				|

		52015PC0005

			Prijedlog ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o pružanju makrofinancijske pomoći Ukrajini /* COM/2015/05 final - 2015/0005 (COD) */

			   	OBRAZLOŽENJE
1.  KONTEKST PRIJEDLOGA
·
Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi
EU se želi što više približiti Ukrajini
uspostavom odnosa koji nadilazi običnu bilateralnu suradnju i
obuhvaća postupno političko pridruživanje i gospodarsku integraciju.
Ukrajina je važna zemlja i u okviru Europske politike susjedstva i u okviru
Istočnog partnerstva. EU i Ukrajina potpisali su 1998. Sporazum o
partnerstvu i suradnji kojim je utvrđen okvir suradnje u svim
ključnim područjima reforme te on i dalje čini pravnu osnovu
odnosa između EU-a i Ukrajine. Odnosi su dodatno učvršćeni u
studenome 2009. kada je Kabinet ministara Ukrajine prihvatio Strategiju o
pridruživanju EU-a i Ukrajine, koja je ažurirana 2011. (uz podršku Vijeća
za suradnju EU-a i Ukrajine u lipnju 2013.). EU i Ukrajina potpisali su 21.
ožujka i 27. lipnja 2014. Sporazum o pridruživanju kojim su uspostavljeni
temelji produbljenog političkog pridruživanja i gospodarske integracije
između EU-a i Ukrajine. Sporazumom su obuhvaćena brojna područja,
npr. pravosuđe, trgovina i sektorska suradnja, uključujući
energetiku, promet i okoliš, te su utvrđene detaljne obveze i vremenski
okviri, koji su zahtjevni za obje stranke.
Ukrajinsko gospodarstvo nalazi se u dubokoj
recesiji koja je posljedica dugotrajnih makroekonomskih neravnoteža i
strukturnih problema. Stanje se pogoršalo s izbijanjem oružanog sukoba na
istoku zemlje koji je snažno pogodio gospodarstvo zbog velikih gubitaka
proizvodnih kapaciteta i smanjenja povjerenja. Nakon masovnih javnih prosvjeda
bivši predsjednik Viktor Janukovič odstupio je s vlasti te je u
veljači 2014. u Ukrajini imenovana nova vlada opredijeljena za reforme.
Vlada je pokrenula ambiciozan program makroekonomske prilagodbe i strukturnih
reformi koji je imao za cilj promijeniti neodrživ gospodarski model u zemlji i
otvoriti put dugoročnom održivom rastu. Taj je program poduprt programom
financijske pomoći MMF-a vrijednim 17 milijardi USD i znatnom potporom
drugih međunarodnih donatora.
Nakon političke promjene u veljači
2014. Ukrajina je održala slobodne i demokratske predsjedničke i
parlamentarne izbore (25. svibnja 2014. i 26. listopada 2014.). Osim toga,
ukrajinske su vlasti u 2014. poduzele važne korake u borbi protiv korupcije i
jačanju vladavine prava. Novoformirana je vlada u prosincu 2014.
predstavila ambiciozan akcijski plan u kojem je opisan plan reformi koalicijske
vlade. Planira se da će početkom 2015. uslijediti donošenje
sveobuhvatne nacionalne strategije reformi, kojom će se utvrditi mjere
gospodarskih, političkih, pravosudnih i upravnih reformi za razdoblje
2015. – 2017. nužnih za osiguravanje srednjoročne makroekonomske
stabilnosti, i provedba Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine.
Međutim, napore vlasti u provedbi
reformi ozbiljno otežavaju oružani sukob na istoku zemlje, sve veća
ruska trgovinska ograničenja i eskalacija spora između dviju zemalja
u vezi s prirodnim plinom. Kao posljedica toga recesija u ukrajinskom
gospodarstvu postala je ozbiljnija nego što su to u početku očekivali
međunarodni donatori. Očekuje se da će kriza biti dugotrajna jer
Ukrajina u 2015. ulazi u još jednu godinu gospodarskog pada. Gubitak prihoda od
izvoza zbog sukoba na istoku zemlje i kriza povjerenja doveli su do nagle
deprecijacije lokalne valute i smanjivanja međunarodnih pričuva. Zbog
postojećeg stanja Ukrajina je izgubila pristup međunarodnim tržištima
duga i ne očekuje se da će ga povratiti u skorije vrijeme te je stoga
nastao znatan dodatni manjak u vanjskom financiranju.
U tim je okolnostima potrebna dodatna
službena financijska pomoć kako bi se zadovoljile kratkoročne
potrebe bilance plaćanja Ukrajine, uključujući popunjavanje
međunarodnih pričuva, i podupro program reformi vlasti, a posebno
restrukturiranje energetskog i bankarskog sektora. Naposljetku, važno je
napomenuti i to da je ta potpora potrebna kako bi se poduprlo povjerenje
ulagača, koje je neophodno kako bi se ukrajinsko gospodarstvo vratilo na
put održivog rasta.
Ukrajinske vlasti zatražile su 9. rujna 2014. makrofinancijsku pomoć (MFP) EU-a u iznosu od 2
milijarde EUR. Zahtjev za MFP ponovljen je i u dopisu od 15. prosinca 2014.
Uzimajući u obzir te zahtjeve i gospodarsko stanje u Ukrajini, a posebno
pojavu znatnih dodatnih potreba za vanjskim financiranjem, Europska komisija
podnosi Europskom parlamentu i Vijeću prijedlog za odobrenje MFP-a
Ukrajini od najviše 1,8 milijardi EUR u obliku srednjoročnih zajmova.
Cilj je predloženog MFP-a pomoći
Ukrajini da zadovolji dio preostalih dodatnih potreba za vanjskim financiranjem
u 2015. i početkom 2016. u kontekstu tekućeg  programa MMF-a. Te dodatne potrebe MMF procjenjuje na 15 milijardi USD.
Zahvaljujući pomoći EU-a smanjila bi se i kratkoročna ranjivost
bilance plaćanja i fiskalna ranjivost uz istodobnu potporu vladinu
programu prilagodbe i reforme u okviru odgovarajućeg paketa pratećih
mjera politike koji bi se dogovorio s ukrajinskim vlastima u memorandumu o
razumijevanju.
U tom kontekstu Komisija smatra da su
ispunjeni politički i gospodarski preduvjeti za MFP u predloženom iznosu i
naravi.
·
Opći kontekst
Ukrajinsko gospodarsko nalazi se u dubokoj
recesiji koja je posljedica dugotrajnih gospodarskih i strukturnih problema.
Stanje je pogoršao oružani sukob u istočnom dijelu zemlje koji je uništio
dio proizvodnog kapaciteta Ukrajine i znatno utjecao na povjerenje građana
i poduzeća. Posljednjih mjeseci provedba prijeko potrebnih
stabilizacijskih politika usmjerenih na smanjenje neravnoteža i očuvanje
fiskalne i vanjske održivosti dodatno je opteretila kratkoročne
gospodarske izglede. Očekuje se da će kao posljedica toga realno
smanjenje BDP-a u 2014. iznositi oko 7 %.
Unatoč naglom padu gospodarstva i
konzervativnoj politici središnje banke, inflacijski su pritisci i dalje
snažni, što je odraz slabljenja valute i prilagodbe administrativno
određenih cijena (a posebno cijena komunalnih usluga). Inflacija mjerena
indeksom potrošačkih cijena u studenome je skočila na 21,8 % u
odnosu na isto razdoblje prethodne godine te se u skoroj budućnosti može
očekivati njezino daljnje ubrzavanje kada učinci deprecijacije valute
dođu do punog izražaja. Grivnja je izgubila gotovo 50 %
vrijednosti u odnosu na američki dolar od uvođenja
fluktuirajućeg tečaja u veljači, što je znatno više od
očekivanoga. Slabljenje je bilo posebno izraženo u kolovozu i rujnu, što
je središnju banku prisililo da uz intervencije na deviznom tržištu uvede i niz
administrativnih  mjera i valutnih kontrola, čime je uspjela privremeno
stabilizirati tečaj pred parlamentarne izbore u listopadu. Te su mjere
istodobno negativno utjecale na poslovnu aktivnost i dovele do brzog smanjenja
već ionako niskih međunarodnih pričuva. Nakon blagog popuštanja
administrativnih kontrola od studenoga je započela snažna deprecijacija
valute.
Slaba gospodarska aktivnost, u kombinaciji s
povećanim izdacima za kamate na devizni dug uslijed snažne deprecijacije
valute, te znatno smanjenje mogućnosti naplate poreza u istočnim
dijelovima zemlje doveli su do povećanja proračunskog deficita u
2014. unatoč nizu mjera štednje koje su uvele vlasti[1]. U skladu s  nedavnim
prognozama Ministarstva financija, državni fiskalni deficit porast će na
5,3 % BDP-a za 2014. u cjelini.
Veliki dodatni teret za javne financije u
2014. bili su problemi u trgovačkom društvu za naftu i plin Naftogaz.
To trgovačko društvo već tradicionalno bilježi znatne operativne
deficite zbog administrativnog ograničenja cijena prirodnog plina za
kućanstva i gradska komunalna poduzeća, zbog čega je Naftogaz
prisiljen prodavati plin ispod cijene koštanja, i opće
neučinkovitosti poslovanja. U 2014. na poslovanje poduzeća negativno
je utjecala snažna deprecijacija grivnje i potreba da se pokriju zaostaci za
ruski plin (uključujući one iz 2013.). Kao posljedica toga država je
do studenoga morala poduprijeti Naftogaz sa 103 milijarde UAH, što je 6,8 %
predviđenog iznosa BDP-a. Prema tome, predviđa se da će
ukupni fiskalni deficit Ukrajine u 2014., uključujući deficit
Naftogaza, iznositi približno 12 % BDP-a, što predstavlja
povećanje u odnosu na 6,7 % iz 2013. i premašuje prognozu MMF-a od
8,5 % iz travnja 2014.
Povećanje proračunskog deficita i
snažna deprecijacija lokalne valute, u kombinaciji sa znatnim gospodarskim
padom, doveli su do naglog pogoršanja parametara javnog duga Ukrajine.
Krajem listopada 2014. javni dug opće države iznosio je 63 %
predviđenog BDP-a za godinu, što je povećanje od gotovo 23 postotna
boda u odnosu na 40,2 % BDP-a na kraju 2013.
U vanjskim okvirima, deprecijacija grivnje u
kombinaciji sa slabom domaćom potražnjom pridonijela je znatnoj
prilagodbi tekućeg računa. Očekuje se da će se deficit
u 2014. smanjiti na oko 4 % BDP-a u odnosu na 9,0 % iz 2013., iako je to
uglavnom zbog znatnog smanjenja uvoza[2].
Međutim, to je bilo popraćeno velikim odljevom financijskih
sredstava iz privatnog sektora zbog smanjenja povjerenja u uvjetima velike
geopolitičke nesigurnosti[3].
Službena financijska pomoć pružena od svibnja 2014. nije bila dovoljna da
se kompenzira povlačenje kapitala. Općenito, Ukrajina je u razdoblju
od svibnja do prosinca primila oko 9 milijardi USD bruto službene
financijske pomoći, od čega je velik dio upotrijebljen za
pokriće dospjelog duga (vidi potporu MMF-a i drugu pomoć donatora do
2014.
S obzirom na produbljivanje gospodarske
recesije i krizu povjerenja, znatna službena financijska pomoć Ukrajini
u 2014. nije bila dostatna kako bi se zaustavilo stalno crpljenje pričuva.
U prvih jedanaest mjeseci u godini pričuve su se prepolovile u odnosu na
razinu na kraju 2013. i iznosile su samo 10 milijardi USD. Još se jedan znatan
pad očekuje u prosincu kao posljedica plaćanja plina
(uključujući zaostatke Rusiji). Kao posljedica toga, očekuje se
da će bruto međunarodne pričuve Ukrajine na kraju 2014. pasti na
7 milijardi USD, odnosno oko jedan mjesec predviđenog uvoza robe i usluga
u 2015.
Dana 30. travnja 2014. MMF je Ukrajini
odobrio dvogodišnji stand-by aranžman u vrijednosti od 10,976 SDR
(17 milijardi USD, odnosno 800 % kvote zemlje). Financijska pomoć
MMF-a dopunjena je značajnom potporom iz drugih izvora službene i
bilateralne pomoći (EU, SAD, Japan, Kanada). I druge su međunarodne
financijske institucije poput Svjetske banke, EBOR-a i EIB-a znatno
pojačale svoju aktivnost kako bi poduprle gospodarsku tranziciju u
Ukrajini.
Međutim, s obzirom na neočekivano
duboku gospodarsku recesiju i veliki odljev kapitala zbog krize povjerenja,
Ukrajina će u 2015. i početkom 2016. imati znatne dodatne potrebe za
vanjskim financiranjem. To je uglavnom posljedica potrebe da se nadopune vrlo
niske međunarodne pričuve i nadoknadi znatni odljev privatnog
kapitala. Te se dodatne potrebe za financiranjem procjenjuju na 15 milijardi USD.
Predloženi MFP pokrio bi 16,7 % ukupnog dodatnog manjka u financiranju.
·
Postojeće odredbe u području
obuhvaćenom prijedlogom
MFP je Ukrajini pružen na temelju tri zasebne
odluke:
·      Odluka Vijeća od 12. srpnja 2002. o pružanju dodatne
makrofinancijske pomoći Ukrajini (2002/639/EZ)[4]
·      Odluka br. 388/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja
2010. o pružanju makrofinancijske pomoći Ukrajini[5]
·      Odluka Vijeća od 14. travnja 2014. o pružanju makrofinancijske
pomoći Ukrajini (2014/215/EU)[6]
·
Usklađenost s drugim politikama i ciljevima
Unije
Prijedlog MFP-a u skladu je s obvezom EU-a da
podrži neposrednu gospodarsku i političku tranziciju Ukrajine.
Usklađen je s načelima kojima je uređena primjena instrumenta
MFP-a, uključujući izvanredni karakter, političke preduvjete,
komplementarnost, uvjetovanost i financijsku disciplinu.
Predloženi MFP u skladu je s ciljevima
Europske politike susjedstva. Podupire ciljeve Europske unije u pogledu
gospodarske stabilnosti i gospodarskog razvoja u Ukrajini te, šire, u
istočnom europskom susjedstvu. Podupirući napore vlasti da uspostave
stabilan makroekonomski okvir i provedu ambiciozan program strukturnih reformi,
predložena pomoć pridonosi poboljšanju učinkovitosti drugih oblika
financijske pomoći EU-a toj zemlji, uključujući proračunsku
potporu. Predloženom makrofinancijskom pomoći dopunjuje se pomoć koju
pružaju drugi multilateralni i bilateralni donatori u kontekstu gospodarskog
programa koji sponzorira MMF.
MFP EU-a bio bi dopuna bespovratnim sredstvima
u ukupnom iznosu od 1,565 milijardi EUR, koja se mogu mobilizirati u okviru
Europskog instrumenta za susjedstvo, Fonda za poticanje ulaganja u susjedstvu,
Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te proračunske linije EU-a za
zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku u razdoblju 2014. – 2020.,
pri čemu je 2014. već odobreno 370 milijuna EUR. Podupirući
ukrajinske vlasti u donošenju primjerenog okvira za kratkoročnu
makroekonomsku politiku i strukturne reforme, MFP EU-a povećao bi dodanu vrijednost
ukupnog angažmana EU-a i učinkovitost intervencije EU-a i u okviru drugih
financijskih instrumenata, npr. ugovora o izgradnji države i drugih oblika
proračunske potpore.
Ukrajina ima važne gospodarske veze s EU-om.
EU je jedan od najvažnijih trgovinskih partnera Ukrajine i otprilike jedna
trećina njezine vanjske trgovine odnosi se na EU. U 2013. vrijednost
ukrajinskog uvoza iz EU-a iznosila je 23,9 milijardi EUR, a
vrijednost njezina izvoza bila je 18,8 milijardi EUR. Ukrajina je u
velikoj mjeri ovisna o EU-u i smislu izravnih stranih ulaganja i drugih
financijskih tokova. Ukrajina i EU dogovorili su 27. lipnja 2014. uspostavu
produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovinske zone. Time će se
poduprijeti daljnje povećanje bilateralne trgovinske razmjene roba i
usluga i postići postupno usklađivanje trgovinskih pravila i
standarda Ukrajine s pravilima i standardima EU-a.
Tranzicija u Ukrajini vrlo je teška, a rizik
od gospodarskog sloma i dalje je prisutan. Istodobno, nova se vlada javno
obvezala da će poduzeti značajne korake u smjeru političkih i
gospodarskih reformi u cilju suzbijanja korupcije i jačanja institucija i
mehanizama na temelju vladavine prava. Osim toga, Ukrajina razvija program
gospodarskih reformi usmjeren na postavljanje temelja za model održivog rasta.
Napredak u odnosu na te ciljeve i program reformi bit će od presudne
važnosti za uspješnu tranziciju.
2.  REZULTATI SAVJETOVANJA SA
ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA
·
Savjetovanja sa zainteresiranim stranama
MFP se pruža kao sastavni dio međunarodne
potpore gospodarskoj stabilizaciji Ukrajine. Tijekom pripreme prijedloga za MFP
službe Komisije savjetovale su se s Međunarodnim monetarnim fondom i
drugim međunarodnim partnerima, koji uspostavljaju velike programe
financiranja. Komisija je i u redovitom kontaktu s ukrajinskim vlastima.
·
Prikupljanje i primjena stručnog znanja
Komisija je uz pomoć vanjskih
stručnjaka provela operativnu procjenu radi provjere kvalitete i
pouzdanosti javnih financijskih krugova i administrativnih postupaka u
Ukrajini, a završno je izvješće sastavljeno u kolovozu 2014.
·
Procjena učinka
MFP i program gospodarske prilagodbe i reforme
koji je s njim povezan pridonijet će rješavanju kratkoročnih
financijskih potreba Ukrajine, uz istodobnu podršku mjerama politike
usmjerenima na jačanje srednjoročne bilance plaćanja i fiskalne
održivosti te povećanje održivog rasta. Time će se prije svega
poduprijeti napori u provedbi reformi u sljedećim područjima:
upravljanje javnim financijama i borba protiv korupcije, porezna uprava, reforme
u energetskom sektoru, uključujući jačanje socijalne sigurnosne
mreže kako bi se osiguralo ciljano ublažavanje posljedica tekućeg ukidanja
subvencioniranih maloprodajnih cijena energije, reforme u financijskom sektoru
i mjere za poboljšanje poslovnog okruženja.
3.  PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
·
Sažetak predloženog djelovanja
Europska unija stavit će na raspolaganje
Ukrajini MFP u ukupnom iznosu do najviše 1,8 milijardi EUR u obliku
srednjoročnih zajmova. Ta će pomoć pridonijeti pokriću
preostalih potreba Ukrajine za vanjskim financiranjem u 2015. i 2016., kako ih
je utvrdila Komisija na temelju procjena MMF-a.
Isplata pomoći planirana je u tri obroka
zajma. Isplata prvog obroka očekuje se sredinom 2015. Drugi bi obrok mogao
biti isplaćen u četvrtom tromjesečju 2015. Treći i posljednji
obrok mogao bi biti raspoloživ krajem prvog tromjesečja 2016.
Makrofinancijskom pomoći Unije upravljat će Komisija. Primjenjuju se
posebne odredbe o sprečavanju prijevara i drugih nepravilnosti u skladu s
Financijskom uredbom.
Komisija i ukrajinske vlasti dogovorili bi
memorandum o razumijevanju u kojem se utvrđuju mjere strukturnih reformi
povezane s predloženim MFP-om, uključujući pitanja vremenskog okvira
i redoslijeda. Tim će se mjerama poduprijeti plan reformi vlasti, uključujući
relevantne elemente prethodno spomenute nacionalne strategije reformi za
razdoblje 2015. – 2017., i provedba Sporazuma o pridruživanju
između EU-a i Ukrajine te nadopuniti programi dogovoreni s MMF-om,
Svjetskom bankom i drugim multilateralnim i bilateralnim donatorima. Kao što je
to uobičajeno kada je riječ o MFP-u, isplate bi se među ostalim
uvjetovale zadovoljavajućim revizijama u okviru programa MMF-a i daljnjim
korištenjem sredstava MMF-a od strane Ukrajine.
Europska komisija nastojat će
postići konsenzus s ukrajinskim vlastima u pogledu očekivane
nacionalne strategije reformi kako bi se istodobno omogućila neometana
provedba uvjeta dogovorenih u memorandumu o razumijevanju za predloženi MFP.
Tim bi se uvjetima povezanima s politikama trebale otkloniti neke bitne slabosti
koje su u ukrajinskom gospodarstvu nastajale godinama. Moguća
područja koja bi bila podložna uvjetima načelno uključuju
sljedeće: upravljanje javnim financijama i borbu protiv korupcije, poreznu
upravu, reforme u energetskom sektoru, reforme u financijskom sektoru i mjere
za poboljšanje poslovnog okruženja.
Odluka da se MFP u potpunosti isplati u obliku
zajmova opravdana je razinom razvoja Ukrajine (mjereno dohotkom po glavi
stanovnika). To je osim toga u skladu s tretmanom koji Svjetska banka i MMF primjenjuju
u odnosu na Ukrajinu.
·
Pravna osnova
Pravna osnova prijedloga jest članak 212.
UFEU-a.
·
Načelo supsidijarnosti
Načelo supsidijarnosti primjenjuje se jer
države članice ne mogu same dostatno ostvariti ciljeve obnove
kratkoročne makrofinancijske stabilnosti u Ukrajini, nego ih na bolji
način može ostvariti Europska unija. Glavni su razlozi proračunska
ograničenja na nacionalnoj razini i potreba za dobrom koordinacijom
donatora kako bi se postigao maksimalan opseg i učinkovitost pomoći.
·
Načelo proporcionalnosti
Prijedlog je usklađen s načelom
proporcionalnosti: ograničen je na minimum potreban za ostvarivanje
ciljeva kratkoročne makroekonomske stabilnosti i ne prelazi ono što je
potrebno za tu svrhu.
Kako je Komisija utvrdila na temelju procjena
MMF-a u kontekstu stand-by aranžmana, iznos pomoći odgovara iznosu
od oko 16,7 % procijenjenog dodatnog manjka u financiranju za razdoblje od
2015. do prvog tromjesečja 2016. Ta je značajna obveza opravdana
političkom važnošću Ukrajine za stabilnost europskog susjedstva,
političkom integracijom zemlje s EU-om u skladu sa Sporazumom o
pridruživanju između dviju strana koji je privremeno stupio na snagu 1.
studenoga 2014. te iznimno složenom situacijom i odgovarajuće velikim
potrebama za financiranjem s kojima se trenutačno suočava taj susjed
EU-a.
·
Izbor instrumenata
Financiranje projekata ili tehnička
pomoć ne bi bili pogodni ni dostatni za postizanje makroekonomskih
ciljeva. Ključna dodana vrijednost MFP-a u odnosu na druge instrumente
EU-a bilo bi brzo ublažavanje ograničenja u vanjskom financiranju te
doprinos stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, među ostalim i
promicanjem održivog stanja bilance plaćanja i proračuna te
primjerenim okvirom za strukturne reforme. Pridonoseći uspostavi
primjerenog sveobuhvatnog okvira za makroekonomske i strukturne politike, MFP
može povećati učinkovitost mjera koje se u Ukrajini financiraju u
okviru drugih, uže usmjerenih financijskih instrumenata EU-a.
4.  UTJECAJ NA PRORAČUN
Planirana pomoć pružila bi se u obliku
zajma i trebala bi se financirati operacijom zaduživanja koju će u ime
EU-a provoditi Komisija. Proračunski troškovi pomoći odgovaraju
izdvajanju rezervacija za iznose uplaćene u Jamstveni fond za vanjsko
kreditiranje EU-a, uz stopu od 9 %, iz proračunske linije 01 03 06
(„izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond”). Uz pretpostavku da će prva i
druga isplata zajma biti u 2015. u ukupnom iznosu od 1 200 milijuna EUR, a
treća isplata u 2016. u iznosu od 600 milijuna EUR, te u skladu s
pravilima kojima se uređuje mehanizam jamstvenog fonda, rezervacije
će biti izdvojene u proračunima za 2017. (108 milijuna EUR) i 2018.
(54 milijuna EUR). Na temelju trenutačno dostupnih informacija o
očekivanim ukupnim potrebama za izdvajanjem rezervacija za Jamstveni fond,
taj dodatni utjecaj na proračun djelomično će se financirati
preraspodjelom u indikativnim financijskom programiranju za 2017. i 2018. iz
bespovratnih sredstava za makrofinancijsku pomoć (proračunska linija
01 03 02), a djelomično korištenjem neraspoređene razlike za
obveze unutar naslova 4 višegodišnjeg financijskog okvira. Indikativna
raščlamba financiranja bila bi kako slijedi:
milijuna
EUR
   || 2017. || 2018.
 Dodatni izdaci: ||   ||
 Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond kao posljedica prijedloga (vidi zakonodavni financijski izvještaj) || 108 || 54
 Izvori financiranja: ||   ||
 Makrofinancijska pomoć (bespovratna sredstva) 01.0302 Razlika pod naslovom 4 || -50 -58 || -40 -14
5.  NEOBVEZNI ELEMENTI
·
Klauzula o preispitivanju / reviziji /
vremenskom ograničenju valjanosti
Prijedlog sadržava klauzulu o vremenskom
ograničenju valjanosti. Predloženi MFP stavlja se na raspolaganje na dvije
i pol godine, s početkom od prvog dana nakon stupanja na snagu memoranduma
o razumijevanju.
2015/0005 (COD)
Prijedlog
ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
o pružanju makrofinancijske pomoći
Ukrajini
EUROPSKI
PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u
obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak
212.,
uzimajući u
obzir prijedlog Europske komisije[7],

nakon
prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnima parlamentima,
djelujući u
skladu s redovnim zakonodavnim postupkom[8],
budući da:
(1)       Odnosi između Europske
unije i Ukrajine razvijaju se unutar okvira Europske politike susjedstva i
Istočnog partnerstva. Sporazum o pridruživanju između Europske unije
i Europske zajednice za atomsku energiju i njihovih država članica, s
jedne strane, i Ukrajine, s druge strane („Sporazum o pridruživanju”),
uključujući produbljenu i sveobuhvatnu slobodnu trgovinsku zonu, bio
je predmet pregovora od 2007. do 2011., a parafiran je 2012. Sporazum o
pridruživanju Ukrajina i Unija potpisale su 21. ožujka 2014. i 27. lipnja 2014.
Od 1. studenoga 2014. važni dijelovi Sporazuma o pridruživanju privremeno se
primjenjuju u području poštovanja ljudskih prava, temeljnih sloboda i
vladavine prava, političkog dijaloga i reforme, pravde, slobode i
sigurnosti te gospodarske i financijske suradnje.
(2)       Nakon vraćanja na snagu
ukrajinskog ustava iz 2004. uspješno su održani predsjednički i
parlamentarni izbori 25. svibnja 2014. odnosno 26. listopada 2014. Nakon
formiranja nove vlade 2. prosinca 2014. na temelju rezultata parlamentarnih
izbora Ukrajina je ponovno potvrdila svoju predanost političkim i
gospodarskim reformama u skladu s okvirom koji je osiguran Sporazumom o
pridruživanju te je predstavila akcijski plan u kojem su opisane
predviđene reforme.
(3)       Povreda suvereniteta i
teritorijalne cjelovitosti Ukrajine i oružani sukob koji je nakon toga
uslijedio negativno su se odrazili na već ionako krhku gospodarsku i
financijsku stabilnost Ukrajine. Ukrajina je suočena s teškoćama u
bilanci plaćanja i likvidnosnoj poziciji, povezanima s opadanjem
povjerenja i posljedičnim povlačenjem kapitala, ali i pogoršanjem
fiskalnog stanja kao posljedica izravnih troškova sukoba za proračun,
neočekivano duboke recesije i gubitka poreznih prihoda s područja
koja kontroliraju separatisti. Istodobno, strukturne slabosti koje su već
i prije toga bile prisutne te ranjivost proračuna i vanjskog financiranja
također su pridonijeli pogoršanju gospodarskog stanja.
(4)       U tom kontekstu potrebe
Ukrajine za vanjskim financiranjem znatno su veće od prethodno
utvrđenih, zbog čega je potrebna dodatna financijska pomoć
međunarodnih vjerovnika i donatora. U svojoj najnovijoj reviziji programa
Međunarodni monetarni fond (MMF) utvrdio je znatnu potrebu za
financiranjem koja nadilazi sredstva koja je dosada odobrila međunarodna
zajednica, uključujući makrofinancijsku pomoć Unije na temelju
Odluke Vijeća 2002/639/EZ[9],
Odluke br. 388/2010/EU Europskog parlamenta i Vijeća[10] i Odluke Vijeća
2014/215/EU[11].
(5)       Unija je u raznim prigodama
izražavala svoju predanost tomu da podrži nove ukrajinske vlasti u
stabilizaciji stanja i provedbi reformi. Unija je izrazila i spremnost da u
potpunosti podrži napore međunarodne zajednice i međunarodnih
financijskih institucija, osobito MMF-a, u vezi s paketom međunarodne
pomoći namijenjene rješavanju hitnih potreba Ukrajine, uz uvjet jasnog
obvezivanja Ukrajine na reforme. Unijina financijska potpora Ukrajini u skladu
je s Unijinom politikom kako je uređeno Europskom politikom susjedstva i
Istočnim partnerstvom. U zaključcima Europskog vijeća od 18.
prosinca 2014. navodi se da su nakon Komisijine druge isplate makrofinancijske
pomoći u prosincu 2014. u iznosu od 500 milijuna EUR Unija i države
članice spremne, zajedno s drugim donatorima, dodatno olakšati i
poduprijeti proces reformi u Ukrajini u skladu s uvjetima MMF-a.
(6)       Makrofinancijska pomoć
Unije trebala bi biti izvanredan financijski instrument za nevezanu i nenamjensku
potporu bilanci plaćanja, čime se žele riješiti neposredne potrebe
korisnika za vanjskim financiranjem te bi se trebala podržati provedbu programa
politike koji sadržava snažne mjere neposredne prilagodbe i strukturne reforme
za kratkoročno poboljšanje stanja bilance plaćanja.
(7)       Ukrajinske vlasti i MMF
dogovorili su 30. travnja 2014. dvogodišnji stand-by aranžman od 10,976
milijardi posebnih prava vučenja (SDR) (oko 17,01 milijardi USD, 800 posto
kvote) kao potporu ukrajinskom programu gospodarske prilagodbe i reforme.
(8)       S obzirom na drastično
pogoršano stanje bilance plaćanja u Ukrajini, Komisija je 5. ožujka 2014.
najavila paket pomoći, koji je podržan na izvanrednoj sjednici Europskog
vijeća 6. ožujka 2014. Paket obuhvaća financijsku pomoć u iznosu
od 11 milijardi EUR za razdoblje 2014. – 2020., uključujući do
najviše 1,565 milijardi EUR bespovratnih sredstava u istom razdoblju
mobiliziranih u okviru Europskog instrumenta za susjedstvo, Fonda za poticanje
ulaganja u susjedstvu, Instrumenta za doprinos stabilnosti i miru te
proračuna za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku, i
makrofinancijsku pomoć Unije u iznosu do najviše 1,61 milijarde EUR za
razdoblje 2014. – 2015.
(9)       S obzirom na pogoršanje
gospodarskog stanja i prognoza, Ukrajina je 9. rujna 2014. od Unije zatražila
dodatnu makrofinancijsku pomoć. Taj je zahtjev ponovljen i u dopisu od 15.
prosinca 2014.
(10)     Budući da je Ukrajina
obuhvaćena Europskom politikom susjedstva, trebalo bi smatrati da ona
ispunjuje uvjete za primanje makrofinancijske pomoći Unije.
(11)     S obzirom na to da u bilanci
plaćanja Ukrajine još uvijek postoji znatan preostali manjak u vanjskom
financiranju koji nadilazi sredstva koja su osigurali MMF i druge
multilateralne institucije, makrofinancijska pomoć Unije Ukrajini
(„makrofinancijska pomoć Unije”) smatra se, s obzirom na trenutačne
iznimne okolnosti, prikladnim odgovorom na zahtjev Ukrajine za potporu
gospodarskoj stabilizaciji u kombinaciji s programom MMF-a. Makrofinancijska
pomoć Unije pomogla bi gospodarskoj stabilizaciji i planu strukturnih
reformi u Ukrajini nadopunjujući sredstva na raspolaganju u okviru
financijskog aranžmana s MMF-om.
(12)     Cilj makrofinancijske
pomoći Unije trebao bi biti pružanje potpore ponovnoj uspostavi održivog
stanja vanjskog financiranja Ukrajine, a time i pružanje potpore njezinu
gospodarskom i društvenom razvoju u skladu sa Sporazumom o pridruživanju.
(13)     Određivanje iznosa
makrofinancijske pomoći Unije temelji se na sveobuhvatnoj kvantitativnoj
procjeni preostalih potreba Ukrajine za vanjskim financiranjem te se pritom
uzima u obzir kapacitet Ukrajine da se financira vlastitim sredstvima, a
pogotovo međunarodne pričuve kojima raspolaže. Makrofinancijska
pomoć Unije trebala bi nadopuniti programe i sredstva koja osiguravaju MMF
i Svjetska banka. Pri određivanju iznosa pomoći u obzir se uzimaju i
očekivani financijski doprinosi multilateralnih donatora i potreba
osiguranja pravedne raspodjele tereta između Unije i drugih donatora, kao
i već postojeća upotreba drugih instrumenata Unije za vanjsko
financiranje u Ukrajini te dodana vrijednost sveukupnog angažmana Unije.
(14)     Komisija bi trebala osigurati
pravnu i stvarnu usklađenost makrofinancijske pomoći Unije s
ključnim načelima, ciljevima i mjerama poduzetima u okviru
različitih područja vanjskog djelovanja i ostalih relevantnih
politika Unije.
(15)     Makrofinancijskom pomoći
Unije trebalo bi podupirati vanjsku politiku Unije prema Ukrajini. Službe
Komisije i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi blisko
surađivati tijekom aktivnosti makrofinancijske pomoći kako bi se
osigurala usklađenost i dosljednost vanjske politike Unije.
(16)     Makrofinancijskom pomoći
Unije trebalo bi podupirati opredijeljenost Ukrajine za vrijednosti koje dijeli
s Unijom, uključujući demokraciju, vladavinu prava, dobro
upravljanje, poštovanje ljudskih prava, održivi razvoj i smanjenje siromaštva,
i njezinu predanost načelima otvorene, uređene i poštene trgovine.
(17)     Kao preduvjet za odobravanje
makrofinancijske pomoći Unije Ukrajina bi trebala poštovati učinkovite
demokratske mehanizme – uključujući višestranački parlamentarni
sustav – i vladavinu prava te zajamčiti poštovanje ljudskih prava. Osim
toga, posebni ciljevi makrofinancijske pomoći Unije trebali bi jačati
učinkovitost, transparentnost i odgovornost sustava upravljanja javnim
financijama u Ukrajini te promicanje strukturnih reformi kojima su ciljevi
potpora održivom i uključivom rastu, stvaranje radnih mjesta i fiskalna
konsolidacija. Komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje trebale bi redovito
pratiti ispunjivanje preduvjeta i postizanje tih ciljeva.
(18)     Kako bi se osigurala
učinkovita zaštita financijskih interesa Unije povezanih s
makrofinancijskom pomoći Unije, Ukrajina bi trebala poduzeti
odgovarajuće mjere u pogledu sprečavanja i borbe protiv prijevare,
korupcije i drugih nepravilnosti u vezi s pomoći. Nadalje, trebalo bi
osigurati da Komisija obavlja provjere, a Revizorski sud obavlja revizije.
(19)     Dodjelom makrofinancijske
pomoći Unije ne dovode se u pitanje ovlasti Europskog parlamenta i
Vijeća (kao proračunskog tijela).
(20)     Iznosi rezervacija koji su
potrebni za makrofinancijsku pomoć trebali bi biti usklađeni s
proračunskim odobrenim sredstvima utvrđenima višegodišnjim
financijskim okvirom.
(21)     Komisija bi trebala upravljati
makrofinancijskom pomoći Unije. Kako bi se osiguralo da Europski parlament
i Vijeće mogu pratiti provedbu ove Odluke, Komisija bi ih trebala redovito
obavješćivati o razvoju događaja u odnosu na pomoć i dostavljati
im relevantne dokumente.
(22)     Kako bi se osigurali
jedinstveni uvjeti za provedbu ove Odluke, Komisiji bi trebalo dodijeliti
provedbene ovlasti. Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU)
br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća[12].
(23)     Makrofinancijska pomoć
Unije trebala bi biti podložna uvjetima gospodarske politike koji će biti
utvrđeni u memorandumu o razumijevanju. Kako bi se osigurali jedinstveni
uvjeti provedbe te radi učinkovitosti, Komisija bi trebala biti ovlaštena
pregovarati o tim uvjetima s ukrajinskim vlastima uz nadzor odbora predstavnika
država članica u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011. Na temelju te
Uredbe savjetodavni bi se postupak trebao općenito primjenjivati u svim
slučajevima, osim kada je u toj Uredbi predviđeno drukčije. S obzirom
na mogući značajan učinak pomoći veće od 90 milijuna
EUR, u slučajevima iznad tog praga potrebno je primijeniti postupak
ispitivanja. S obzirom na iznos makrofinancijske pomoći Unije Ukrajini,
postupak ispitivanja trebao bi se primjenjivati pri donošenju memoranduma o
razumijevanju te u slučaju smanjenja, suspenzije ili ukidanja pomoći,
DONIJELI SU OVU ODLUKU:
Članak 1.
1.           Unija Ukrajini stavlja na
raspolaganje makrofinancijsku pomoć („makrofinancijska pomoć Unije”)
u iznosu od najviše 1,8 milijardi EUR radi potpore gospodarskoj stabilizaciji i
programu znatnih reformi u Ukrajini. Ta pomoć pridonosi pokrivanju potreba
bilance plaćanja Ukrajine kako je utvrđeno u programu MMF-a.
2.           Puni iznos makrofinancijske
pomoći Unije Ukrajini se stavlja na raspolaganje u obliku zajmova. Komisija
je ovlaštena u ime Unije pozajmiti potrebna sredstva na tržištima kapitala ili
od financijskih institucija i dodijeliti ih Ukrajini u obliku zajma. Rok
dospijeća zajma iznosi najviše 15 godina.
3.           Dodjelom makrofinancijske
pomoći Unije upravlja Komisija u skladu sa sporazumima ili dogovorima
postignutima između Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i Ukrajine te
s glavnim načelima i ciljevima gospodarskih reformi navedenima u Sporazumu
o pridruživanju između EU-a i Ukrajine i Strategiji pridruživanja
EU-Ukrajina u okviru europske politike susjedstva. Komisija redovito
obavješćuje Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u
vezi s makrofinancijskom pomoći Unije, uključujući isplate te
pomoći, te tim institucijama pravovremeno dostavlja relevantne dokumente.
4.           Makrofinancijska pomoć
Unije stavlja se na raspolaganje na razdoblje od dvije i pol godine
počevši od prvog dana nakon stupanja na snagu memoranduma o razumijevanju
iz članka 3. stavka 1.
5.           Ako se potrebe Ukrajine za
financiranjem tijekom razdoblja isplate makrofinancijske pomoći Unije
znatno smanje u usporedbi s prvotnim predviđanjima, Komisija,
postupajući u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka
2., smanjuje iznos pomoći ili tu pomoć suspendira ili ukida.
Članak 2.
1.           Preduvjet za odobravanje
makrofinancijske pomoći Unije jest da Ukrajina poštuje djelotvorne
demokratske mehanizme, uključujući višestranački parlamentarni
sustav i vladavinu prava, te jamči poštovanje ljudskih prava.
2.           Komisija i Europska služba za
vanjsko djelovanje prate ispunjivanje tog preduvjeta tijekom trajanja
makrofinancijske pomoći Unije.
3.           Stavci 1. i 2. ovoga
članka primjenjuju se u skladu s
Odlukom Vijeća br. 2010/427/EU[13].
Članak 3.
1.           Komisija se u skladu s
postupkom ispitivanja iz članka 7. stavka 2. dogovara s ukrajinskim
vlastima o jasno određenoj gospodarskoj politici i financijskim uvjetima,
usmjerujući se na strukturne reforme i dobre javne financije na kojima se
temelji makrofinancijska pomoć Unije, a što se treba utvrditi u
memorandumu o razumijevanju („memorandum o razumijevanju”), u kojem se navodi
rok za ispunjenje tih uvjeta. Gospodarska politika i financijski uvjeti
određeni u memorandumu o razumijevanju u skladu su sa sporazumima ili dogovorima
iz članka 1. stavka 3., uključujući makroekonomsku
prilagodbu i programe strukturne reforme koje je Ukrajina provela uz pomoć
MMF-a.
2.           Cilj uvjeta navedenih u
stavku 1. posebno je jačanje učinkovitosti, transparentnosti i
odgovornosti sustava upravljanja javnim financijama u Ukrajini, među
ostalim i za korištenje makrofinancijskom pomoći Unije. Pri
određivanju mjera politike također se uzima u obzir napredak u
području uzajamnog otvaranja tržišta, razvoj uređene i poštene
trgovine, kao i drugi prioriteti u kontekstu vanjske politike Unije. Komisija
redovito prati napredak u postizanju tih ciljeva.
3.           Pojedinosti o financijskim
uvjetima makrofinancijske pomoći Unije utvrđuju se Ugovorom o zajmu
koji će sklopiti Komisija i vlasti Ukrajine.
4.           Komisija redovito provjerava
jesu li uvjeti iz članka 4. stavka 3. i dalje ispunjeni, među
ostalim i jesu li gospodarske politike Ukrajine u skladu s ciljevima
makrofinancijske pomoći Unije. U tu svrhu Komisija blisko surađuje s
MMF-om i Svjetskom bankom i, prema potrebi, s Europskim parlamentom i
Vijećem.
Članak 4.
1.           Podložno uvjetima iz
stavka 3., Komisija makrofinancijsku pomoć Unije stavlja na
raspolaganje u tri obroka zajma. Iznos svakog obroka utvrđuje se u
memorandumu o razumijevanju iz članka 3.
2.           Za iznose makrofinancijske
pomoći Unije formiraju se, prema potrebi, rezervacije, u skladu s Uredbom
Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009[14].

3.           Komisija odlučuje o
isplati obroka podložno ispunjenju sljedećih uvjeta:
(a)
preduvjet određen u članku 2.;
(b)
stalni zadovoljavajući rezultati provedbe
programa politike koji sadržava snažne mjere prilagodbe i mjere strukturne
reforme potpomognute nepreventivnim kreditom MMF-a i
(c)
provedba, u određenom roku, ekonomske politike
i financijskih uvjeta dogovorenih u memorandumu o razumijevanju.
Drugi obrok isplaćuje se najranije tri
mjeseca nakon isplate prvog obroka. Treći obrok isplaćuje se
najranije tri mjeseca nakon isplate drugog obroka.
4.           Ako uvjeti iz stavka 3.
nisu ispunjeni, Komisija privremeno suspendira ili ukida isplatu makrofinancijske
pomoći Unije. U tom slučaju Komisija obavješćuje Europski
parlament i Vijeće o razlozima suspenzije ili ukidanja.
5.           Makrofinancijska pomoć
Unije isplaćuje se Narodnoj banci Ukrajine. Podložno odredbama koje
će se dogovoriti u memorandumu o razumijevanju, uključujući
potvrdu preostalih potreba za proračunskim financiranjem, sredstva Unije
mogu se prenijeti Ministarstvu financija Ukrajine kao krajnjem korisniku.
Članak 5.
1.           Uzimanje i davanje zajmova
povezano s makrofinancijskom pomoći Unije izvršava se u eurima s istim
datumom valute i ne smije uključivati Uniju u transformacije roka
dospijeća, izložiti je valutnim ili kamatnim rizicima ili bilo kakvom
drugom komercijalnom riziku.
2.           Ako okolnosti to
omogućuju i na zahtjev Ukrajine, Komisija može poduzeti potrebne korake
kako bi osigurala da se u uvjete zajma uključi odredba o prijevremenoj
otplati i da se ona podudara s odgovarajućom odredbom u uvjetima
zaduživanja.
3.           Ako okolnosti omogućuju
poboljšanje kamatne stope na zajam i ako to Ukrajina zatraži, Komisija može
odlučiti refinancirati cijeli zajam ili jedan dio prvotnog zaduženja ili
može restrukturirati odgovarajuće financijske uvjete. Operacije
refinanciranja ili restrukturiranja provode se u skladu sa stavcima 1. i 4. i
ne smiju utjecati na produženje dospijeća predmetnog zaduživanja ili
povećanje iznosa glavnice nepodmirene na dan refinanciranja ili
restrukturiranja.
4.           Sve troškove Unije u odnosu
na poslove uzimanja i davanja zajmova u skladu s ovom odlukom snosi Ukrajina.
5.           Komisija obavješćuje
Europski parlament i Vijeće o razvoju događaja u vezi s poslovima iz
stavaka 2. i 3.
Članak 6.
1.           Makrofinancijska pomoć
Unije provodi se u skladu s Uredbom (EZ, Euratom) br. 966/2012 Europskog
parlamenta i Vijeća[15]
i Delegiranom uredbom Komisije (EU)
br. 1268/2012[16].
2.           Provedba makrofinancijske
pomoći Unije podliježe izravnom upravljanju.
3.           Memorandum o razumijevanju i
Ugovor o zajmu koji se trebaju sklopiti s vlastima Ukrajine sadržavaju
sljedeće odredbe:
(a)
osiguranje da Ukrajina redovito provjerava jesu li
financijska sredstva odobrena iz proračuna Unije ispravno upotrijebljena,
poduzima odgovarajuće mjere radi sprečavanja nepravilnosti i
prijevara te, prema potrebi, pokreće pravne postupke radi osiguravanja
povrata svih sredstava isplaćenih na temelju ove odluke koja se nisu
pravilno iskoristila;
(b)
osiguranje zaštite financijskih interesa Unije,
pogotovo predviđanje posebnih mjera u vezi sa sprečavanjem i
suzbijanjem prijevara, korupcije i drugih nepravilnosti koje utječu na
makrofinancijsku pomoć Unije, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ, Euratom)
br. 2988/95[17],
Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96[18]  te Uredbom (EU,
Euratom) br. 883/2013  Europskog
parlamenta i Vijeća[19];
(c)
izričita dodjela ovlasti Komisiji,
uključujući Europski ured za borbu protiv prijevara, ili njezinim
predstavnicima u svrhu provedbe provjera, uključujući provjere na
terenu i inspekcije;
(d)
izričita dodjela ovlasti Komisiji i
Revizorskom sudu za provođenje revizija tijekom i nakon razdoblja
dostupnosti makrofinancijske pomoći Unije, uključujući revizije
dokumentacije te revizije na terenu, poput operativnih procjena;
(e)
osiguranje da Unija ostvaruje pravo na prijevremenu
otplatu zajma ako je utvrđeno da, u vezi s upravljanjem makrofinancijskom
pomoći Unije, Ukrajina sudjeluje u prijevari ili korupciji ili u nekoj
drugoj nezakonitoj radnji koja ugrožava financijske interese Unije.
4.           Tijekom provedbe
makrofinancijske pomoći Unije Komisija prati, s pomoću operativnih
procjena, kvalitetu ukrajinskih financijskih propisa, administrativnih
postupaka te mehanizama unutarnje i vanjske kontrole koji su relevantni za
takvu pomoć.
Članak 7.
1.           Komisiji pomaže odbor. Taj se
odbor smatra odborom u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
2.           Kad se upućuje na ovaj
stavak, primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU)
br. 182/2011.
Članak 8.
1.           Svake godine do
30. lipnja Komisija Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja
izvješće o provedbi ove Odluke u prethodnoj godini, zajedno s ocjenom
njezine provedbe. U izvješću se:
(a)
ocjenjuje napredak u provedbi makrofinancijske
pomoći Unije;
(b)
procjenjuju gospodarsko stanje i mogućnosti
Ukrajine, kao i napredak u provedbi mjera politike iz članka 3.
stavka 1.;
(c)
navodi poveznica između uvjeta gospodarske
politike utvrđenih u memorandumu o razumijevanju, trenutačne
gospodarske i fiskalne uspješnosti Ukrajine te odluka Komisije o isplati obroka
makrofinancijske pomoći Unije.
2.           Najkasnije dvije godine nakon
isteka razdoblja dostupnosti iz članka 1. stavka 4. Komisija
dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće o ex post evaluaciji
u kojem se procjenjuju rezultati i učinkovitost isplaćene
makrofinancijske pomoći Unije te mjera u kojoj je ta pomoć
doprinijela ciljevima pomoći.
Članak 9.
Ova Odluka stupa na snagu trećeg dana od
dana objave u Službenom listu Europske unije.
Sastavljeno u ...
Za Europski parlament                                                           Za
Vijeće
Predsjednik                                                                             Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
1.           OKVIR
PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
1.1.        Naslov prijedloga/inicijative
Makrofinancijska
pomoć Republici Ukrajini
1.2.        Odgovarajuća područja politike u strukturi
ABM/ABB[20]

Područje
politike:      Glava 01 – Gospodarski i financijski poslovi
Aktivnost:     03 –
Međunarodni gospodarski i financijski poslovi
1.3.        Vrsta prijedloga/inicijative
X  Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
1.4.        Ciljevi
1.4.1.     Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na
koje se odnosi prijedlog/inicijativa
„Promicanje
napretka izvan EU-a”
Glavno
područje kojim se bavi Opća uprava za ekonomska financijska pitanja
odnosi se na:
1. poticanje
provedbe europske politike susjedstva produbljivanjem ekonomske analize i
jačanjem političkog dijaloga o mjerama i savjetima o gospodarskim
aspektima akcijskih planova;
2. razvijanje,
nadzor i provedbu makrofinancijske pomoći za partnerske treće zemlje,
u suradnji s odgovarajućim međunarodnim financijskim institucijama.
1.4.2.     Posebni ciljevi i odgovarajuće
aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
Posebni cilj br.
1: „pružanje makrofinancijske pomoći trećim
zemljama radi rješavanja njihovih problema u vezi s platnom bilancom i ponovnog
uspostavljanja održivog vanjskog duga”
Odgovarajuće
aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: Međunarodni
gospodarski i financijski odnosi, globalno upravljanje.
1.4.3.     Očekivani rezultati i utjecaj
Predložena
pomoć sastoji se od iznosa do 1,8 milijardi EUR u obliku zajma EU-a
Ukrajini u svrhu doprinosa održivijem stanju bilance plaćanja. Tom će
se pomoći zemlji pomoći da prevlada gospodarske i socijalne
poteškoće uzrokovane unutarnjim i regionalnim nemirima. Pomoć
potiče strukturne reforme usmjerene na povećanje održivog
gospodarskog razvoja i poboljšanje upravljanja javnim financijama.
1.4.4.     Pokazatelji rezultata i utjecaja
Od vlasti se
zahtijeva da redovito izvješćuju službe Komisije o nizu pokazatelja i
osiguraju sveobuhvatno izvješće o poštovanju dogovorenih uvjeta povezanih
s politikama prije isplate pomoći.
Službe Komisije
nastavljaju nadzirati upravljanje javnim financijama nakon operativne procjene
financijskih krugova i administrativnih postupaka u Ukrajini provedene 2014. u
okviru pripreme prethodnih operacija MFP-a. Delegacija EU-a u Ukrajini uz to
redovito izvješćuje o pitanjima koja se odnose na nadzor primjene
pomoći. Službe Komisije ostaju u bliskom kontaktu s MMF-om i Svjetskom
bankom kako bi imale koristi od njihovih spoznaja na temelju njihovih stalnih
aktivnosti u Ukrajini.
Predloženom
zakonodavnom odlukom predviđeno je i podnošenje godišnjeg izvješća
Vijeću i Europskom parlamentu koje sadržava ocjenu provedbe te operacije.
Nezavisna ex post evaluacija pomoći provest će se u roku od
dvije godine nakon isteka provedbenog razdoblja.
1.5.        Osnova prijedloga/inicijative
1.5.1.     Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno
ili dugoročno ispuniti
Isplata pomoći
ovisit će o zadovoljavajućem uspjehu provedbe budućeg
financijskog aranžmana između Ukrajine i MMF-a. Komisija i ukrajinske
vlasti dogovaraju i posebne uvjete povezane s politikama, koji se navode u
memorandumu o razumijevanju.
1.5.2.     Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
Pomaganjem toj
zemlji da prevlada gospodarski šok uzrokovan unutarnjim i regionalnim nemirima
predložena makrofinancijska pomoć pridonijet će promicanju
makroekonomske stabilnosti i gospodarskih reformi u zemlji. Nadopunjivanjem
sredstava koja su međunarodne financijske institucije, EU i drugi donatori
stavili na raspolaganje pridonosi se ukupnoj učinkovitosti paketa
financijske potpore koju je dogovorila međunarodna donatorska zajednica u
razdoblju nakon krize.
Predloženim
programom jača se i opredjeljenje vlade za reformu. Taj se rezultat,
među ostalim, ostvaruje odgovarajućim uvjetima za isplatu
pomoći. U širem kontekstu programom će se pokazati drugim zemljama u
regiji da je EU spreman pomoći zemljama koje u razdoblju gospodarskih
poteškoća odlučno kreću u političku reformu.
1.5.3.     Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
Od 2004. provedeno
je ukupno petnaest ex post evaluacija u vezi s pružanjem
makrofinancijske pomoći. U tim je evaluacijama zaključeno da MFP
zaista pridonosi, iako ponekad skromno i neizravno, poboljšanju vanjske
održivosti, makroekonomske stabilnosti i postizanju strukturnih reformi u
zemlji koja prima pomoć. U većini je slučajeva MFP imao
pozitivan učinak na bilancu plaćanja zemlje korisnika i pomogla su
smanjiti njihova proračunska ograničenja. Dovela su i do nešto
većeg gospodarskog rasta.
1.5.4.     Usklađenost i moguća sinergija s
ostalim odgovarajućim instrumentima
EU je među
glavnim donatorima u Ukrajini. On u okviru redovnog programa za suradnju
namjerava u razdoblju 2014. – 2020. osigurati 1,565 milijardi EUR
bespovratnih sredstava radi potpore političkim i gospodarskim reformama u
Ukrajini.
Ključna je
dodana vrijednost MFP-a u usporedbi s drugim instrumentima EU-a brza provedba
kojom se olakšavaju neposredna vanjska financijska ograničenja u Ukrajini,
ali i pomaže u stvaranju stabilnog makroekonomskog okvira, među ostalim
promicanjem održive bilance plaćanja i stanja proračuna te
primjerenim okvirom strukturnih reformi. MFP-om se ne osigurava redovita
financijska potpora niti je on namijenjen za potporu gospodarskog i socijalnog
razvoja zemlje koja prima pomoć. MFP se prekida u trenutku kada zemlja
ponovno uspostavi održivo stanje vanjskog financiranja.
MFP-om se
nadopunjuju i intervencije međunarodnih financijskih institucija, posebno
program prilagodbe i reforme koji podržava MMF i program razvojnih zajmova
Svjetske banke.
1.6.        Trajanje i financijski utjecaj
X Prijedlog/inicijativa
ograničenog trajanja
X  Prijedlog/inicijativa na snazi je 2,5 godine od stupanja na snagu
memoranduma o razumijevanju, kako je utvrđeno člankom (1.4.) Odluke
X  Financijski učinak 2015. – 2018.
1.7.        Predviđene metode upravljanja[21]
X Centralizirano
izravno upravljanje Komisije
2.           MJERE UPRAVLJANJA
2.1.        Pravila nadzora i izvješćivanja
Pomoć je
makroekonomske prirode i njezin je oblik u skladu s ekonomskim programom koji
podržava MMF. Službe Komisije nadziru djelovanje na temelju napretka u provedbi
aranžmana MMF-a i specifičnih mjera reforme koje se dogovaraju s
ukrajinskim vlastima u memorandumu o razumijevanju (vidi i odjeljak 1.4.4.)
2.2.        Sustavi upravljanja i kontrole
2.2.1.     Utvrđeni rizici
U pogledu
predloženog MFP-a postoje fiducijarni rizici, rizici povezani s provedbom
dotične politike te opći politički rizici.
Postoji rizik da bi
se makrofinancijska pomoć mogla upotrijebiti za prijevaru jer nije
namijenjena posebnim izdacima. Općenito, taj se rizik odnosi na
čimbenike poput kvalitete sustava upravljanja u središnjoj banci i
Ministarstvu financija i primjerenosti unutarnje i vanjske revizije.
Sljedeći
ključni rizik u provedbi pomoći proizlazi iz gospodarske i
političke nesigurnosti, osobito zbog ruske povrede ukrajinskog
suvereniteta i teritorijalne cjelovitosti. Na domaćem planu glavni je
rizik nestabilnost povezana s poteškoćama u procesu političke i
gospodarske reforme. Potpuna provedba mjera stabilizacije i reforme koju
podržava međunarodna zajednica, uključujući predloženi MFP,
mogla bi biti ugrožena socijalnim nezadovoljstvom koje bi moglo dovesti do
nemira.
Na kraju, tu su i
rizici koji bi mogli nastati slabljenjem europskog i globalnog gospodarskog
okruženja.
2.2.2.     Predviđena metoda (metode) kontrole
Makrofinancijska
pomoć podliježe postupku provjere, kontrole i revizije za čiju su
provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za
sprečavanje prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud.
2.2.3.     Troškovi i koristi kontrola i vjerojatna
stopa neusklađenosti
Osnovni troškovi za
Komisiju koji se odnose na metode provjere i kontrole, kao i troškovi
operativne procjene financijskih i administrativnih krugova prije djelovanja,
opisani su u tablici 3.2.1. Osim toga tu su i troškovi za Europski revizorski
sud i mogućih intervencija Europskog ureda za borbu protiv prijevara
(OLAF). Operativnom procjenom pridonosi se ne samo procjeni rizika zlouporabe
sredstava nego se ostvaruje i posredna korist pružanjem korisnih informacija o
potrebnim reformama u području upravljanja javnim financijama. S obzirom
na vjerojatnu stopu neusklađenosti, rizik neusklađenosti (u obliku
neplaćanja zajma ili zlouporabe sredstava) procijenjen je kao nizak, na
temelju iskustva s instrumentom MFP od njegove uspostave.
2.3.        Mjere za sprečavanje prijevara i
nepravilnosti
Kako bi se smanjio
rizik od zlouporabe, poduzete su i poduzet će se sljedeće mjere:
Prvo, službe
Komisije provele su u travnju 2014. uz potporu propisno ovlaštenih vanjskih
stručnjaka operativnu procjenu financijskih krugova i administrativnih
postupaka u Ministarstvu financija i Narodnoj banci Ukrajine kako bi se
ispunili zahtjevi Financijske uredbe primjenjive na opći proračun
Europskih zajednica. Tim su pregledom obuhvaćena područja poput izrade
i izvršenja proračuna, unutarnje financijske kontrole u javnom sektoru,
unutarnje i vanjske revizije, javne nabave, upravljanja gotovinom i javnim
dugom te neovisnosti središnje banke. Njime  je utvrđeno da je okvir
dobrog financijskog upravljanja makrofinancijskom pomoći u Ukrajini
dovoljno učinkovit za pružanje potpore EU-a. Osim toga pomoć će
se uplatiti na namjenski račun Narodne banke Ukrajine.
Drugo, predloženi
pravni temelj za makrofinancijsku pomoć Ukrajini uključuje odredbu o
mjerama sprečavanja prijevare. Te se mjere dodatno razrađuju u
memorandumu o razumijevanju i Ugovoru o zajmu određivanjem niza odredbi o
inspekciji, sprečavanju prijevare, revizijama i povratu sredstava u
slučaju prijevare ili korupcije. Nadalje je zamišljen niz specifičnih
uvjeta povezanih s politikama, među ostalim u području upravljanja
javnim financijama, u svrhu jačanja učinkovitosti, transparentnosti i
odgovornosti.
Naposljetku,
pomoć podliježe postupku provjere, kontrole i revizije za čiju su
provedbu nadležni Komisija, uključujući Europski ured za
sprečavanje prijevara (OLAF), i Europski revizorski sud.
3.           PROCIJENJENI FINANCIJSKI
UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
3.1.        Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
proračunske linije u okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa
odnosi
Postojeće proračunske linije rashoda
01 03 02
Makrofinancijska pomoć
01 03 06 Izdvajanje
rezervacija za Jamstveni fond
Prema
redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira
i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis…...….] || Dif./nedif. ([22])   || zemalja EFTA-e[23]   || zemalja kandidatkinja[24]   || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 4 || 01 03 02 Makrofinancijska pomoć || Dif. || NE || NE || NE || NE
 4 || 01 03 06 Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond || Nedif. || NE || NE || NE || NE
01 03 06 – Jamstvo Europske unije za zajmove
EU-a u obliku makrofinancijske pomoći trećim zemljama: Izdvajanje
rezervacija za Jamstveni fond za vanjska djelovanja mora biti u skladu s
Uredbom Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009[25]. U skladu s tom
Uredbom fond odgovara iznosu od 9 % („ciljni iznos”) ukupnog nepodmirenog
iznosa glavnice EU-a koji nastaje u okviru svake aktivnosti, uvećano za
neplaćene dospjele kamate. Iznos rezervacija izračunava se na
početku godine „n” kao razlika između ciljnog iznosa i neto imovine
Fonda na kraju godine „n–1”. Iznos rezervacija uključuje se u godini „n” u
prijedlog proračuna za godinu „n+1”, a uplaćuje se odjednom na početku
godine „n+1” iz proračunske linije „Izdvajanje rezervacija za Jamstveni
fond” (proračunska linija 01 03 06). Kao rezultat toga, 9 %
isplaćenog iznosa (najviše 162 milijuna EUR) uzet će se u
obzir unutar ciljnog iznosa na kraju godine „n–1” za izračun rezervacija
Fonda.
Unos u proračunu („p.m.”) u
proračunskoj liniji koji se odnosi na proračunsko jamstvo za
dotični zajam aktivira se samo u slučaju stvarnog aktiviranja jamstva
proračuna. Ne očekuje se aktiviranje jamstva proračuna.
Zatražene nove proračunske linije: nije
primjenjivo.
3.2.        Procijenjeni utjecaj na rashode
3.2.1.     Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 4 ||   ||   || [Naslov:  EU kao globalni partner]
 || GU: <ECFIN> ||   ||   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || UKUPNO ||
 ||  Odobrena sredstva za poslovanje ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Proračunska linija 01 03 06 Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond || Preuzete obveze || (1a) ||   ||   || 108 || 54 || 162 ||
 || Plaćanja || (2a) ||   ||   || 108 || 54 || 162 ||
 || Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe (operativna procjena i ex post evaluacija) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 || Proračunska linija 01 03 02 || Preuzete obveze || (3) ||   || 0,2 ||   ||   || 0,20 ||
 ||   || Plaćanja || (3a) ||   ||   || 0,2 ||   || 0,20 ||
 || UKUPNA odobrena sredstva za GU  ECFIN || Preuzete obveze || =1+1a +3 ||   || 0,2 || 108 || 54 || 162,2 ||
 || Plaćanja || =2+2 a +3 ||   ||   || 108,2 ||   54 || 162,2 ||
 ||  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) ||   || 0,2 || 108 ||   54 || 162,2 ||
 ||   || Plaćanja || (5) ||   ||   || 108,2 ||   54 || 162,2 ||
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje, uključujući ex post evaluaciju || Preuzete obveze || (4) ||   || 0,2 || 108 || 54 || 162,2 ||
 Plaćanja || (5) ||   ||   || 108,2 || 54 || 162,2 ||
  UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNA odobrena sredstva pod NASLOVOM 4 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 ||   || 0,2 || 108 ||   54 || 162,2 ||
 Plaćanja || =5+ 6 ||   ||   || 108,2 ||   54 || 162,2 ||
Ako prijedlog/inicijativa utječe na više naslova:
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni rashodi”
   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
  Ljudski resursi ||   || 0,660 || 0,396 || 0,132 || 1,188
  Ostali administrativni rashodi ||   || 0,022 || 0,016 || 0,016 || 0,054
 UKUPNO GU ECFIN || Odobrena sredstva ||   || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) ||   || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242
milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOVE 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze ||   || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242
 Plaćanja ||   || 0,682 || 0,412 || 0,148 || 1,242
3.2.2.     Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za
poslovanje
¨ Za
prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstava za poslovanje
X Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena sredstva
za poslovanje:
Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
(do 3 decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate   ò ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 POSEBNI CILJ br. 1[26] ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
   ||   || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. || Godina 2019. ||   ||
   || Vrsta || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Broj || Trošak || Ukupni broj || Ukupni trošak
 - Rezultat 1 || Ex post evaluacija ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,2 ||   ||   ||   ||   || 1 || 0,2
 - Rezultat 2 || Izdvajanje rezervacija za Jamstveni fond ||   ||   ||   ||   || 1 || 108 || 1 || 54 ||   ||   || 2 || 162
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1 ||   ||   ||   ||   || 2 || 108,2 || 1 || 54 ||   ||   || 3 || 162,2
 UKUPNI TROŠAK ||   ||   ||   ||   || 2 || 108,2 || 1 || 54 ||   ||   || 3 || 162,2
3.2.3.     Procijenjeni utjecaj na odobrena
administrativna sredstva
3.2.3.1.  Sažetak
¨ Za
prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva
X Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena
administrativna sredstva:
milijuna EUR (do 3
decimalna mjesta)
   || [27]   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi odjeljak 1.6.) || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   ||   || 0,660 || 0,396 || 0,132 ||   ||   ||   || 1,188
 Ostali administrativni rashodi (misije) ||   ||   || 0,022 || 0,016 || 0,016 ||   ||   ||   || 0,054
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   || 0,682 || 0,412 || 0,148 ||   ||   ||   || 1,242
 Izvan NASLOVA 5[28] višegodišnjeg financijskog okvira   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ljudski resursi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostali administrativni rashodi ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO ||   ||   || 0,682 || 0,412 || 0,148 ||   ||   ||   || 1,242
Potrebna administrativna
odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su
već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspoređena
unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se
mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
3.2.3.2.             Procijenjene potrebe u pogledu
ljudskih resursa
¨ Za
prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi:
Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog
vremena
   ||   || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi odjeljak 1.6.)
  Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici) ||
 01 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije) ||   ||   || 5 || 3 || 1 ||   ||   ||
 XX 01 01 02 (delegacije) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[29]
 XX 01 02 01 (UD, UsO, UNS iz „globalne omotnice”) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 02 02 (UD, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX 01 04 gg[30]   || – u sjedištima ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 – u delegacijama ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 XX  01 05 02 (UO, UNS, UsO, – neizravna istraživanja)   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravna istraživanja) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 Ostale proračunske linije (navesti) ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||   ||
 UKUPNO ||   ||   || 5 || 3 || 1 ||   ||   ||
XX je dotično područje politike ili
proračunska glava.
Potrebne ljudske resurse činit će osoblje iz glavne uprave
već dodijeljeno upravljanju aktivnostima i/ili preraspoređeno unutar
glavne uprave, zajedno s dodatnom dodjelom, ako je to potrebno, koja može biti
odobrena upravljačkoj glavnoj upravi prema godišnjem postupku dodjele i u
svjetlu proračunskih ograničenja.
Opis zadaća koje treba obavljati:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Direktor Uprave D: Nadgleda i upravlja operacijom, održava vezu s Vijećem i Parlamentom u postupku donošenja Odluke i odobrenja memoranduma o razumijevanju, s ukrajinskim nadležnim tijelima pregovara o memorandumu o razumijevanju, analizira izvješća, predvodi misije i ocjenjuje napredak pri ispunjivanju uvjeta. Načelnik odjela/zamjenik načelnika odjela Uprave D: Pomaže direktoru pri upravljanju operacijom, održava vezu s Vijećem i Parlamentom u postupku donošenja Odluke i odobrenja memoranduma o razumijevanju, s ukrajinskim nadležnim tijelima pregovara o memorandumu o razumijevanju i sporazumu o jamstvenom instrumentu (zajedno s Upravom L), analizira izvješća i ocjenjuje napredak pri ispunjivanju uvjeta. Ekonomisti, sektor MFP (Uprava D): Pripremaju Odluku i memorandum o razumijevanju, održavaju vezu s nadležnim tijelima i međunarodnim financijskim institucijama, provode revizije, pripremaju izvješća službi Komisije i postupke Komisije u vezi s upravljanjem pomoći, održavaju vezu s vanjskim stručnjacima za potrebe operativne procjene i ex post evaluacije. Uprava L (odjeli L4, L5 i L6 pod nadzorom direktora): Pripremaju sporazum o jamstvenom instrumentu, o njemu pregovaraju s ukrajinskim vlastima i dostavljaju ga na odobrenje nadležnim službama Komisije te objema stranama na potpis. Prate stupanje na snagu sporazuma o jamstvenom instrumentu. Pripremaju odluke Komisije o transakcijama zaduživanja, prate podnošenje zahtjeva za uplatu sredstava, odabiru banke, pripremaju i izvršavaju financijske transakcije te isplaćuju sredstva Ukrajini. Pružaju administrativnu podršku pri praćenju otplate zajmova. Pripremaju odgovarajuća izvješća o tim aktivnostima.
 Vanjsko osoblje || Nije primjenjivo
3.2.4.     Usklađenost s tekućim
višegodišnjim financijskim okvirom
X Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim
financijskim okvirom.
3.2.5.     Doprinos trećih osoba
X Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje od
trećih osoba.
3.3.        Procijenjeni utjecaj na prihode
X       Prijedlog/inicijativa
nema financijski utjecaj na prihode.
[1]               Pokušavajući staviti pod kontrolu visoki fiskalni
deficit, vlasti su provele dvije revizije proračuna (u ožujku i srpnju).
[2]               Uvoz robe u razdoblju od siječnja do listopada pao
je za 26,2 % u odnosu na prethodnu godinu, što znatno premašuje pad izvoza
od 10,8 %.
[3]               Neto odljev s financijskog računa u razdoblju od
siječnja do listopada 2014. iznosio je 4,8 milijardi USD. Povlačenje
bankovnih depozita nerezidenata bilo je glavni čimbenik odljeva kapitala.
U tom su razdoblju zabilježeni odljevi i izravnih stranih ulaganja i
portfeljnih ulaganja, iako u manjem obimu.
[4]               SL L 209, 6.8.2002, str. 22. – 23.
[5]               SL L 189, 22.7.2010., str. 28.
[6]               SL L 111, 15.4.2014., str. 85.
[7]               SL C […], […], str. […].
[8]               Stajalište Europskog parlamenta od ... 2012. i Odluka
Vijeća od ... 2012.
[9]               SL L 209, 6.8.2002., str. 22. – 23.
[10]             SL L 189, 22.7.2010, str. 28.
[11]             SL L 111, 15.4.2014, str. 85.
[12]             Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i
općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad
izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
[13]             Odluka Vijeća 2010/427/EU od
26. srpnja 2010. o uspostavi organizacije  i
funkcioniranju Europske službe za vanjsko djelovanje (SL L
201, 3.8.2010. str. 30.).
[14]             Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 od
25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L 145, 10.6.2009., str. 10.).
[15]             Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog
parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima
koja se primjenjuju na opći proračun Unije i stavljanju izvan snage
Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL
L 298, 26.10.2012., str. 1.).
[16]             Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od
29. listopada 2012. o pravilima primjene Uredbe (EU, Euratom)
br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći
proračun Unije  (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).
[17]             Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 od
18. prosinca 1995. o zaštiti financijskih interesa Europskih zajednica (SL L 312, 23.12.1995., str. 1.).
[18]             Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 2185/96 od
11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi
Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od
prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
[19]             Uredba (EU, Euratom)
br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna
2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i
stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i
Vijeća i Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248,
18.9.2013., str. 1.).
[20]             ABM: Activity-Based Management (upravljanje po
djelatnostima) – ABB: ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na
temelju djelatnosti).
[21]             Informacije o načinima upravljanja i upućivanja
na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
[22]             Dif. = diferencirana odobrena
sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
[23]             EFTA: Europsko udruženje slobodne
trgovine.
[24]             Države kandidatkinje i, ako je
primjenjivo, potencijalne države kandidatkinje zapadnog Balkana.
[25]             Uredba Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 od
25. svibnja 2009. o osnivanju Jamstvenog fonda za vanjska djelovanja (SL L
145, 10.6.2009., str. 10.).
[26]             Na način opisan u odjeljku
1.4.2. „Posebni ciljevi ...”
[27]             Godina N godina je početka
provedbe prijedloga/inicijative.
[28]             Tehnička i/ili administrativna
pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a
(prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
[29]             UD = ugovorni djelatnik; LO = lokalno
osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno
osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
[30]             U okviru gornje granice za vanjsko
osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).


				|

		52015PC0053

			Prijedlog ODLUKE VIJEĆA o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Međunarodnom vijeću za šećer u pogledu produženja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. /* COM/2015/053 final - 2015/0032 (NLE) */

			   	OBRAZLOŽENJE
Međunarodni sporazum o šećeru iz
1992. (dalje u tekstu: „Sporazum”) Zajednica je zaključila Odlukom
92/580/EEZ[1]
te je stupio na snagu 1. siječnja 1993. na razdoblje od tri godine do 31.
prosinca 1995. Od tada ga se redovito produžuje za daljnja razdoblja od dvije
godine. Sporazum je zadnji put produžen odlukom Međunarodnog vijeća
za šećer u lipnju 2013. i ostaje na snazi do 31. prosinca 2015.
Daljnje produženje Sporazuma na dvije godine u
interesu je Unije.
Produženje valjanosti Sporazuma znači i
produženje doprinosa EU-a administrativnom proračunu Sporazuma. Navedeni
doprinos predviđen je u stavci 05 06 01 (međunarodni
poljoprivredni sporazumi) proračuna Europske unije.
Svrha je ovog prijedloga zatražiti odobrenje
Vijeća da Komisija u Međunarodnom vijeću za šećer u ime
Unije može glasati za produženje Sporazuma do 31. prosinca 2017.
2015/0032 (NLE)
Prijedlog
ODLUKE VIJEĆA
o utvrđivanju stajališta koje treba
zauzeti u ime Europske unije u Međunarodnom vijeću za šećer u
pogledu produženja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218.
stavkom 9.,
uzimajući u obzir prijedlog Europske
komisije,
budući da:
(1)       Međunarodni sporazum o
šećeru iz 1992. sklopljen je Odlukom Vijeća 92/580/EEZ[2] te je stupio na snagu
1. siječnja 1993. na razdoblje od tri godine do 31. prosinca 1995. Od tada
ga se redovito produžuje za daljnja razdoblja od dvije godine. Zadnji put je
produžen odlukom Međunarodnog vijeća za šećer u lipnju 2013. i
ostaje na snazi do 31. prosinca 2015. Daljnje produženje u interesu je Unije.
Stoga bi Komisiji, koja predstavlja Uniju u Međunarodnom vijeću za
šećer, trebalo dopustiti da glasa za takvo produženje,
DONIJELO JE OVU ODLUKU:
Članak 1.
Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u
Međunarodnom vijeću za šećer jest da se glasa za produženje
Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992. na daljnje razdoblje u
trajanju do dvije godine.
Komisija se ovime ovlašćuje da u Međunarodnom
vijeću za šećer izrazi to stajalište.
Članak 2.
Ova odluka stupa na snagu na dan donošenja.
Sastavljeno u Bruxellesu
                                                                       Za
Vijeće
                                                                       Predsjednik
ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ || Fin Stat/14/ MK/aj/4692354
 6.221.2015.1
   || DATUM: 17. 12. 2014.
 1. || STAVKA PRORAČUNA: Poglavlje 05 06 MEĐUNARODNI ASPEKTI PODRUČJA POLITIKE POLJOPRIVREDE I RURALNOG RAZVOJA 05 06 01 Međunarodni poljoprivredni sporazumi   || ODOBRENA SREDSTVA:   DB2015: 4 675 000 EUR
 2. || NASLOV: Prijedlog odluke Vijeća o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u Međunarodnom vijeću za šećer u pogledu produženja Međunarodnog sporazuma o šećeru iz 1992.
 3. || PRAVNA OSNOVA: Članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 4. || CILJEVI: Produženje postojećeg Međunarodnog sporazuma o šećeru za još dvije godine (1. 1. 2016. do 31. 12. 2017.)
 5. || FINANCIJSKE IMPLIKACIJE || RAZDOBLJE OD 12 MJESECI (u EUR) || TEKUĆA FINANCIJSKA GODINA 2014. (u EUR) || SLJEDEĆA FINANCIJSKA GODINA 2015. (u EUR)
 5.0 || RASHODI -               NA TERET PRORAČUNA EU-a (POVRATI/INTERVENCIJE) -               NACIONALNA TIJELA -               OSTALO ||   || 362 916 || 420 000
 5.1 || PRIHODI -               VLASTITA SREDSTVA EU-a (PRISTOJBE/CARINE) -               NACIONALNI ||   ||   ||
   ||   || 2016. || 2017. ||   ||
 5.0.1 || PREDVIĐENI RASHODI || 510 000 || 529 000 ||   ||
 5.1.1 || PREDVIĐENI PRIHODI ||   ||   ||   ||
 5.2 || NAČIN IZRAČUNAVANJA: Na temelju pretpostavljenog procijenjenog broja glasova EU-a (mijenja se svake godine) i procijenjenog iznosa koji se u GBP isplaćuje po glasu.
 6.0 || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI ODOBRENIM SREDSTVIMA IZ ODGOVARAJUĆEG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA? || DA NE
 6.1 || MOŽE LI SE PROJEKT FINANCIRATI PRIJENOSOM SREDSTAVA IZ JEDNOG POGLAVLJA TEKUĆEG PRORAČUNA U DRUGO? || DA NE
 6.2 || HOĆE LI BITI POTREBAN DODATNI PRORAČUN? || DA NE
 6.3 || HOĆE LI BITI POTREBNO UNIJETI ODOBRENA SREDSTVA U BUDUĆE PRORAČUNE? || DA NE
 Iznos koji se stvarno isplaćuje može varirati ovisno o konačnom broju glasova koje dobije EU, iznosu koji se u GBP isplaćuje po glasu i deviznom tečaju EUR/GBP.
[1]               SL L 379, 23.12.1992., str. 15.
[2]               SL L 379, 23.12.1992., str. 15.