovno upotrijebiti udio Ujedinjene Kraljevine u opozvanim sredstvima iz projekata u okviru 11. ERF-a ako su ta sredstva opozvana nakon 31. prosinca 2020., ili iz prethodnih ERF-ova.

               (5)Odlukom Vijeća (EU) 2020/1708
                  10
                utvrđen je godišnji iznos doprinosa država članica ERF-u za 2021. na 3 700 000 000 EUR za Europsku komisiju, odnosno na 300 000 000 EUR za Europsku investicijsku banku.

               (6)Kako bi se omogućila brza primjena mjera predviđenih ovom Odlukom, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Pojedinačne doprinose za Europski razvojni fond plaćaju stranke Europskog razvojnog fonda Europskoj komisiji i Europskoj investicijskoj banci kao drugi obrok za 2021. u skladu s Prilogom.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 317, 15.12.2000., str. 3.

                     (2)

                        SL L 420, 14.12.2020., str. 32.

                     (3)

                        SL L 1, 3.1.2020., str. 3.

                     (4)

                        SL L 438, 28.12.2020., str. 188.–191.

                     (5)

                        SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

                     (6)

                        SL L 307, 3.12.2018., str. 1.–21.

                     (7)

                        SL L 210, 6.8.2013., str. 1.

                     (8)

                        SL L 58, 3.3.2015., str. 17.–38.

                     (9)

                        Uredba Vijeća (EU) 2018/1877 od 26. studenoga 2018. o financijskoj uredbi koja se primjenjuje na 11. europski razvojni fond i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2015/323 (SL L 307, 3.12.2018., str. 7.).

                     (10)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/1708 od 13. studenoga 2020. o financijskim doprinosima koje države članice trebaju platiti radi financiranja Europskog razvojnog fonda, uključujući gornju granicu za 2022., godišnji iznos za 2021., prvi obrok za 2021. i indikativna, neobvezujuća predviđanja za očekivane godišnje iznose doprinosa za godine 2023. i 2024. (SL L 385, 13.11.2020., str. 13.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 275 final
            PRILOG

            PrijedloguODLUKE VIJEĆA
            o financijskim doprinosima koje trebaju platiti stranke Europskog razvojnog fonda radi financiranja tog Fonda, uključujući drugi obrok za 2021.

               PRILOG

                        DRŽAVE ČLANICE I UJEDINJENA KRALJEVINA

                        Ključni postotak za 11. ERF

                        Drugi obrok za 2021. (EUR)

                        Ukupno

                        EIB

                        Komisija

                        11. ERF

                        11. ERF

                        BELGIJA

                        3,24927

                        4 224 051,00

                        38 991 240,00

                        43 215 291,00

                        BUGARSKA

                        0,21853

                        284 089,00

                        2 622 360,00

                        2 906 449,00

                        ČEŠKA

                        0,79745

                        1 036 685,00

                        9 569 400,00

                        10 606 085,00

                        DANSKA

                        1,98045

                        2 574 585,00

                        23 765 400,00

                        26 339 985,00

                        NJEMAČKA

                        20,57980

                        26 753 740,00

                        246 957 600,00

                        273 711 340,00

                        ESTONIJA

                        0,08635

                        112 255,00

                        1 036 200,00

                        1 148 455,00

                        IRSKA

                        0,94006

                        1 222 078,00

                        11 280 720,00

                        12 502 798,00

                        GRČKA

                        1,50735

                        1 959 555,00

                        18 088 200,00

                        20 047 755,00

                        ŠPANJOLSKA

                        7,93248

                        10 312 224,00

                        95 189 760,00

                        105 501 984,00

                        FRANCUSKA

                        17,81269

                        23 156 497,00

                        213 752 280,00

                        236 908 777,00

                        HRVATSKA

                        0,22518

                        292 734,00

                        2 702 160,00

                        2 994 894,00

                        ITALIJA

                        12,53009

                        16 289 117,00

                        150 361 080,00

                        166 650 197,00

                        CIPAR

                        0,11162

                        145 106,00

                        1 339 440,00

                        1 484 546,00

                        LATVIJA

                        0,11612

                        150 956,00

                        1 393 440,00

                        1 544 396,00

                        LITVA

                        0,18077

                        235 001,00

                        2 169 240,00

                        2 404 241,00

                        LUKSEMBURG

                        0,25509

                        331 617,00

                        3 061 080,00

                        3 392 697,00

                        MAĐARSKA

                        0,61456

                        798 928,00

                        7 374 720,00

                        8 173 648,00

                        MALTA

                        0,03801

                        49 413,00

                        456 120,00

                        505 533,00

                        NIZOZEMSKA

                        4,77678

                        6 209 814,00

                        57 321 360,00

                        63 531 174,00

                        AUSTRIJA

                        2,39757

                        3 116 841,00

                        28 770 840,00

                        31 887 681,00

                        POLJSKA

                        2,00734

                        2 609 542,00

                        24 088 080,00

                        26 697 622,00

                        PORTUGAL

                        1,19679

                        1 555 827,00

                        14 361 480,00

                        15 917 307,00

                        RUMUNJSKA

                        0,71815

                        933 595,00

                        8 617 800,00

                        9 551 395,00

                        SLOVENIJA

                        0,22452

                        291 876,00

                        2 694 240,00

                        2 986 116,00

                        SLOVAČKA

                        0,37616

                        489 008,00

                        4 513 920,00

                        5 002 928,00

                        FINSKA

                        1,50909

                        1 961 817,00

                        18 109 080,00

                        20 070 897,00

                        ŠVEDSKA

                        2,93911

                        3 820 843,00

                        35 269 320,00

                        39 090 163,00

                        UJEDINJENA KRALJEVINA

                        14,67862

                        19 082 206,00

                        176 143 440,00

                        195 225 646,00

                        UKUPNO EU-27 I UJEDINJENA KRALJEVINA

                        100,00

                        130 000 000,00

                        1 200 000 000,00

                        1 330 000 000,00


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 2.6.2021.
            COM(2021) 282 final
            2021/0137(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

               OBRAZLOŽENJE

               Ugovorom o funkcioniranju Europske unije propisuje se da države članice svoje ekonomske politike i promicanje zapošljavanja trebaju smatrati pitanjima od zajedničkog interesa te usklađuju svoje djelovanje u okviru Vijeća. Njime se propisuje da Vijeće treba donositi smjernice za zapošljavanje (članak 148.) koje moraju biti u skladu s općim smjernicama ekonomskih politika (članak 121.).

               Valjanost općih smjernica ekonomskih politika nije vremenski ograničena, a smjernice za zapošljavanje moraju se sastavljati svake godine. Smjernice, kojima se podupire strategija Europa 2020., prvi su put zajedno donesene („integrirani paket”) 2010. i nisu se znatno mijenjale do 2014. Revidirane integrirane smjernice donesene su 2015. Godine 2018. smjernice za zapošljavanje usklađene su s načelima europskog stupa socijalnih prava koji su u studenome 2017. proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija u cilju provedbe reformi na nacionalnoj razini i usmjeravanje obnove konvergencije u cijeloj Europi te se 2019. nisu mijenjale. Usklađene su 2020. kako bi obuhvatile elemente povezane s posljedicama krize uzrokovane bolešću COVID-19, zelenu i digitalnu tranziciju i UN-ove ciljeve održivog razvoja.

               Smjernice za zapošljavanje su zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika predstavljene kao Odluka Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (II. dio integriranih smjernica) te služe kao osnova preporuka za pojedine zemlje u odgovarajućim područjima.

               Sveukupni ciljevi i prioriteti navedeni u smjernicama za zapošljavanje ostaju važeći. U skladu s člankom 148. stavkom 2. UFEU-a valjanost smjernica za zapošljavanje za 2021. mora se potvrditi Odlukom Vijeća, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, Odborom regija i Odborom za zapošljavanje.

               „Smjernice za zapošljavanje” su sljedeće:

               Smjernica br. 5: Povećanje potražnje za radnom snagom

               Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, vještinama i kompetencijama

               Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga

               Smjernica br. 8: Promicanje jednakih prilika za sve, poticanje socijalnog uključivanja te suzbijanje siromaštva

               2021/0137 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o smjernicama za politike zapošljavanja država članica

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 148. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
                  1
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  2
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  3
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje
                  4
               ,

               budući da:

               (1)Države članice i Unija trebaju raditi na razvoju koordinirane strategije zapošljavanja te, posebice, za promicanje kvalificirane, osposobljene i prilagodljive radne snage te tržištâ rada koja su usmjerena na budućnost i koja se mogu prilagoditi gospodarskim promjenama kako bi se ostvarili ciljevi pune zaposlenosti i društvenog napretka, uravnoteženog rasta, visoke razine zaštite te poboljšanja kvalitete okoliša utvrđeni u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Države članice trebaju promicanje zapošljavanja smatrati pitanjem od zajedničkog interesa te u tom pogledu koordiniraju svoje djelovanje u okviru Vijeća, uzimajući u obzir nacionalne prakse povezane s odgovornostima socijalnih partnera.

               (2)Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju te promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi, kako je utvrđeno u članku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               (3)U skladu s UFEU-om Unija je razvila i provela instrumente za koordiniranje ekonomskih politika i politika zapošljavanja. U okviru tih instrumenata smjernice za politike zapošljavanja država članica („Smjernice”) navedene u Prilogu Odluci Vijeća (EU) 2020/1512(
                  5
               ) zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Unije navedenima u Preporuci Vijeća (EU) 2015/1184 (
                  6
               ) tvore integrirane smjernice. One trebaju usmjeravati provedbu politika u državama članicama i Uniji, odražavajući međuovisnost država članica. Skup koordiniranih europskih i nacionalnih politika i reformi koji iz toga proizlazi treba predstavljati primjerenu kombinaciju općih održivih ekonomskih politika i politika zapošljavanja kojima bi se trebali ostvariti pozitivni učinci prelijevanja.

               (4)Smjernice su u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu, postojećim zakonodavstvom Unije i njezinim raznim inicijativama, uključujući Preporuku Vijeća od 30. listopada 2020.(
                  7
               ), Preporuku Vijeća od 15. veljače 2016. (
                  8
               ), Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016.(
                  9
               ), Preporuku Vijeća od 15. ožujka 2018. (
                  10
               ), Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje(
                  11
               ), Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2019.(
                  12
               ), Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019.(
                  13
               ), Preporuku Vijeća od 10. ožujka 2014.(
                  14
               ), Preporuku Vijeća od 24. studenoga 2020.(
                  15
               ), Preporuku Komisije o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 od 4. ožujka 2021. (
                  16
               ) i [Council Recommendation on establishing a European Child Guarantee (
                  17
               )].

               (5)U okviru europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar sveobuhvatnog okvira za integriranu multilateralnu koordinaciju i nadzor ekonomskih politika i politika zapošljavanja. U okviru europskog semestra teži se ostvarivanju okolišne održivosti, produktivnosti, pravednosti i stabilnosti te on obuhvaća načela europskog stupa socijalnih prava i njegovo sredstvo za nadzor – pregled socijalnih pokazatelja. Osim toga, predviđena je bliska suradnja sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima. Podupire ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Politike zapošljavanja i ekonomske politike Unije i država članica trebale bi biti usko povezane s tranzicijom Europe prema klimatski neutralnom, okolišno održivom i digitalnom gospodarstvu, pri čemu bi trebalo poboljšati konkurentnost, osigurati primjerene radne uvjete, poticati inovacije, promicati socijalnu pravdu i jednake mogućnosti te suzbijati nejednakosti i regionalne razlike.

               (6)Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija, umjetna inteligencija, rad na daljinu, ekonomija platformi i demografske promjene preobrazit će europska gospodarstva i društva. Unija i njezine države članice trebale bi surađivati kako bi djelotvorno odgovorile na te strukturne čimbenike i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave, prepoznajući blisku međuovisnost gospodarstava i tržištâ rada država članica te s time povezanih politika. Za to je potrebno koordinirano, ambiciozno i učinkovito djelovanje u okviru politika na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politika trebalo obuhvatiti poticanje održivog ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme koje pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, produktivnost, primjerene radne uvjete, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uzlaznu konvergenciju i otpornost te provedbu fiskalne odgovornosti. U okviru tog djelovanja trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju te pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo.

               (7)Europski parlament, Vijeće i Komisija proglasili su europski stup socijalnih prava(
                  18
               ) („Stup”). U okviru tog stupa utvrđeno je dvadeset načela i prava kao potpora pravednim tržištima rada i sustavima socijalne skrbi te njihovu dobrom funkcioniranju, koji su razvrstani u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost. Ta načela i prava usmjeravaju strategiju Unije i omogućuju tranziciju prema klimatskoj neutralnosti i održivosti okoliša, digitalizaciju i demografske promjene koje su društveno poštene i pravedne. Stup, s pratećim pregledom socijalnih pokazatelja, predstavlja referentni okvir za praćenje uspješnosti država članica u području zapošljavanja i socijalnih pitanja, za poticanje reformi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i za postizanje ravnoteže između „socijalnog” i „tržišnog” u današnjem modernom gospodarstvu, među ostalim promicanjem socijalne ekonomije. Komisija je 4. ožujka 2021. predstavila Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (
                  19
               ), uključujući ambiciozne, ali realistične glavne i dodatne ciljeve u području zapošljavanja, vještina i obrazovanja te u socijalnom području za 2030.

               (8)Na sastanku na vrhu o socijalnim pitanjima u Portu (
                  20
               ) 8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali su europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka, čijom će se provedbom ojačati napredak Unije prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji i pridonijeti uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji te suočavanju s demografskim izazovima. Naglasili su da su socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera u središtu visoko konkurentnog socijalnog tržišnoga gospodarstva. Predstavnici država članica utvrdili su da su Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je predstavila Komisija, pružene korisne smjernice za provedbu tog stupa, među ostalim u područjima zapošljavanja, vještina, zdravlja i socijalne zaštite. Pozdravili su nove glavne ciljeve EU-a za 2030. u pogledu zapošljavanja (78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo bi biti zaposleno), vještina (60 % svih odraslih osoba trebalo bi svake godine sudjelovati u nekom obliku osposobljavanja) i smanjenje siromaštva (najmanje 15 milijuna ljudi, uključujući pet milijuna djece) te revidirani pregled socijalnih pokazatelja s ciljem praćenja napretka u provedbi načela socijalnog stupa kao dijela okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra. Nadalje, napomenuli su da će s postupnim oporavkom Europe od pandemije bolesti COVID-19 prioritet biti prelazak sa zaštite na stvaranje radnih mjesta i poboljšanje njihove kvalitete te su naglasili da će provedba načelâ europskog stupa socijalnih prava biti ključna kako bi se osiguralo otvaranje većeg broja boljih radnih mjesta za sve u okviru uključivog oporavka. Naposljetku, predstavnici država članica naglasili su važnost pomnog praćenja, među ostalim na najvišoj razini, napretka postignutog u provedbi europskog stupa socijalnih prava i glavnih ciljeva EU-a za 2030.

               (9)Reforme tržišta rada, uključujući nacionalne mehanizme određivanja plaća, trebale bi ići u korak s nacionalnim praksama socijalnog dijaloga kako bi se osigurale pravedne plaće koje omogućuju pristojan životni standard i održiv rast. Trebale bi omogućiti i potrebnu priliku za široko razmatranje socioekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu održivosti, konkurentnosti, inovacija, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, radnih uvjeta, siromaštva zaposlenih, obrazovanja i vještina, javnog zdravlja i uključenosti te stvarnih prihoda. Države članice i Unija trebale bi osigurati ublažavanje posljedica u pogledu zapošljavanja te socijalnih i gospodarskih posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 te da tranzicije budu socijalno pravedne i poštene. Trebalo bi aktivno djelovati radi jačanja oporavka i izgradnje uključivog i otpornog društva u kojem su građani zaštićeni i znaju predviđati promjene i upravljati njima te u kojem mogu aktivno sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu. Kako je istaknuto u Preporuci Komisije (EU) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE), kao potpora promjenama na tržištu rada potreban je koherentan skup aktivnih politika tržišta rada koji uključuje privremene poticaje za zapošljavanje i promjenu radnog mjesta, politike povezane s vještinama i poboljšane službe za zapošljavanje.

               (10)Trebalo bi se boriti protiv svih oblika diskriminacije, osigurati rodnu ravnopravnost i podržati zapošljavanje mladih. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost, uključujući onu koja se odnosi na djecu, posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i odgovarajućih i uključivih sustava socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, među ostalim putem ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje te u digitalne vještine. S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i u kontekstu društava koja stare posebno su relevantni pravodoban i jednak pristup povoljnim uslugama dugotrajne skrbi i zdravstvenim uslugama, uključujući prevenciju i promicanje zdravstvene zaštite. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinose gospodarskom rastu i socijalnom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada održava i jača europski socijalni model.

               (11)Integrirane smjernice trebale bi biti osnova preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće može uputiti državama članicama. S obzirom na sveobuhvatnu politiku usmjerenu na budućnost u okviru planova za oporavak i otpornost te s obzirom na to da su sve države članice predstavile takve planove, 2021. Komisija nije trebala predlagati preporuke za pojedine zemlje. Međutim, 2021. će predložiti preporuke o proračunskom stanju država članica u skladu s Paktom o stabilnosti i rastu.

               (12)Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti REACT-EU(
                  21
               ), kojim se dodatno jača učinak fondova kohezijske politike do 2023., Europskog socijalnog fonda plus, Mehanizma za oporavak i otpornost (
                  22
               ) i ostalih fondova Unije, uključujući Fond za pravednu tranziciju i InvestEU, kako bi poticale zapošljavanje, socijalna ulaganja, socijalnu uključenost i dostupnost, promicale mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije radnika, cjeloživotno učenje te visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući digitalnu pismenost i vještine. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provoditi u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva.

               (13)Odbor za zapošljavanje i Odbor za socijalnu zaštitu trebali bi pratiti kako se odgovarajuće politike provode s obzirom na smjernice za politike zapošljavanja, u skladu sa svojim ovlastima na temelju Ugovora. Ti odbori i druga pripremna tijela Vijeća koja su uključena u koordiniranje ekonomskih i socijalnih politika trebali bi blisko surađivati. Trebalo bi održavati dijalog o politikama između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, posebice u pogledu smjernica za politike zapošljavanja država članica.

               (14)Provedeno je savjetovanje s Odborom za socijalnu zaštitu,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Smjernice za politike zapošljavanja država članica, kako su utvrđene u Prilogu Odluci Vijeća (EU) 2020/1512 ostaju nepromijenjene u 2021. te ih države članice uzimaju u obzir u svojim politikama zapošljavanja i programima reformi.

               Članak 2.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL C , , str. .

                     (2)

                        SL C , , str. .

                     (3)

                        SL C , , str. .

                     (4)

                        SL C , , str. .

                     (5)

                        Odluka Vijeća (EU) 2020/1512 od 13. listopada 2020. o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (SL L 344, 19.10.2020., str. 22.–28.).

                     (6)

                        Preporuka Vijeća (EU) 2015/1184 od 14. srpnja 2015. o općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Europske unije (SL L 192, 18.7.2015., str. 27.).

                     (7)

                        Preporuka Vijeća od 30. listopada 2020. o lakšem prelasku u svijet rada – jačanje Garancije za mlade te o zamjeni Preporuke Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade 2020/C 372/01 (SL C 372, 4.11.2020., str. 1.–9.).

                     (8)

                        Preporuka Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada (SL C 67, 20.2.2016., str. 1.).

                     (9)

                        Preporuka Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja (SL C 484, 24.12.2016., str. 1.).

                     (10)

                        Preporuka Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (SL C 153, 2.5.2018., str. 1.).

                     (11)

                        Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (SL C 189, 4.6.2018., str. 1.).

                     (12)

                        Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2019. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (SL C 189, 5.6.2019., str. 4.).

                     (13)

                        Preporuka Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu socijalnoj zaštiti (SL C 387, 15.11.2019., str. 1.).

                     (14)

                        Preporuka Vijeća od 10. ožujka 2014. o kvalitativnom okviru za pripravništvo (SL C 88, 27.3.2014., str. 1.).

                     (15)

                        Preporuka Vijeća od 24. studenoga 2020. o strukovnom obrazovanju i osposobljavanju (SOO) za održivu konkurentnost, socijalnu pravednost i otpornost 2020/C 417/01 (SL C 417, 2.12.2020., str. 1.–16.).

                     (16)

                        Preporuka Komisije (EU) 2021/402 оd 4. ožujka 2021. o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE) C/2021/1372 (SL L 80, 8.3.2021., str. 1.–8.).

                     (17)

                        …

                     (18)

                        Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava (SL C 428, 13.12.2017., str. 10.).

                     (19)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava (COM(2021) 102 final).

                     (20)

                        Europsko vijeće,
                  Izjava iz Porta
                  , 8. svibnja 2021.

                     (21)

                        Uredba (EU) 2020/2221 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama radi pružanja pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i njezinih socijalnih posljedica te u pripremi zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva (REACT-EU) (SL L 437, 28.12.2020., str. 30.–42.).

                     (22)

                        Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.–75.).