               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 1.6.2017.
            COM(2017) 264 final
            2017/0107(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o sklapanju Međunarodnog sporazuma o maslinovu ulju i stolnim maslinama iz 2015.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Međunarodni sporazum o maslinovom ulju i stolnim maslinama iz 2005.
                  1
               , koji je prestao vrijediti 31. prosinca 2014., produljen je do 31. prosinca 2015. U skladu s njegovim člankom 47. stavkom 3. ostaje na snazi sve dok novi sporazum ne stupi na snagu.

               Vijeće je 19. studenoga 2013. ovlastilo Komisiju da u ime Unije otvori pregovore o sklapanju novog međunarodnog sporazuma o maslinovu ulju i stolnim maslinama.

               Na Konferenciji Ujedinjenih naroda o pregovorima u pogledu sporazuma koji nasljeđuje Međunarodni sporazum o maslinovom ulju i stolnim maslinama iz 2005., koja se održala u Palais des Nations u Ženevi od 5. do 9. listopada 2015., izaslanici 24 država članica Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) te dviju međuvladinih organizacija sastavili su tekst novog sporazuma.

               Tekst Sporazuma, o kojem se pregovaralo u savjetovanju s radnom skupinom Vijeća o osnovnim proizvodima (PROBA), u skladu je s pregovaračkim smjernicama koje je donijelo Vijeće.

               U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/1892 od 10. listopada 2016.
                  2
                Međunarodni sporazum o maslinovu ulju i stolnim maslinama potpisan je u ime Unije 28. studenoga 2016. u sjedištu Ujedinjenih naroda u New Yorku, podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               Novi Sporazum privremeno je stupio na snagu 1. siječnja 2017. u skladu s člankom 31. stavkom 2. tog sporazuma.

               2.PRIJEDLOG

               S obzirom na prethodno navedeno Komisija predlaže sljedeće:

               U skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. UFEU-a predsjednik Vijeća imenuje osobu koja će biti ovlaštena da u ime Europske unije dostavi ispravu o odobrenju iz članka 28. stavka 4. Sporazuma kojom se izriče pristanak Europske unije na preuzimanje obveza iz Sporazuma.

               Osim toga, predviđeno je da Vijeće, u skladu s člankom 218. stavkom 7. UFEU-a, ovlasti Komisiju za utvrđivanje stajališta koja u ime Unije treba donijeti u okviru Vijeća članova uspostavljenog na temelju novog Sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi izmjene naziva i definicija uljâ, uljâ komine maslina i stolnih maslina iz priloga B i C Sporazumu u skladu s člankom 19. stavkom 2. Sporazuma.

               3.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Ovaj prijedlog nema nikakav utjecaj na proračun.

               2017/0107 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o sklapanju Međunarodnog sporazuma o maslinovu ulju i stolnim maslinama iz 2015.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. stavak 4. u vezi s člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

               budući da:

               (1)Vijeće je 19. studenoga 2013. ovlastilo Komisiju da u ime Unije otvori pregovore o sklapanju novog međunarodnog sporazuma o maslinovu ulju i stolnim maslinama
                  3
               .

               (2)Tekst novog međunarodnog sporazuma o maslinovu ulju i stolnim maslinama donijeli su 9. listopada 2015. izaslanici 24 država članica Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju (UNCTAD) te dviju međuvladinih organizacija na Konferenciji Ujedinjenih naroda o pregovorima u pogledu sporazuma koji nasljeđuje Međunarodni sporazum o maslinovom ulju i stolnim maslinama iz 2005.

               (3)U skladu s Odlukom Vijeća (EU) 2016/1892 od 10. listopada 2016.
                  4
                Međunarodni sporazum o maslinovu ulju i stolnim maslinama (dalje u tekstu: „Sporazum”) potpisan je u ime Unije 28. studenoga 2016. u sjedištu Ujedinjenih naroda u New Yorku, podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               (4)Novi Sporazum privremeno je stupio na snagu 1. siječnja 2017. u skladu s člankom 31. stavkom 2. tog sporazuma.

               (5)Sporazumom se uspostavlja tijelo za donošenje odluka, pod imenom „Vijeće članova”, koje izvršava sve ovlasti i obavlja sve dužnosti potrebne za postizanje ciljeva tog Sporazuma. Komisiju bi trebalo ovlastiti da zastupa Uniju u navedenom Vijeću članova.

               (6)U skladu s člankom 19. stavkom 2. Sporazuma Vijeće članova može izmijeniti nazive i definicije uljâ, uljâ komine maslina i stolnih maslina iz priloga B i C Sporazumu, i time izmijeniti sporazum.

               (7)Kako bi se olakšalo donošenje tih izmjena Sporazuma od strane Vijeća članova, trebalo bi ovlastiti Komisiju za njihovo odobravanje u ime Unije.

               (8)Komisija bi trebala donijeti stajališta Unije o predloženim izmjenama Sporazuma osiguravajući pritom da su ta stajališta u interesu Unije, da doprinose ostvarivanju ciljeva povezanih s trgovinskom politikom Unije i da nisu u suprotnosti s pravom Unije i međunarodnim pravom ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije da pravila Unije delegiranim aktom prilagodi izmjenama Sporazuma koje je donijelo Vijeće članova, posebno u pogledu tržišnih standarda u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina iz članka 75. Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  5
               .

               (9)Kako bi se moglo raspolagati stručnim znanjem država članica te osigurala najviša razina dosljednosti između odluka Vijeća članova i pravila Unije koja će se donijeti delegiranim aktom na temelju odluka Vijeća članova, Komisiji bi trebali pomagati predstavnici država članica, koji bi trebali biti obaviješteni o pripremi stajališta koje Komisija namjerava donijeti u ime Unije. Trebalo bi osigurati da, ako se predviđenom stajalištu Komisije protivi broj država članica koji odgovara blokirajućoj manjini utvrđenoj u članku 238. stavku 3. točki (a) drugom podstavku Ugovora, Komisija ne može donijeti navedeno stajalište.

               (10)Sporazum bi trebalo odobriti u ime Europske unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Međunarodni sporazum o maslinovu ulju i stolnim maslinama iz 2015. odobrava se u ime Unije.

               Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Predsjednik Vijeća imenuje osobu koja će biti ovlaštena da u ime Europske unije dostavi ispravu o odobrenju iz članka 28. stavka 4. Sporazuma kojom se izriče pristanak Europske unije na preuzimanje obveza iz Sporazuma.

               Članak 3.

               Komisija zastupa Uniju u Vijeću članova osnovanom člankom 3. Sporazuma.

               Članak 4.

               Ako se Vijeće članova osnovano Sporazumom pozove na donošenje izmjena naziva i definicija uljâ, uljâ komine maslina i stolnih maslina iz priloga B i C Sporazumu, Komisija je u skladu s člankom 19. stavkom 2. Sporazuma ovlaštena za utvrđivanje stajališta o predloženim izmjenama koja treba donijeti u ime Unije pod sljedećim uvjetima:

               1.Komisija osigurava da donesena stajališta:

               –budu u interesu Unije;

               –ne budu u suprotnosti s pravom Unije ili međunarodnim pravom, a posebno Uredbom (EU) br. 1308/2013 ne dovodeći u pitanje ovlasti Komisije da pravila Unije delegiranim aktom prilagodi izmjenama Sporazuma koje je donijelo Vijeće članova, osobito u pogledu tržišnih standarda u sektoru maslinova ulja i stolnih maslina iz članka 75. te Uredbe.

               2.Kako bi se utvrdilo stajalište Unije, Komisija u odgovarajućem roku obavješćuje predstavnike država članica o stajalištu koje u ime Unije namjerava donijeti u okviru Vijeća članova.

               Ako se predviđenom stajalištu Komisije protivi broj država članica koji odgovara blokirajućoj manjini utvrđenoj u članku 238. stavku 3. točki (a) drugom podstavku Ugovora, Komisija ne može donijeti to stajalište u Vijeću članova. U tom slučaju Komisija podnosi Vijeću odgovarajući prijedlog u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora.

               Članak 5.

               Ova odluka stupa na snagu sedmog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 302, 19.11.2005., str. 47.

                     (2)
                  Odluka Vijeća (EU) 2016/1892 od 10. listopada 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Međunarodnog sporazuma o maslinovu ulju i stolnim maslinama iz 2015. (SL L 293, 28.10.2016., str. 2).

                     (3)
                  COM(2013) 646 final, 19.9.2013.

                     (4)
                  Odluka Vijeća (EU) 2016/1892 od 10. listopada 2016. o potpisivanju, u ime Europske unije, i privremenoj primjeni Međunarodnog sporazuma o maslinovu ulju i stolnim maslinama iz 2015. (SL L 293, 28.10.2016., str. 2).

                     (5)
                  Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.12.2016.
            COM(2016) 779 final
            2016/0385(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje treba zauzeti Unija u radnoj skupini sudionica Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima u pogledu pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               Razlozi i ciljevi prijedloga

               Sporazum OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum”), prijateljski je sporazum između Australije, Kanade, Europske unije, Japana, Republike Koreje, Novog Zelanda, Norveške, Švicarske i Sjedinjenih Američkih Država. Brazil, iako nije član OECD-a, sudjeluje u sektorskom dogovoru Sporazuma o izvoznim kreditima za civilne zrakoplove.

               Glavna je svrha Sporazuma osigurati okvir za pravilnu uporabu službeno podupiranih izvoznih kredita. U praksi to znači uspostavu ravnopravnih tržišnih uvjeta, pri čemu se tržišno natjecanje temelji na cijeni i kvaliteti izvezenih roba, a ne na financijskim uvjetima. Sporazumom se osim toga teži ukloniti subvencije i narušavanje trgovine povezano sa službeno podupiranim izvoznim kreditima.

               Sporazum je stupio na snagu 1978. i temelji se na „Konsenzusu” o izvoznim kreditima koji su 1976. dogovorile određeni broj zemalja članica OECD-a. Nedostatak pravila u prethodnom razdoblju omogućio je natjecanje među vladama koje su odobravale najbolje financijske uvjete radi pomoći izvoznicima koji se natječu za trgovinske ugovore, što je dovodilo do financijskih subvencija i mogućih narušavanja trgovine. Sporazumom se utvrđuju ograničenja u pogledu uvjeta službeno podupiranih izvoznih kredita i pružanja vezane pomoći. Redovito se ažurira uzimajući u obzir, među ostalim, razvoj u području politika i promjene globalnih financijskih tržišta.

               Smjernice o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene potpora su postupcima određivanja premije u transakcijama s dužnicima iz zemalja kategorije 0, zemalja OECD-a s visokim dohotkom po glavi stanovnika ili zemalja eurozone s visokim dohotkom po glavi stanovnika. Trenutačne smjernice o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene u Sporazumu dio su paketa Malzkuhn-Drysdale, koji je stupio na snagu u rujnu 2011. Premda je trenutačnim smjernicama utvrđen okvir kojim se izbjegava snižavanje cijena na privatnim tržištima, i dalje postoji znatan prostor za tumačenje Sporazuma te je raširena pojava različitih praksi među njegovim sudionicama. Prijedlogom koji je iznijelo tajništvo OECD-a, pod nazivom Revidirani prijedlog Predsjednika za pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene, razjasnit će se smjernice i time poboljšati ravnopravni tržišni uvjeti u okviru OECD-a.

               Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Ako se odobri, prijedlog će zamijeniti trenutačne smjernice o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene u Sporazumu, a istovremeno će se zadržati trenutačno ustrojstvo Sporazuma.

               Odluku o odobrenju donijet će radna skupina sudionica Sporazuma o službeno podupiranim izvoznim kreditima. Stajalište Europske unije zastupat će Komisija.

               Sudionice Sporazuma OECD-a vjerojatno će prihvatiti Revidirani prijedlog Predsjednika za pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene na svojem redovitom sastanku sredinom studenoga 2016. ili pisanim postupkom blisko povezanim sa sastankom te donijeti potrebne izmjene Sporazuma OECD-a radi provedbe novih pravila do 1. veljače 2017. Budući da su pregovori uspješno završeni, a Revidirani prijedlog Predsjednika za pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene predložen je za donošenje, ključno je omogućiti Europskoj uniji da formalizira odobrenje trenutačnog prijedloga o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene i izmjenama Sporazuma OECD-a.

               Nova verzija Sporazuma uključit će se delegiranim aktom u zakonodavstvo EU-a. Sporazum OECD-a te njegovi prilozi i izmjene imaju pravne učinke u Uniji na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća. Člankom 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011 utvrđeno je da „Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma.”

               Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Nije primjenjivo.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               Pravna osnova

               Sporazum OECD-a prijateljski je sporazum EU-a i osam drugih sudionica (Sjedinjene Američke Države, Kanada, Japan, Koreja, Norveška, Švicarska, Novi Zeland i Australija). Sporazum je sa svojim prilozima i naknadnim izmjenama uključen u pravo EU-a na temelju članaka 1. i 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2015. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ. Stoga Sporazum te njegovi prilozi i izmjene imaju pravne učinke za potrebe članka 218. stavka 9. UFEU-a (vidi presudu Suda od 7. listopada 2015. u predmetu C-399/12 – Njemačka protiv Vijeća (OIV), stavak 63.). Sadržajno, kako je utvrđeno u stavku 1., cilj je Sporazuma pružiti okvir za pravilnu uporabu službeno podupiranih izvoznih kredita te se njime nastoje potaknuti ravnopravni tržišni uvjeti i pošteno tržišno natjecanje među izvoznicima na globalnoj razini i time olakšati i regulirati međunarodnu trgovinu te osobito izvoznu politiku u smislu članka 207. UFEU-a. Zbog navedenog razloga odluka Vijeća temeljena na članku 207. UFEU-a i članku 218. stavku 9. UFEU-a potrebna je za utvrđivanje stajališta koje u ime Europske unije treba zauzeti u radnoj skupini sudionica Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima.

               Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

               Sporazum OECD-a dio je trgovinske politike država članica, koja je u isključivoj nadležnosti Europske unije.

               Proporcionalnost

               Nije primjenjivo.

               Odabir instrumenta

               Nije primjenjivo.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               Ex post evaluacija / provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

               U pogledu predmetnog prijedloga nije provedena procjena učinka jer se predloženim izmjenama nastavlja dugotrajna politika EU-a o izvoznim kreditima, koja se delegiranim aktom provodi u pravu EU-a nakon svake godišnje izmjene Sporazuma. Radna skupina Vijeća za izvozne kredite podržala je sadržaj prijedloga na sastanku održanom 31. svibnja 2016.

               Savjetovanja s dionicima

               Nije primjenjivo.

               Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Nije primjenjivo.

               Procjena učinka

               Nije primjenjivo.

               Primjerenost propisa i pojednostavnjenje

               Nije primjenjivo.

               Temeljna prava

               Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Utjecaj na proračun ograničen je na administrativne rashode.

               5.OSTALI ELEMENTI

               Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Nije primjenjivo.

               Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

               Nije primjenjivo.

               Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga – sažetak predloženih izmjena Sporazuma OECD-a i preporučeno stajalište Europske unije

               Prijedlog

               Prijedlog je priložen Odluci Vijeća.

               Preporučeno stajalište:

               Potpora prijedlogu.

               2016/0385 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje treba zauzeti Unija u radnoj skupini sudionica Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima u pogledu pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Međunarodni okvir za pravilnu uporabu izvoznih kredita ključan je za ravnopravne globalne tržišne uvjete i za olakšavanje međunarodne trgovine. Takav okvir treba redovito ažurirati, kao što je primjerice u predloženom ažuriranju pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene o kojem se vodi rasprava među sudionicama Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima („Sporazum OECD-a”).

               (2)U radnoj skupini OECD-a za izvozne kredite i kreditna jamstva održale su se opsežne rasprave o pravilima o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene.

               (3)Očekuje se da će izmjene Sporazuma OECD-a u pogledu pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene biti donesene 1. veljače 2017.

               (5)Sporazum OECD-a te njegovi prilozi i izmjene imaju pravne učinke u Uniji na temelju Uredbe (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
               . Člankom 2. Uredbe (EU) br. 1233/2011 utvrđeno je da „Komisija usvaja delegirane akte u skladu s člankom 3. radi izmjene Priloga II. kao posljedicu izmjena smjernica o kojima su se dogovorile sudionice Sporazuma.”

               (6)Stoga je u skladu s člankom 218. stavkom 9. potrebno utvrditi stajalište koje treba zauzeti Unija u okviru odborâ OECD-a o izvoznim kreditima u pogledu izmjena Sporazuma OECD-a.

               (7)Predstavnici Unije u odborima OECD-a za izvozne kredite mogu se dogovoriti o izmjeni Sporazuma OECD-a na temelju glavnih smjernica Revidiranog prijedloga Predsjednika u pogledu pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene. To može uključivati promjene pojedinih stavki kojima se ne mijenjaju glavne smjernice bez daljnje odluke Vijeća.

               (8)Kako bi se osigurala učinkovitost mjera predviđenih ovom Odlukom, ova bi Odluka trebala odmah stupiti na snagu,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje Europska unija treba zauzeti u radnoj skupini za izvozne kredite i kreditna jamstva sudionica Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima jest to da podržava i prihvaća glavne smjernice Revidiranog prijedloga Predsjednika u pogledu pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene, priloženog ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Predstavnici Unije u odborima OECD-a za izvozne kredite mogu se dogovoriti o izmjeni pojedinih stavki kojima se ne mijenjaju glavne smjernice priloženog prijedloga bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  Uredba (EU) br. 1233/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. studenoga 2011. o primjeni određenih smjernica u području službeno podupiranih izvoznih kredita i o stavljanju izvan snage odluka Vijeća 2001/76/EZ i 2001/77/EZ (SL L 326, 8.12.2011., str. 45.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.12.2016.
            COM(2016) 779 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje treba zauzeti Unija u radnoj skupini sudionica Sporazuma OECD-a o službeno podupiranim izvoznim kreditima u pogledu pravila o primjeni usporedne vrijednosti tržišne cijene

               PRIVITAK

               PRIJEDLOG

               24.MINIMALNE PREMIJSKE STOPE ZA KREDITNI RIZIK

               Sudionice moraju naplaćivati barem primjenjivu minimalnu premijsku stopu (MPR) za kreditni rizik.

               a)Primjenjiva minimalna premijska stopa određuje se na temelju sljedećih čimbenika:

               –primjenjivog razvrstavanja zemalja prema riziku,

               –vremena rizika (odnosno, horizonta rizika ili HOR-a),

               –izabrane dužnikove kategorije rizika kupca,

               –postotka pokrića političkog i komercijalnog rizika i kvalitete proizvoda službenog izvoznog kredita koji se pruža,

               –svih primijenjenih metoda smanjivanja rizika zemlje i

               –svih primijenjenih povećanja kreditne sposobnosti kupca.

               b)Minimalne premijske stope izražene su u postocima glavnice kredita kao da su premije u cijelosti naplaćene na datum prvog povlačenja tranše kredita. U Prilogu IX. nalaze se upute za izračun minimalnih premijskih stopa, uključujući i matematičku formulu.

               c)Neovisno o zemlji odredišta premijske stope koje sudionice naplaćuju za transakcije koje podliježu primjeni usporednih tržišnih vrijednosti, tj. uključujući dužnike/jamce (odnosno subjekte povezane s kreditnim rizikom) iz zemalja kategorije 0, zemalja OECD-a s visokim dohotkom po glavi stanovnika i zemalja europodručja s visokim dohotkom po glavi stanovnika
                  1
                određuju se za svaki slučaj zasebno. Da bi se osiguralo da se premijskim stopama za transakcije s dužnicima, i gdje je to prikladno jamcima, u takvim zemljama ne snižavaju cijene na privatnom tržištu, sudionice će se pridržavati sljedećih postupaka koristeći se dogovorenim načinima za prenošenje relevantnih usporednih vrijednosti cijena u premiju:

               1.ako sudionica pruža službenu potporu kao dio paketa sindiciranog kredita koji je strukturiran kao transakcija osigurana imovinom
                  2
                ili transakcija projektnog financiranja
                  3
               , tada svi troškovi službeno poduprtog dijela nisu manji od svih troškova koje naplaćuju sudionice na komercijalnom tržištu u konzorciju, odnosno naplaćena premija nije manja od one koju naplaćuju sudionice na komercijalnom tržištu. Sljedeći uvjeti moraju biti ispunjeni da bi se nešto smatralo paketom sindiciranog kredita:

               –najmanje 25 %
                  4
                konzorcija čine krediti/garancije na komercijalnom tržištu, bez bilateralne ili multilateralne potpore (npr. agencija za izvozne kredite, razvojna financijska institucija, međunarodna financijska institucija ili multilateralna razvojna banka)
                  5
               , pri čemu sve stranke koje financiraju imaju ista prava u pogledu svih financijskih uvjeta, uključujući paket osiguranja, i

               –financijski uvjeti transakcije u potpunosti su usklađeni sa Sporazumom kako je izmijenjen odredbama o određivanju cijena na temelju usporednih tržišnih vrijednosti u transakcijama sindiciranih kredita.

               2.sljedeći se postupci primjenjuju na sve ostale transakcije koje podliježu primjeni usporednih tržišnih vrijednosti:

               –uzimajući u obzir dostupnost tržišnih informacija i obilježja glavne transakcije, sudionice utvrđuju premijsku stopu koja će se primjenjivati usporedbom s jednom ili više tržišnih usporednih vrijednosti iz Priloga X, uz izbor onih usporednih vrijednosti koje smatraju najprikladnijima za konkretnu transakciju,

               –određivanjem premijske stope sudionica određuje rejting rizika za dužnika, uključujući kada dužnika ocjenjuje akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga
                  6
                (CRA). Sudionica može odrediti rejting koji je za stupanj bolji (na ljestvici akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga) od onoga koji je predvidjela akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga
                  7
               . Ako nema rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga, razvrstavanje prema riziku ne smije prelaziti (biti povoljnije od) rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga države sjedišta dužnika/jamca za više od dva stupnja. Ako sudionica razvrsta dužnika/jamca kao boljeg od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga ili ako nema rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga, ako sudionica razvrsta transakciju kao CC2 ili bolju, ili kao kreditni rejting jednak AAA do A–, ili jednak ili povoljniji od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga države sjedišta dužnika/jamca, tada sudionica izdaje prethodnu obavijest u skladu s člankom 48.,

               –ne uzimajući u obzir prethodne stavke, sudionice naplaćuju premijsku stopu koja nije manja od odgovarajuće premije utvrđene modelom usporedne tržišne vrijednosti tijekom ciklusa (engl. Through the Cycle Market Benchmark – TCMB), koji se temelji na razvrstavanju rizika i razdoblju valjanosti transakcije, osim ako se tržišna usporedna vrijednost izvodi iz i. specifičnih obveznica ili obveznica povezanog subjekta na sekundarnom tržištu ili ii. specifičnih kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza ili kreditnih izvedenica na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza povezanog subjekta. Sudionica koja naplaćuje premijsku stopu nižu od odgovarajuće premije utvrđene modelom TCMB-a, na temelju rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga specifične tržišne usporedne vrijednosti
                  8
               , izdaje prethodnu obavijest u skladu s člankom 48.

               d)Zemlje „najvišeg rizika” u kategoriji 7 u načelu podliježu premijskim stopama koje premašuju minimalne premijske stope utvrđene za tu kategoriju; te premijske stope utvrđuju sudionice koje pružaju službenu potporu.

               e)Pri izračunu minimalne premijske stope za neku transakciju primjenjuje se razvrstavanje zemalja prema riziku primjenjivo u zemlji dužnika, dok se kod razvrstavanja kupaca prema riziku primjenjuje razvrstavanje dužnika
                  9
               , osim ako:

               –treća strana, koja je kreditno sposobna u odnosu na veličinu zajamčenog duga, ponudi osiguranje u obliku neopozive, bezuvjetne, pravno valjane i provedive garancije na poziv za obveze otplate ukupnog duga za cijelo trajanje kredita. U slučaju garancije treće strane, sudionica se može odlučiti za primjenu razvrstavanja zemalja prema riziku važećeg u zemlji jamca i jamčevu kategoriju rizika kupca
                  10
                ili

               –multilateralna ili regionalna institucija, kako je navedeno u članku 28., postupa kao korisnik kredita ili jamac za transakciju, u kojem slučaju se može primijeniti razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca te posebne multilateralne ili regionalne institucije.

               f)Kriteriji i uvjeti koji se odnose na primjenu garancije treće strane u skladu sa situacijama opisanima u prvoj i drugoj alineji prethodno navedene točke e) utvrđeni su u Prilogu XI.

               g)Konvencija HOR korištena za izračun minimalne premijske stope jedna je polovina razdoblja korištenja uz cijelo razdoblje otplate i njome se predviđa profil redovne otplate izvoznog kredita, odnosno otplata u jednakim polugodišnjim obrocima glavnice uz obračunanu kamatu šest mjeseci od datuma početka roka otplate kredita. Za izvozne kredite s neuobičajenim profilima otplate istovjetno razdoblje otplate (izraženo u jednakim, polugodišnjim obrocima) izračunava se s pomoću sljedeće formule: istovjetno razdoblje otplate = (ponderirano prosječno razdoblje otplate –0,25) / 0,5.

               h)Ako se sudionica odluči za primjenu minimalne premijske stope povezane s trećom stranom iz zemlje koja nije ista kao i dužnikova kao jamcem, mora dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 47. Sudionica koja se odluči za primjenu minimalne premijske stope povezane s multilateralnom ili regionalnom institucijom u funkciji jamca mora o tome dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 48.

               25.RAZVRSTAVANJE ZEMALJA PREMA RIZIKU

               Osim zemalja OECD-a s visokim dohotkom i zemalja europodručja s visokim dohotkom, zemlje se razvrstavaju u skladu s vjerojatnosti otplaćivanja njihovih vanjskih dugova (tj. kreditnim rizikom zemlje).

               a)Pet elemenata kreditnog rizika zemlje su:

               –opći moratorij na otplate koji je proglasila vlada dužnika/jamca ili agencija zemlje preko koje se vrši otplata,

               –politički događaji i/ili gospodarske poteškoće do kojih dolazi izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest ili zakonodavne/administrativne mjere poduzete izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest koje sprečavaju ili odgađaju prijenos sredstava plaćenih u vezi s kreditom,

               –pravne odredbe koje je donijela zemlja dužnika/jamca kojima se otplate izvršene u lokalnoj valuti proglašavaju valjanim podmirenjem duga, neovisno o tome što, kao posljedica fluktuacija tečaja, takve otplate, nakon što se pretvore u valutu kredita, više ne pokrivaju iznos duga na datum prijenosa sredstava,

               –sve ostale mjere ili odluke vlade strane zemlje koje sprečavaju otplatu u vezi kredita i

               –slučajevi više sile do kojih dolazi izvan zemlje sudionice koja izdaje obavijest, odnosno rat (uključujući građanski rat), izvlaštenje, revolucija, pobuna, građanski nemiri, cikloni, poplave, potresi, erupcije, plimni valovi i nuklearne nesreće.

               b)Zemlje su razvrstane u jednu od osam kategorija rizika zemlje (0–7). Minimalne premijske stope utvrđene su za kategorije od 1 do 7, no ne i za kategoriju 0 jer je razina rizika zemalja u toj kategoriji zanemariva. Kreditni rizik povezan s transakcijama u zemljama kategorije 0 najvećim se dijelom odnosi na rizik dužnika/jamca.

               c)Razvrstavanje zemalja
                  11
                obavlja se na temelju metodologije razvrstavanja zemalja prema riziku koja se sastoji od:

               –modela ocjene rizika zemlje (model), uz pomoć kojega se dobiva kvantitativna ocjena kreditnog rizika zemlje koja se za svaku zemlju temelji na tri skupine pokazatelja rizika: iskustvu s plaćanjima sudionica, financijskoj situaciji i gospodarskoj situaciji. Metodologija modela sastoji se od različitih koraka, uključujući ocjenu tri skupine pokazatelja rizika te kombinaciju i fleksibilno ponderiranje skupina pokazatelja rizika,

               –kvalitativne ocjene rezultata modela, koja se razmatra za svaku zemlju posebno da bi se integrirali politički rizik i/ili ostali čimbenici rizika koji modelom nisu u potpunosti ili djelomično uzeti u obzir. Ako je potrebno, to bi moglo dovesti do prilagodbe ocjene kvantitativnog modela koja odražava konačnu ocjenu kreditnog rizika zemlje.

               d)Razvrstavanje zemalja prema riziku mora se neprekidno pratiti i revidirati najmanje jednom godišnje, a tajništvo mora odmah obavijestiti o promjenama do kojih dolazi zbog metodologije razvrstavanja zemalja prema riziku. Ako se zemlja ponovno razvrsta u nižu ili višu kategoriju rizika zemlje, sudionice najkasnije pet radnih dana od obavijesti tajništva o ponovnom razvrstavanju naplaćuju premijske stope u skladu s ili iznad minimalnih premijskih stopa povezanih s novom kategorijom rizika zemlje.

               e)Razvrstanost zemalja prema riziku objavljuje tajništvo.

               26.OCJENA RIZIKA DRŽAVE

               a)Za sve zemlje razvrstane prema metodologiji razvrstavanja zemalja prema riziku u skladu s člankom 25. točkom d), rizik države ocjenjuje se da bi se iznimno utvrdili sljedeći državni korisnici kredita:

               –koji nisu dužnici s najnižim rizikom u zemlji i

               –čiji je kreditni rizik znatno viši od rizika zemlje.

               b)Državni korisnici kredita koji ispunjavaju navedene kriterije iz prethodno navedene točke a) utvrđuju se prema metodologiji ocjenjivanja rizika ulaganja u zemlju koju su razvile i s kojom su se suglasile sudionice.

               c)Popis državnih korisnika kredita za koje je utvrđeno da ispunjavaju kriterije prethodno navedene u točki a) mora se neprekidno pratiti i revidirati najmanje jednom godišnje, a tajništvo mora odmah obavijestiti o promjenama nastalima zbog metodologije ocjene rizika države.

               d)Popis državnih korisnika kredita iz prethodno navedene točke b) objavljuje tajništvo.

               27.RAZVRSTAVANJE KUPACA PREMA RIZIKU

               Dužnici i, ako je potrebno, jamci u zemljama razvrstanima u kategorije rizika zemalja 1–7 razvrstani su u jednu od kategorija rizika kupaca koje su utvrđene u odnosu na zemlju dužnika/jamca
                  12
               . Matica kategorija rizika kupca u koje se razvrstavaju dužnici i jamci nalazi se u Prilogu IX. Kvalitativni opisi kategorija rizika kupca nalaze se u Prilogu XII.

               a)Razvrstavanja kupaca prema riziku moraju se temeljiti na nadređenom neosiguranom kreditnom rejtingu dužnika/jamca koji je utvrdila sudionica.

               b)Bez obzira na prethodno navedenu točku a), transakcije podupirane u skladu s uvjetima Priloga VII. i transakcije u kreditnoj vrijednosti od pet milijuna SDR-ova ili manje mogu se razvrstavati prema pojedinačnim slučajevima, tj. nakon primjene bilo kakvih povećanja kreditne sposobnosti kupca. Takve transakcije, međutim, bez obzira na njihovo razvrstavanje, nisu podobne za bilo kakav popust za primjenu povećanja kreditne sposobnosti kupca.

               c)Državni dužnici i jamci razvrstavaju se u kategoriju rizika kupca SOV/CC0.

               d)Dužnici i jamci koji nisu državni mogu se iznimno razvrstati u kategoriju rizika kupca „manje od rizika države” (SOV+)
                  13
               , ako:

               –rejting dužnika/jamca u stranoj valuti, koji je odredila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga, bolji je od rejtinga u stranoj valuti (iste agencije) državnih korisnika kredita u njegovoj zemlji ili

               –dužnik/jamac se nalazi u zemlji u kojoj je utvrđeno da je rizik države znatno veći od rizika zemlje.

               e)Sudionice moraju dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. za sljedeće transakcije:

               –s nedržavnim dužnikom/jamcem, u kojoj je naplaćena premija niža od premije utvrđene kategorijom rizika kupca CC1, tj. CC0 ili SOV+,

               –s nedržavnim dužnikom/jamcem kreditne vrijednosti veće od pet milijuna SDR-ova, u kojoj sudionica procjenjuje rizik kupca za nedržavnog dužnika/jamca kojega je ocijenila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga, a procijenjeni rizik kupca bolji je od rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga
                  14
               .

               e)U slučaju nadmetanja za određenu transakciju, pri čemu su sudionice koje u njemu sudjeluju svrstale dužnika/jamca u različite kategorije rizika kupca, sudionice koje se nadmeću nastojat će se usuglasiti oko jednakog razvrstavanja rizika kupca. Ako nije postignut dogovor oko zajedničkog razvrstavanja, sudionicama koje su razvrstale dužnika/jamca u više razvrstavanje rizika kupca nije zabranjena primjena nižeg razvrstavanja rizika kupca.

               28.RAZVRSTAVANJE MULTILATERALNIH I REGIONALNIH INSTITUCIJA

               Multilateralne i regionalne institucije razvrstavaju se u jednu od osam kategorija rizika zemlje (0–7)
                  15
                i revidiraju prema potrebi; takva važeća razvrstavanja objavljuje tajništvo.

               29.POSTOTAK I KVALITETA POKRIĆA SLUŽBENOG IZVOZNOG KREDITA

               Minimalne premijske stope razlikuju se da bi se u obzir uzele različite kvalitete izvozno-kreditnih proizvoda i postotak pokrića sudionica kako je navedeno u Prilogu IX. Razlikovanje se temelji na perspektivi izvoznika (odnosno neutralizaciji konkurentskog učinka koji je posljedica razlika u kvaliteti proizvoda koji se pružaju izvozniku/financijskoj instituciji).

               a)Kvaliteta izvozno-kreditnog proizvoda ovisi o tome je li proizvod osiguranje, garancija ili izravni kredit/financiranje, a u slučaju proizvoda osiguranja o tome je li za pokriće kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu (odnosno razdoblja između datuma dospijeća plaćanja dužnika i datuma na koji osiguravatelj može nadoknaditi troškove izvozniku/financijskoj instituciji) potrebna dodatna naknada.

               b)Svi postojeći izvozno-kreditni proizvodi koje nude sudionice razvrstavaju se u jednu od sljedeće tri skupine proizvoda:

               –proizvod ispod standarda, odnosno osiguranje bez pokrića kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu i osiguranje s pokrićem kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu uz odgovarajuću dodatnu naknadu na premije,

               –standardni proizvod, odnosno osiguranje s pokrićem kamata tijekom razdoblja čekanja na odštetu bez odgovarajuće dodatne naknade na premije i izravnog kredita/financiranja i

               –proizvod iznad standarda, odnosno garancije.

               30.METODE SMANJENJA RIZIKA ZEMLJE

               a)Sudionice mogu primijeniti sljedeće metode smanjenja rizika zemlje, čija je konkretna primjena opisana u Prilogu XIII.:

               –strukturu budućeg priljeva iz inozemstva zajedno sa založnim računom u inozemstvu,

               –financiranje u lokalnoj valuti.

               b)Sudionica koja primjenjuje minimalnu premijsku stopu u kojoj se odražava metoda smanjenja rizika zemlje mora dati prethodnu obavijest u skladu s člankom 47.

               31.POVEĆANJA KREDITNE SPOSOBNOSTI KUPCA

               a)Sudionice mogu primijeniti sljedeća povećanja kreditne sposobnosti kupca, koja omogućuju primjenu faktora povećanja kreditne sposobnosti (CEF) koji je veći od 0:

               –prijenos prihoda ili potraživanja iz ugovora,

               –osiguranje na temelju imovine,

               –osiguranje iz dugotrajne materijalne imovine,

               –založni račun.

               b)Definicije povećanja kreditne sposobnosti kupca i najveće vrijednosti faktora povećanja kreditne sposobnosti navedene su u Prilogu XIII.

               c)Povećanja kreditne sposobnosti kupca mogu se koristiti sama ili uz sljedeća ograničenja:

               –najviši faktor povećanja kreditne sposobnosti koji se može postići primjenom povećanja kreditne sposobnosti kupca je 0,35,

               –„osiguranje na temelju imovine” i „osiguranje iz dugotrajne materijalne imovine” ne mogu se koristiti zajedno u jednoj transakciji,

               –u slučaju da je važeće razvrstavanje zemlje prema riziku poboljšano primjenom „strukture budućeg priljeva iz inozemstva zajedno sa založnim računom u inozemstvu”, ne mogu se primjenjivati povećanja kreditne sposobnosti kupca.

               d)Za transakcije koje obuhvaćaju dužnike povezane s tržišnim usporednim vrijednostima mogu se primjenjivati sljedeći popusti na premiju rizika izvedenu iz nadređenog, neosiguranog specifičnog CDS-a i tržišnih usporednih vrijednosti obveznica ili modela TCMB-a:

               –za osiguranje na temelju imovine: popust od najviše 15 %,

               –za osiguranje iz dugotrajne materijalne imovine: popust od najviše 10 %,

               –za založni račun (rezervni račun za servisiranje duga): popust od najviše 10 % i

               –za kombinaciju faktora povećanja kreditne sposobnosti, ukupno: popust od najviše 25 %.

               e)Sudionice izdaju prethodnu obavijest u skladu s člankom 48. za transakcije s nedržavnim dužnikom/jamcem kreditne sposobnosti više od pet milijuna SDR-ova ako povećanja kreditne sposobnosti kupca imaju za rezultat primjenu faktora povećanja kreditne sposobnosti koji je veći od 0, ili kada god se povećanja kreditne sposobnosti kupca upotrebljavaju u transakciji koja podliježe primjeni usporednih tržišnih vrijednosti čiji je rezultat cijena niža od odgovarajuće minimalne premijske stope TCMB-a.

               32.REVIZIJA VALJANOSTI MINIMALNIH PREMIJSKIH STOPA
                  ZA KREDITNI RIZIK

               a)Za ocjenu dostatnosti minimalnih premijskih stopa i da bi se, ako je potrebno, omogućile prilagodbe naviše ili naniže, za redovito praćenje i prilagodbu minimalnih premijskih stopa koriste se instrumenti za dobivanje povratnih informacija o premijama (Premium Feedback Tools – PFT-ovi).

               b)PFT-ovima se ocjenjuje primjerenost minimalnih premijskih stopa u odnosu na stvarna iskustva institucija koje pružaju službene izvozne kredite, kao i na informacije privatnog tržišta o određivanju cijena kreditnog rizika.

               c)Opsežna revizija svih aspekata pravila iz Sporazuma povezanih s premijama, s posebnim naglaskom na pravilima o određivanju cijena na temelju usporednih tržišnih vrijednosti, odvija se najkasnije do 31. prosinca 2018.

               48.PRETHODNA OBAVIJEST

               a)Sudionica obavješćuje sve ostale sudionice najmanje deset kalendarskih dana prije preuzimanja bilo kakve obveze u skladu s Prilogom VIII. ako namjerava:

               1.pružati potporu u skladu s člankom 10. točkom d) podtočkom 3.;

               2.u slučaju zemlje kategorije I. poduprijeti rok otplate duži od pet godina;

               3.pružati potporu u skladu s člankom 13. točkom a);

               4.pružati potporu u skladu s člankom 14. točkom d);

               5.primijeniti premijsku stopu u skladu s odredbama članka 24. točke c) podtočke 1. prilikom sudjelovanja kao dijela paketa sindiciranog kredita;

               6.u transakciji koja podliježe primjeni usporednih tržišnih vrijednosti razvrstati dužnika/jamca kao boljeg od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga ili ako nema rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga, razvrstati transakciju kao CC2 ili bolju, ili kao kreditni rejting jednak AAA do A–, ili jednak ili povoljniji od najboljeg rejtinga akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga države sjedišta dužnika/jamca;

               7.primijeniti premijsku stopu nižu od odgovarajuće premije utvrđene modelom TCMB-a u skladu s člankom 24. točkom c) podtočkom 2. trećom alinejom.

               8.primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 24. točkom e) drugom alinejom pri čemu su važeće razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca koji se koriste za izračun minimalne premijske stope utvrđeni sudjelovanjem razvrstane multilateralne ili regionalne institucije kao dužnika ili jamca;

               9.primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 27. točkom e) pri čemu je izabrana kategorija rizika kupca koja se koristi za izračun minimalne premijske stope za transakciju:

               –s nedržavnim dužnikom/jamcem niža od CC1 (odnosno CC0 ili SOV+),

               –s nedržavnim dužnikom/jamcem kreditne sposobnosti više od pet milijuna SDR-ova bolja od ocjene akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga;

               10.primijeniti premijsku stopu u skladu s člankom 31. točkom a), pri čemu je rezultat upotrebe povećanja kreditne sposobnosti kupca primjena faktora povećanja kreditne sposobnosti većeg od 0 ili ako se upotrebljavaju povećanja kreditne sposobnosti kupca u transakciji koja podliježe primjeni usporednih tržišnih vrijednosti koja rezultira cijenama nižima od odgovarajuće minimalne premijske stope TCMB-a;

               11.pružati potporu u skladu s člankom 8. točkom a) Priloga II.;

               12.pružati potporu u skladu s člankom 10. točkom a) podtočkom 1. Priloga IV.;

               13.pružati potporu u skladu s člankom 5. točkom b) Priloga V.;

               14.pružati potporu u skladu s člankom 4. točkom a) Priloga VI.;

               b)Ako sudionica koja pokreće postupak ublaži ili povuče svoju namjeru pružanja potpore takvoj transakciji, o tome odmah obavješćuje sve ostale sudionice.

               PRILOG VIII.: PODACI KOJI SE TREBAJU UKLJUČITI U OBAVIJESTI

               Podaci iz odjeljka I. u nastavku uključuju se u sve obavijesti dostavljene na temelju Sporazuma (uključujući njegove priloge). Osim toga, za posebne vrste obavijesti osiguravaju se, kad je to primjereno, podaci iz odjeljka II.

               I.PODACI KOJI SE UKLJUČUJU U SVE OBAVIJESTI

               a)Osnovni podaci

               1.Zemlja koja izdaje obavijest

               2.Datum obavijesti

               3.Naziv tijela/agencije koji izdaju obavijest

               4.Referentni broj

               5.Izvorna obavijest ili revizija prijašnje obavijesti (broj revizije ako je bitan)

               6.Broj tranše (ako je bitno)

               7.Referentni broj kreditne linije (ako je bitno)

               8.Članci Sporazuma na temelju kojih se izdaje obavijest

               9.Referentni broj obavijesti koja se prilagođava (ako je bitno)

               10.Opis potpore koja se prilagođava (ako je bitno)

               11.Odredišna država

               b)Podaci o kupcu/korisniku kredita/jamcu

               12.Država kupca

               13.Ime kupca

               14.Lokacija kupca

               15.Status kupca

               16.Država korisnika kredita (ako se razlikuje od države kupca)

               17.Ime korisnika kredita (ako se razlikuje od kupca)

               18.Lokacija korisnika kredita (ako se razlikuje od lokacije kupca)

               19.Status korisnika kredita (ako se razlikuje od statusa kupca)

               20.Država jamca (ako je bitno)

               21.Ime jamca (ako je bitno)

               22.Lokacija jamca (ako je bitno)

               23.Status jamca (ako je bitno)

               c)Podaci o robi i/ili uslugama koje se izvoze i o projektu

               24.Opis robe i/ili usluga koje se izvoze

               25.Opis projekta (ako je bitno)

               26.Lokacija projekta (ako je bitno)

               27.Datum zaključivanja natječaja (ako je bitno)

               28.Datum isteka kreditne linije (ako je bitno)

               29.Vrijednost podupiranih ugovora, bilo stvarna vrijednost (za sve kreditne linije i transakcije projektnog financiranja ili za bilo koju pojedinačnu transakciju na dobrovoljnoj osnovi) bilo u skladu sa sljedećom ljestvicom u milijunima SDR-ova:

                        Kategorija

                        Pošiljatelj

                        Primatelj

                        I.:

                        0

                        1

                        II.:

                        1

                        2

                        III.:

                        2

                        3

                        IV.:

                        3

                        5

                        V.:

                        5

                        7

                        VI.:

                        7

                        10

                        VII.:

                        10

                        20

                        VIII.:

                        20

                        40

                        IX.:

                        40

                        80

                        X.:

                        80

                        120

                        XI.:

                        120

                        160

                        XII.:

                        160

                        200

                        XIII.:

                        200

                        240

                        XIV.:

                        240

                        280

                        XV.:

                        280

                        *

               *Navedite broj višekratnika od 40 milijuna SDR-ova iznad 280 milijuna SDR-ova, npr. 410 milijuna SDR-ova svrstava se u kategoriju XV. + 3.

               30.Valuta ugovora

               d)Financijski uvjeti službene potpore za izvozne kredite

               31.Vrijednost kredita; stvarna vrijednost za obavijesti o kreditnim linijama i transakcijama projektnog financiranja ili bilo koje pojedinačne transakcije na dobrovoljnoj osnovi ili u skladu s ljestvicom SDR-a

               32.Valuta kredita

               33.Predujam (postotak ukupne vrijednosti podupiranih ugovora)

               34.Lokalni troškovi (postotak ukupne vrijednosti podupiranih ugovora)

               35.Datum početka roka otplate kredita i upućivanje na primjenjiv podstavak članka 10.

               36.Dužina razdoblja otplate

               37.Osnovica kamatne stope

               38.Kamatna stopa ili marža

               II.DODATNI PODACI KOJI SE, PREMA POTREBI, UKLJUČUJU U OBAVIJESTI IZDANE U VEZI S POSEBNIM ODREDBAMA

               a)Sporazum, članak 14. točka d) podtočka 5.

               1.Način otplate

               2.Učestalost otplate

               3.Razdoblje između datuma početka roka otplate kredita i prve otplate glavnice

               4.Iznos kamata kapitaliziranih prije datuma početka roka otplate kredita

               5.Ponderirano prosječno razdoblje otplate

               6.Obrazloženje razloga za nepružanje potpore u skladu s člankom 14. točkama a) do c)

               b)Sporazum, članci 24., 27., 30. i 31.

               1.Razvrstavanje države dužnika prema riziku

               2.Izabrana dužnikova kategorija rizika kupca

               3.Dužina razdoblja korištenja

               4.Postotak pokrića za politički rizik (države)

               5.Postotak pokrića za komercijalni rizik (kupca)

               6.Kvaliteta pokrića (odnosno ispod standarda, standardna ili iznad standarda)

               7.Minimalna premijska stopa (MPR) koja se temelji na razvrstavanju države dužnika prema riziku bez garancije trećih strana, sudjelovanja multilateralnih/regionalnih institucija, smanjenja rizika i/ili povećanja kreditne sposobnosti kupca

               8.Primjenjiva minimalna premijska stopa

               9.Stvarna naplaćena premijska stopa (izražena u obliku minimalne premijske stope kao postotak glavnice)

               c)Sporazum, članak 24. točka c)

               1.Kreditni rejtinzi dužnika u stranoj valuti koje je dodijelila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga

               2.Kreditni rejtinzi države u stranoj valuti koje je dodijelila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga

               3.Odgovarajuće minimalne premijske stope TCMB-a za transakciju na temelju najboljeg dostupnog rejtinga dužnika u stranoj valuti koji je dodijelila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga

               4.U slučaju sindiciranog određivanja cijena, detaljan opis metodologije upotrijebljene za izvođenje premije na temelju ukupnih cijena

               5.U slučaju određivanja cijena specifične obveznice ili CDS-a, detaljni opis metodologije upotrijebljene za izvođenje cijena, detaljne informacije o tome zašto je određivanje cijena relevantno, uključujući odnosi li se određivanje cijena na stvarnog dužnika ili na povezani subjekt, te ako se radi o potonjem, navesti kako su kriteriji povezanog subjekta ispunjeni.

               PRILOG X.: TRŽIŠNE USPOREDNE VRIJEDNOSTI ZA TRANSAKCIJE U DRŽAVAMA NULTE KATEGORIJE

               Nepokriveni dio izvoznih kredita ili dio sindiciranog kredita koji ne pokriva agencija za izvozne kredite

               Cijena koju privatne banke/institucije navedu u pogledu nepokrivenog dijela predmetnog izvoznog kredita (ili ponekad kao pokriveni dio sindiciranog kredita koji ne pokriva agencija za izvozne kredite) može biti najbolja alternativa pokriću agencije za izvozne kredite. Cijene za takve nepokrivene dijelove ili dijelove koje ne pokriva agencija za izvozne kredite koriste se samo ako su utvrđene po tržišnim uvjetima (to primjerice ne uključuje dijelove koje financiraju međunarodne financijske institucije).

               Specifične obveznice poduzeća

               Obveznice poduzeća nose sebi svojstven kreditni rizik. Oprez je potreban pri prilagođavanju s obzirom na značajke ugovora agencija za izvozne kredite, primjerice dospijeće, denominaciju valute i bilo koje povećanje kreditne sposobnosti. Ako se koriste primarne obveznice poduzeća (tj. cjelokupni prinos pri izdavanju) ili sekundarne obveznice poduzeća (tj. opcijski prilagođen raspon (option-adjusted spread) u odnosu na odgovarajuću krivulju, što je obično krivulja relevantne valutne zamjene), prije svega se koriste one za dužnika; ako nije dostupno, mogu se upotrijebiti primarne ili sekundarne obveznice poduzeća povezanih subjekata.

               Specifične kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza

               Kreditne izvedenice na osnovi nastanka statusa neispunjavanja obveza (CDS) oblik su zaštite od neispunjavanja obveza. Raspon CDS-a je iznos koji kupac CDS-a u određenom razdoblju plaća kao postotak fiktivne vrijednosti glavnice i obično se izražava u baznim bodovima. Kupac CDS-a zapravo kupuje osiguranje od neispunjavanja obveza tako da u razdoblju trajanja ugovora o razmjeni ili do pojave kreditnog događaja vrši plaćanja prodavatelju CDS-a. Najprije bi se trebala koristiti krivulja CDS-a za dužnika, a ako nije dostupna, trebale bi se koristiti krivulje CDS-a za povezane subjekte.

               Referentne vrijednosti kredita

               Primarne referentne vrijednosti kredita (tj. određivanje cijene pri izdavanju) ili sekundarne referentne vrijednosti kredita (tj. trenutačni prinos kredita koji očekuje financijska institucija koja kredit otkupljuje od druge financijske institucije). Za izračun sveukupnog prinosa trebaju biti poznate sve pristojbe koje se odnose na primarne referentne vrijednosti kredita. Ako se koriste referentne vrijednosti kredita, prvenstveno se trebaju koristiti one za dužnika; ako nisu dostupne, mogu se upotrijebiti one povezanih subjekata.

               Referentne krivulje tržišta

               Referentne krivulje tržišta odražavaju kreditni rizik cijelog sektora ili razreda kupaca. Te tržišne informacije mogu biti bitne u slučajevima kad nisu dostupne specifične informacije. Općenito, kvaliteta informacija koje su svojstvene tim tržištima ovisi o likvidnosti tržišta. U svakom slučaju, potrebno je težiti tržišnim instrumentima koji omogućuju najveću podudarnost sa značajkama ugovora agencije za izvozne kredite, primjerice datumom, kreditnim rejtingom, dospijećem i denominacijom valute.

               PRILOG XV.: POPIS DEFINICIJA

               Za potrebe Sporazuma:

               a)Obveza: svaka izjava, u bilo kojem obliku, kojom se zemlji primateljici, kupcu, korisniku kredita, izvozniku ili financijskoj instituciji izražava spremnost ili namjera pružanja službene potpore.

               b)Pojedinačni posebni dogovor: dogovor među sudionicama da se za danu transakciju ili u posebnim okolnostima slože oko posebnih financijskih uvjeta za službenu potporu. Pravila prihvaćenog pojedinačnog posebnog dogovora zamjenjuju pravila Sporazuma samo u slučaju transakcija ili okolnosti navedenih u pojedinačnom posebnom dogovoru.

               c)Razina povlastica vezane pomoći: u slučaju bespovratnih sredstava, razina povlastica iznosi 100 %. U slučaju kredita, razina povlastica jednaka je razlici između nominalne vrijednosti kredita i diskontirane sadašnje vrijednosti budućih plaćanja koje korisnik kredita mora izvršiti radi servisiranja duga. Ta se razlika izražava kao postotak nominalne vrijednosti kredita.

               d)Stavljanje izvan pogona: zatvaranje ili rastavljanje nuklearne elektrane.

               e)Vrijednost izvoznog ugovora: ukupan iznos što ga plaća kupac izvezene robe i/ili usluga, ili koji se plaća u njegovo ime, isključujući lokalne troškove kako su definirani u nastavku; u slučaju najma ta vrijednost ne uključuje dio plaćanja najma koji je jednak kamatama.

               f)Konačna obveza: za transakcije izvoznog kredita (bilo da je riječ o jednoj transakciji ili kreditnoj liniji) konačna obveza nastaje kad se sudionica na temelju uzajamnog ugovora ili jednostranog akta obveže na ispunjavanje preciznih i potpunih financijskih uvjeta.

               g)Početno punjenje gorivom: početno punjenje gorivom ograničeno je na nuklearnu jezgru ugrađenu na samom početku i dva naknadna punjenja koja zajedno ne premašuju dvije trećine nuklearne jezgre.

               h)Subvencioniranje kamatne stope: sporazum između vlade i banaka ili drugih financijskih institucija koji omogućuje financiranje izvoza po fiksnoj stopi jednakoj ili većoj od CIRR-a.

               i)Kreditna linija: okvir, neovisno o njegovu obliku, koji se primjenjuje na izvozne kredite i obuhvaća niz transakcija koje mogu ili ne moraju biti povezane s posebnim projektom.

               j)Lokalni troškovi: izdaci za robu i usluge u zemlji kupca koji su potrebni ili za izvršenje ugovora izvoznika ili za dovršetak projekta čiji je ugovor izvoznika dio. Ti troškovi ne uključuju proviziju koja se plaća zastupniku izvoznika u zemlji kupovine.

               k)Specifična obveznica ili CDS: Specifična obveznica ili CDS ograničeni su na instrumente usporedne tržišne vrijednosti koji pripadaju identičnom dužniku kao u transakciji koja ostvaruje potporu.

               l)Čisto pokriće: službena potpora koju pruža vlada, ili koja se pruža u njezino ime, isključivo putem garancije ili osiguranja za izvozne kredite, odnosno potpora koja ne ostvaruje pogodnosti službene financijske potpore.

               m)Povezani subjekt: Upućivanja povezanog subjekta instrumenti su usporedne vrijednosti povezanog korisnika kredita, a ne identičnog korisnika kredita u transakciji koja ostvaruje potporu. U slučaju kada dužnik nema obveznica ili CDS-ova koji kotiraju na burzi, a u organizacijskoj strukturi dužnika postoji vladajuće društvo, ovisno društvo ili sestrinsko društvo s nepodmirenim specifičnim obveznicama ili CDS-ovima na tržištu, tada se prema članku 24. točki c) te specifične obveznice ili CDS-ovi mogu upotrijebiti kao da ih je izdao sam dužnik ako:

               1.Vladajuće, ovisno ili sestrinsko društvo ima isti rejting agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga izdavatelja kao dužnik; ili

               2.Ispunjeni su svi sljedeći kriteriji:

               a.Sudioničin unutarnji rejting dužnika/jamca odgovara rejtingu agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga povezanog subjekta.

               b.Dužnik/jamac je glavno društvo koje posluje u okviru vladajućeg društva / holdinga, a time i ključni i sastavni dio poslovanja grupacije.

               c.Rejting agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga temelji se na temeljnoj djelatnosti grupacije.

               d.Dužnik/jamac osigurava znatan dio prihoda grupacije pružanjem nekih od temeljnih proizvoda/usluga grupacije ključnim kupcima ili posjeduje velik dio imovine vladajućeg društva i upravlja njime.

               e.Prodaju dužnika/jamca iz grupacije vrlo je teško zamisliti, a odstranjivanje bi bitno izmijenilo opći oblik grupacije.

               f.Neispunjavanje obveza dužnika/jamca predstavljalo bi velik rizik za ugled grupacije, štetilo bi njezinoj franšizi i moglo bi ugroziti njezinu održivost.

               g.Visoka razina upravljanja i operativne integracije postoji ako kapital i financiranje uobičajeno pružaju vladajuće društvo ili ovisno financijsko društvo s pomoću kredita među društvima te ako je potpora vladajućeg društva neosporna.

               n)Rok otplate: razdoblje od datuma početka roka otplate kredita, kako je definirano u ovom Prilogu, do kraja ugovornog datuma konačne otplate glavnice.

               o)Datum početka roka otplate kredita:

               1.dijelovi ili komponente (poluproizvodi) uključujući povezane usluge: u slučaju dijelova ili komponenata, datum početka roka otplate kredita nije kasniji od stvarnog datuma prihvaćanja robe ili ponderiranog prosječnog datuma prihvaćanja robe (uključujući usluge, ako je primjenjivo) od strane kupca ili, za usluge, datuma podnošenja računa klijentu ili prihvaćanja usluga od strane klijenta;

               2.kvazikapitalna dobra i povezane usluge – strojevi i oprema, obično relativno niske vrijednosti po jedinici, namijenjeni korištenju u industrijskom postupku ili proizvodnji ili u komercijalne svrhe: u slučaju kvazikapitalnih dobara, datum početka roka otplate kredita nije kasniji od stvarnog datuma prihvaćanja dobara ili ponderiranog prosječnog datuma prihvaćanja dobara od strane kupca ili, ako izvoznik ima odgovornosti povezane s puštanjem u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita je datum puštanja u pogon ili, ako je riječ o uslugama, datum podnošenja računa klijentu ili prihvaćanja usluge od strane klijenta. U slučaju ugovora o pružanju usluga pri čemu je pružatelj usluga odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum puštanja u pogon;

               3.kapitalna dobra i projektne usluge – strojevi i oprema visoke vrijednosti namijenjeni korištenju u industrijskom postupku ili proizvodnji ili u komercijalne svrhe:

               –u slučaju ugovora o prodaji kapitalnih dobara koja uključuju pojedinačne predmete koji se mogu koristiti sami za sebe, najkasniji datum početka roka otplate kredita je stvarni datum na koji kupac stječe fizičko vlasništvo nad dobrima, ili ponderirani prosječni datum na koji kupac preuzima fizičko vlasništvo nad dobrima,

               –u slučaju ugovora o prodaji kapitalne opreme za cjelovite tvornice ili postrojenja pri čemu dobavljač nije odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum na koji kupac stječe fizičko vlasništvo nad čitavom opremom (ne uključujući rezervne dijelove) koja se isporučuje u okviru ugovora,

               –ako je izvoznik odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum puštanja u pogon,

               –kad je riječ o uslugama, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum podnošenja računa klijentu ili prihvaćanja usluge od strane klijenta. U slučaju ugovora o pružanju usluga pri čemu je pružatelj usluga odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum puštanja u pogon.

               4.Cjelovite tvornice ili postrojenja – cjelovite proizvodne jedinice visoke vrijednosti koje zahtijevaju korištenje kapitalnih dobara:

               –u slučaju ugovora o prodaji kapitalne opreme za cjelovite tvornice ili postrojenja pri čemu dobavljač nije odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum na koji kupac stječe fizičko vlasništvo nad čitavom opremom (ne uključujući rezervne dijelove) koja se isporučuje u okviru ugovora,

               –u slučaju građevinskih ugovora u kojima izvoditelj radova nije odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum dovršetka izgradnje,

               –u slučaju bilo kojeg ugovora na temelju kojeg je dobavljač ili izvoditelj radova odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum dovršetka instalacije ili gradnje ili datum na koji su provedena prethodna ispitivanja radi utvrđivanja spremnosti za puštanje u pogon. To se primjenjuje bez obzira na to je li objekt tom prilikom isporučen kupcu u skladu s uvjetima ugovora i bez obzira na bilo koju moguću trajnu obvezu dobavljača ili izvoditelja radova (npr. u vezi s jamstvom za učinkovito funkcioniranje ili osposobljavanja lokalnog osoblja),

               –ako ugovor uključuje odvojeno izvođenje pojedinačnih dijelova projekta, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum početka svakog zasebnog dijela ili prosječni datum tih početnih datuma ili, ako dobavljač ima ugovor koji se ne odnosi na cijeli projekt, ali je njime obuhvaćen bitan dio projekta, datum početka može biti onaj koji se odnosi na projekt kao cjelinu,

               –kad je riječ o uslugama, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum podnošenja računa klijentu ili prihvaćanja usluge od strane klijenta. U slučaju ugovora o pružanju usluga pri čemu je pružatelj usluga odgovoran za puštanje u pogon, najkasniji datum početka roka otplate kredita jest datum puštanja u pogon.

               p)Vezana pomoć: pomoć koja je povezana (de iure ili de facto) s nabavom robe i/ili usluga iz zemlje donatorice i/ili ograničenog broja zemalja; uključuje kredite, bespovratna sredstva ili pakete povezanog financiranja uz razinu povlastica veću od nula posto.

               Ta se definicija primjenjuje bilo da je „vezivanje” izvršeno na temelju službenog sporazuma ili bilo kojeg oblika neslužbenog dogovora između zemlje primateljice i donatorice, ili neovisno o tome uključuje li paket komponente iz članka 34. Sporazuma koje nisu slobodno i u cijelosti dostupne za financiranje nabave iz zemlje primateljice, te u pravilu iz svih ostalih zemalja u razvoju te sudionica, ili ako uključuje praksu koju DAC ili sudionice smatraju jednakom takvom vezivanju.

               q)Nevezana pomoć: pomoć koja uključuje kredite ili bespovratna sredstva čiji je prihod potpuno i slobodno dostupan za financiranje nabave iz bilo koje zemlje.

               r)Prosječno ponderirano razdoblje otplate: vrijeme potrebno za otplatu jedne polovine glavnice kredita. Izračunava se kao zbroj vremena (u godinama) između datuma početka roka otplate kredita i svake otplate glavnice, ponderiran dijelom glavnice otplaćene na svaki datum otplate.

                     (1)
                  Status zemlje u smislu: 1. radi li se o zemlji s visokim dohotkom (prema kategorizaciji koju utvrđuje Svjetska banka na godišnjoj razini s obzirom na BND po glavi stanovnika); 2. članstva u OECD-u i 3. je li članica europodručja, revidira se na godišnjoj razini. Označavanje zemlje u skladu s člankom 25. točkom c) kao zemlje OECD-a s visokim dohotkom ili zemlje europodručja s visokim dohotkom kao i uklanjanje takve oznake stupa na snagu tek nakon što je razvrstavanje zemlje prema dohotku (visoki dohodak ili nešto drugo) ostalo nepromijenjeno dvije godine zaredom. Promjena u pogledu oznake zemlje kao zemlje OECD-a s visokim dohotkom ili zemlje europodručja s visokim dohotkom kao i uklanjanje te oznake povezano s promjenom u pogledu članstva u OECD-u ili sudjelovanja u europodručju stupa na snagu odmah u trenutku godišnje revizije statusa zemlje.

                     (2)
                  Da bi se transakcija smatrala transakcijom osiguranom imovinom, mora postojati osiguranje potraživanja prvenstvenog reda na imovini koja se financira i, u slučaju najma, prijenos prava i/ili osiguranje potraživanja prvenstvenog reda u vezi s plaćanjem najma.

                     (3)
                  Da bi se transakcija smatrala transakcijom projektnog financiranja, ona mora ispuniti osnovne kriterije utvrđene u Dodatku 1. Prilogu VI. Sporazumu.

                     (4)
                  Ne uzimajući u obzir taj prag, relevantna pravila minimalnog sudjelovanja u komercijalnom kreditu primjenjiva na temelju tih priloga primjenjuju se na transakcije u zemljama usporednih tržišnih vrijednosti u kojima se koriste uvjeti predviđeni Prilogom V. (željeznice) ili Prilogom VI. (projektno financiranje).

                     (5)
                  Taj dio kriterija od 25 % može se ispuniti ako dio transakcije koji se odnosi na bezgotovinsko plaćanje i obuhvaća jednu banku koja prima pokriće agencije za izvozne kredite uključuje nepokriveni dio od najmanje 25 %. Takve transakcije moraju ispunjavati sve ostale kriterije iz podstavka 1., uključujući odredbe o istim pravima iz ove alineje.

                     (6)
                  Tajništvo sastavlja i vodi popis takvih akreditiranih agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga.

                     (7)
                  Ako je dužnika/jamca ocijenilo više akreditiranih agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga, rejting agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga najbolji je dostupni rejting u stranoj valuti na nadređenoj neosiguranoj osnovi za dužnika (ili jamca).

                     (8)
                  U slučaju da relevantno specifično tijelo za određivanje tržišnih cijena nije ocijenila akreditirana agencija za utvrđivanje kreditnog rejtinga, tržišne cijene koje proizlaze iz toga smatraju se nižima od odgovarajuće stope TCMB-a i podliježu prethodnoj obavijesti u skladu s člankom 48.

                     (9)
                  Na premijske stope koje se naplaćuju za transakcije s garancijom treće strane koju dostavlja dužnik u zemlji OECD-a s visokim dohotkom ili zemlji europodručja s visokim dohotkom primjenjuju se zahtjevi utvrđeni u članku 24. točki c).

                     (10)
                  U slučaju garancije treće strane, razvrstavanje zemalja prema riziku i kategorija rizika kupca koji se primjenjuju moraju biti povezani s istim subjektom, tj. ili s dužnikom ili s jamcem.

                     (11)
                  Iz administrativnih razloga neke zemlje koje ispunjuju uvjete za razvrstavanje u jednu od osam kategorija rizika zemlje ne smiju biti razvrstane ako općenito ne primaju službeno podupirane izvozne kredite. Na takve nerazvrstane zemlje sudionice mogu primijeniti razvrstavanje zemlje prema riziku koje smatraju primjerenim.

                     (12)
                  Pravila povezana s razvrstavanjem kupaca trebaju se shvatiti kao da se njima propisuje najpovoljnije razvrstavanje koje se može primijeniti. Tako se npr. državni kupac može svrstati u manje povoljnu kategoriju rizika kupaca.

                     (13)
                  Minimalne premijske stope povezane s kategorijom rizika kupca „manje od rizika države” (SOV+) za 10 % su niže od minimalnih premijskih stopa u kategoriji „rizik države” (CC0).

                     (14)
                  Ako je nedržavnog korisnika kredita ocijenilo više od jedne akreditirane agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga, obavijest je potrebna samo kada je ocjena rizika kupca povoljnija od najpovoljnijih rejtinga agencije za utvrđivanje kreditnog rejtinga.

                     (15)
                  S obzirom na rizik kupca, razvrstane multilateralne i regionalne institucije pripadaju kategoriji SOV/CC0.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.8.2017.
            COM(2017) 408 final
            2017/0182(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Upravnom odboru za Konvenciju TIR u pogledu prijedloga izmjene Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Carinska konvencija o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR od 14. studenoga 1975. odobrena je u ime Europske unije Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2112/78
                  1
               . Konvencija je u Europskoj uniji stupila na snagu 20. lipnja 1983.

               Svrha je predložene odluke na razini Europske unije donijeti posljednje izmjene Konvencije TIR koje je prihvatila radna skupina Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) za carinska pitanja koja imaju učinak na promet i koje je donio Upravni odbor za Konvenciju TIR.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               U području obuhvaćenom ovim prijedlogom i Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2112/78 nema drugih postojećih odredaba, osim Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije kojom se postupak TIR povezuje s konceptom unutarnjeg i vanjskog provoza.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Predložena odluka usklađena je sa zajedničkom politikom u područjima trgovine i prometa. Sustavom TIR olakšava se cestovni promet i omogućuje prijevoz robe na području više od 50 ugovornih stranaka uz minimalne intervencije carinskih uprava te omogućuje razmjerno jednostavan pristup potrebnim jamstvima putem međunarodnog jamstvenog lanca. Pojednostavnjenja ostvarena Konvencijom TIR u skladu su sa strategijom Europa 2020. budući da su učinkoviti postupci prelaska granica ključni za gospodarstvo te bi mogli biti poticaj stvaranju radnih mjesta.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Članak 207. i članak 218. stavak 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Savjetovanja s dionicima

               Savjetovanja s državama članicama provedena su u okviru carinske stručne skupine za Konvenciju TIR i na sastancima drugih konvencija UNECE-a. Dodatna savjetovanja sa svim ugovornim strankama Konvencije TIR održana su tijekom sastanaka radne skupine UNECE-a za carinska pitanja koja imaju učinak na promet i Upravnog odbora za Konvenciju TIR. Dionici koji su sudjelovali u savjetovanju podržali su predviđene izmjene.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

               Prijedlog izmjene članka 11. stavka 3. Konvencije TIR uputila je Ruska Federacija. Upravni odbor za Konvenciju TIR zatražio je od međunarodne organizacije iz članka 6. Konvencije TIR, koja je ovlaštena preuzeti odgovornost za djelotvorno organiziranje i funkcioniranje međunarodnog sustava jamstava (Međunarodna unija cestovnih prijevoznika (IRU)), da stavi na raspolaganje statističke informacije potrebne za procjenu razdoblja tijekom kojeg carinske uprave upućuju udrugama zahtjeve za plaćanje iznosa iz članka 8. stavka 1. Konvencije TIR. Stajalište je Odbora da je jamstveni lanac u poziciji učinkovito funkcionirati s ranijim rokom, kako je predložila Ruska Federacija.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Prijedlog ne utječe na proračun Europske unije.

               5.OSTALI DIJELOVI

               Prijedlog za izmjenu članka 1. točke (q) Konvencije TIR u pogledu definicije pojma „jamstvena udruga” temelji se na prijedlogu Ruske Federacije kojim se traži brisanje riječi „carinskih tijela”. Ruska Federacija pojasnila je da je zbog posebnosti koje se odnose na ovlasti i strukture na razini državnih uprava moguće da tijelo nadležno za ovlašćivanje jamstvene udruge nije uvijek carinska uprava. Stoga bi se prijedlogom proširilo područje primjene odredbe radi omogućivanja prilagodljivosti koju se smatra nužnom zbog različitih administrativnih mehanizama koji postoje u različitim ugovornim strankama. Nekoliko ugovornih stranaka, među kojima je i Europska unija, izrazilo je zabrinutost da bi pojam „carinska tijela” trebalo zadržati zbog zahtjeva nacionalnog ili međunarodnog zakonodavstva. Kao kompromisno rješenje i kako bi se u obzir uzeli pravni zahtjevi drugih ugovornih stranaka, Upravni odbor za Konvenciju TIR dogovorio je da se ne izbrišu riječi „carinskih tijela”, nego da se dodaju riječi „ili drugih nadležnih tijela”.

               Ruska Federacija predložila je Upravnom odboru za Konvenciju TIR pojašnjavanje koja se granica (carinska ili državna) primjenjuje u članku 2. Konvencije TIR. Stajalište je Ruske Federacije da se važećim tekstom uzrokuju različita tumačenja i prakse u definiranju mogućnosti prijevoza robe na državnom području dviju ili više država članica carinske unije. Prijedlogom izmjene članka 2. Konvencije TIR utvrdilo bi se da se riječ „granica” odnosi na carinsku granicu. Europska unija proglasila je svoje carinsko područje jedinstvenim područjem za potrebe pravila kojima se uređuje postupak TIR. Činjenicom da Europska unija čini jedno jedinstveno tržište bez unutarnjih granica isključuje se mogućnost uporabe karneta TIR u unutarnjem prometu. Prijedlogom za izmjenu članka 2. Konvencije TIR ne bi se promijenila primjena postupka TIR u Uniji jer za Europsku uniju pojam „carinska granica” znači vanjska granica Unije.

               Prijedlozi za izmjene članka 3. točke (b), članka 6. stavka 2. i dijela II. Priloga 9. Konvenciji TIR kojima se riječi „odobrene” i „odobrena” zamjenjuju riječima „ovlaštene” i „ovlaštena”, kao i izmjenu stavka 7. dijela I. Priloga 9. Konvenciji TIR kojom se riječi „ugovorne stranke žele” zamjenjuju riječima „svaka ugovorna stranka želi” uredničke su prirode i njima se usklađuje nazivlje Konvencije TIR.

               Prijedlogom za izmjenu članka 11. stavka 3. Konvencije TIR skratio bi se rok do kojeg carinske uprave najranije mogu jamstvenoj udruzi uputiti zahtjev za plaćanje iznosa iz članka 8. stavka 1. Konvencije TIR. Predloženim skraćivanjem roka s tri mjeseca na jedan mjesec ne bi se spriječilo carinske uprave u podnošenju zahtjeva na kasniji datum budući da se one obično nastoje najprije naplatiti od osobe koja je izravno odgovorna. Na taj bi se način ipak omogućilo dovoljno vremena jamstvenoj udruzi za njezino učinkovito djelovanje nakon što je obaviještena da postupak TIR nije okončan u skladu s člankom 11. stavkom 1. Konvencije TIR.

               Prijedlogom izmjene članka 38. Konvencije TIR proširilo bi se pravo ugovornih stranaka na isključivanje nositelja karneta TIR kako bi se obuhvatili slučajevi ponovljenih prekršaja carinskih zakona ili propisa koji se primjenjuju na međunarodni prijevoz robe. Time bi se nedvojbeno ovlastilo ugovorne stranke za procjenjivanje je li carinski prekršaj dovoljno težak da bi bio osnova za isključenje. Drugom se izmjenom ne mijenja bit tog članka jer takva nadležnost već postoji, ali bi se osiguralo da ne postoji dvosmislenost u pogledu tumačenja u mjeri u kojoj se ovlast odnosi na nacionalne zakonodavne postupke određenih ugovornih stranaka, a posebno u Ruskoj Federaciji koja ju je predložila, te bi se pojasnio važeći tekst članka.

               Kako je propisano člankom 8. stavkom 3. Konvencije TIR, svaka ugovorna stranka utvrđuje najviši iznos po karnetu TIR koji se može potraživati od jamstvene udruge. U napomeni s objašnjenjem uz taj članak navedeno je da ugovorne stranke preporučuju ograničenje na iznos od 50 000 USD. Od 2003. maksimalni iznos koji jamstvene udruge u Europskoj uniji moraju platiti pri preuzimanju odgovornosti izražen je u eurima i iznosi 60 000 EUR po karnetu TIR. Nakon objave IRU-a da je njegov svjetski osiguravatelj povećao iznos pokrića osiguranja za sve ugovorne stranke Konvencije TIR na 100 000 EUR po karnetu TIR, Upravni odbor za Konvenciju TIR predložio je usklađivanje teksta te Konvencije. Stoga bi trebalo izmijeniti napomenu s objašnjenjem uz članak 8. stavak 3. Konvencije TIR.

               Prijedlog izmjene članka 1.a Priloga 8. Konvenciji TIR dodavanjem novih stavaka od 4. do 6. i izmjene stavka 2. dijela III. Priloga 9. Konvenciji TIR dodavanjem novih točaka (o), (p) i (q) namijenjen je povećanju transparentnosti financijskih pitanja povezanih s funkcioniranjem međunarodne organizacije iz članka 6. Konvencije TIR, koja je ovlaštena preuzeti odgovornost za djelotvorno organiziranje i funkcioniranje međunarodnog sustava jamstava (IRU). Izmjenama Priloga 9. Konvenciji TIR uvela bi se nova pravila o zahtjevima za revizije te uvjeti i zahtjevi za ovlaštenu međunarodnu organizaciju radi osiguravanja transparentnosti i dobrog upravljanja evidencijama i računima koji se odnose na organizaciju i funkcioniranje međunarodnog sustava jamstava, kao i na tiskanje i distribuciju karneta TIR. Novim stavcima članka 1.a Priloga 8. Konvenciji TIR trebala bi se utvrditi obveza Upravnog odbora za Konvenciju TIR o pregledu i, prema potrebi, dodatnoj provjeri godišnjih financijskih izvještaja i izvješća o reviziji koje podnosi međunarodna organizacija u skladu s obvezama iz dijela III. Priloga 9. Konvenciji TIR. Upravni odbor će imati i pravo zatražiti provođenje dodatnih pregleda ako je to opravdano provedenom procjenom rizika. Predloženom novom napomenom s objašnjenjem članka 1.a stavka 6. Priloga 8. Konvenciji TIR preciznije bi se utvrdio način provedbe dodatnih ispitivanja. Tijekom rasprave na sastanku Radne skupine za carinska pitanja koja imaju učinak na promet, u kojoj je sudjelovao IRU, razmotreni su prijedlozi izmjena dijela III. Priloga 9. Konvenciji TIR te se IRU složio s idejom uključivanja dodatnih zahtjeva za transparentnost u Konvenciju TIR i izrazio spremnost na usklađivanje s novim zahtjevima. Tajništvo TIR-a, po ovlaštenju Izvršnog odbora TIR-a, savjetovalo je Ured Ujedinjenih naroda za unutarnji nadzor (OIOS) u pogledu predloženih podstavaka (o), (p) i (q) stavka 2. dijela III. Priloga 9. Konvenciji TIR. OIOS je izvijestio da nije u mogućnosti ispunjavati zadaće redovitog revizora IRU-a kao ovlaštene međunarodne organizacije, nego odabire revizije na temelju analize rizika.

               Prijedlogom izmjene podnaslova i stavka 1. dijela I. Priloga 9. Konvenciji TIR kojom se dodaje riječ „minimalni” ostvarila bi se jezična dosljednost u uporabi izraza „uvjeti i zahtjevi” i „minimalni uvjeti i zahtjevi”, koji se uglavnom pojavljuju u članku 6. i Prilogu 9. Konvenciji TIR, bez većih izmjena teksta Konvencije TIR.

               2017/0182 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Upravnom odboru za Konvenciju TIR u pogledu prijedloga izmjene Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 207. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Carinska konvencija o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR („Konvencija TIR”) od 14. studenoga 1975. odobrena je u ime Europske ekonomske zajednice Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2112/78
                  2
                i stupila je na snagu u Zajednici 20. lipnja 1983.
                  3

               (2)Konsolidirana verzija Konvencije TIR objavljena je kao Prilog Odluci Vijeća 2009/477/EZ
                  4
               , a Komisija u skladu s njom objavljuje buduće izmjene Konvencije u Službenom listu Europske unije uz naznaku datuma stupanja na snagu.

               (3)Potrebno je proširiti područje primjene odredbe članka 1. točke (q) Konvencije TIR kako bi se i drugim tijelima, uz carinska tijela, omogućilo ovlašćivanje udruge da djeluje kao jamac za osobe koje primjenjuju postupak TIR. Takva je prilagodljivost nužna zbog različitih administrativnih mehanizama koji postoje u različitim ugovornim strankama.

               (4)Riječ „granica” koja se trenutačno upotrebljava u članku 2. Konvencije TIR može rezultirati različitim tumačenjima. Tekst članka 2. trebalo bi izmijeniti kako bi se utvrdilo da se riječ „granica” odnosi na carinsku granicu.

               (5)Radi dosljednosti u pogledu nazivlja koje se primjenjuje u cijeloj Konvenciji TIR riječi „odobrene” i „odobrena” zamjenjuju se riječima „ovlaštene” i „ovlaštena”, a riječi „ugovorne stranke žele” zamjenjuju se riječima „svaka ugovorna stranka želi”.

               (6)Izmjenom članka 11. stavka 3. Konvencije TIR skratit će se razdoblje na kraju kojeg se jamstvenoj udruzi može podnijeti zahtjev za plaćanje iznosa iz članka 8. stavka 1. Konvencije TIR.  O tom se prijedlogu Upravni odbor za Konvenciju TIR savjetovao s Međunarodnom unijom cestovnih prijevoznika (IRU), to jest međunarodnom organizacijom iz članka 6. Konvencije TIR koja je ovlaštena preuzeti odgovornost za djelotvorno organiziranje i funkcioniranje međunarodnog sustava jamstava. IRU je potvrdio da skraćivanje tog razdoblja vjerojatno neće imati nikakav operativni učinak na funkcioniranje jamstvenog lanca TIR. Predloženim skraćivanjem s tri mjeseca na jedan mjesec postupak će se vjerojatno učiniti učinkovitijim, a njime se neće spriječiti carinske uprave u podnošenju zahtjeva na kasniji datum.

               (7)Osim teškog prekršaja carinskih zakona ili propisa koji se primjenjuju na međunarodni prijevoz robe, ponovljeni prekršaj tih zakona ili propisa također može biti opravdanje za privremeno ili trajno isključenje nositelja karneta TIR iz sustava TIR u skladu s člankom 38. stavkom 1. Konvencije TIR. Tim bi se člankom trebalo izričito razjasniti da ugovorne stranke odlučuju o kriterijima za utvrđivanje stupnja težine prekršaja. Ta je izmjena osmišljena za uklanjanje dvosmislenosti kad je riječ o tome imaju li ugovorne stranke diskrecijsko pravo u tom smislu ili ne.

               (8)Kako bi se tekst Konvencije TIR uskladio s povećanjem maksimalnog iznosa po karnetu TIR u jamstvenom lancu, Prilog 6. Konvenciji TIR trebalo bi izmijeniti tako da se umjesto na 50 000 USD upućuje na 100 000 EUR.

               (9)Izmjene Priloga 6., članka 1.a Priloga 8. i stavka 2. dijela III. Priloga 9. Konvenciji TIR namijenjene su povećanju transparentnosti financijskih pitanja povezanih s funkcioniranjem IRU-a, međunarodne organizacije koja je ovlaštena preuzeti odgovornost za djelotvorno organiziranje i funkcioniranje međunarodnog sustava jamstava. Izmjenama Priloga 9. Konvenciji TIR uvode se nova pravila o zahtjevima za revizije, kao i uvjeti i zahtjevi za ovlaštenu međunarodnu organizaciju, u cilju osiguravanja transparentnosti i dobrog upravljanja evidencijama i računima, kao i na tiskanje i distribuciju karneta TIR. Izmjenama članka 1.a Priloga 8. Konvenciji TIR uvodi se zahtjev u pogledu godišnjih financijskih izvještaja i izvješća o reviziji koje podnose međunarodne organizacije u skladu s obvezama iz dijela III. Priloga 9. Konvenciji TIR, a koje će Upravni odbor za Konvenciju TIR biti obvezan pregledati i, prema potrebi, provjeriti. Upravni odbor imat će pravo zatražiti provođenje dodatnih pregleda ako je to opravdano na temelju procjene rizika. Predloženom izmjenom Priloga 6. Konvenciji TIR utvrđuje se način provedbe dodatnih pregleda.

               (10)Izmjenama podnaslova te stavka 1. dijela I. Priloga 9. Konvenciji TIR dodaje se riječ „minimalni” radi uklanjanja nedosljednosti uporabe izraza „uvjeti i zahtjevi” i „minimalni uvjeti i zahtjevi” u članku 6. i Prilogu 9. Konvenciji TIR.

               (11)Tijekom sastanaka carinske stručne skupine za Konvenciju TIR i drugih Konvencija UNECE-a sve države članice Unije izrazile su pozitivno mišljenje o predloženim izmjenama.

               (12)Sljedeća sjednica Upravnog odbora za Konvenciju TIR na kojoj će se predstavljene izmjene predložiti za donošenje zakazana je za listopad 2017.

               (13)Stajalište koje Unija treba zauzeti u Upravnom odboru za Konvenciju TIR stoga bi se trebala temeljiti na nacrtu izmjena priloženom ovoj Odluci,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Stajalište koje Europska unija treba zauzeti u Upravnom odboru za Konvenciju TIR temelji se na nacrtu izmjena koji je priložen ovoj Odluci.

               Predstavnici Unije u Upravnom odboru za Konvenciju TIR mogu prihvatiti manje izmjene nacrta izmjena bez daljnje odluke Vijeća.

               Članak 2.

               Navedene se izmjene nakon donošenja objavljuju u Službenom listu Europske unije s naznačenim datumom stupanja na snagu.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)
                  SL L 252, 14.9.1978., str. 2.

                     (2)
                  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2112/78 od 25. srpnja 1978. o sklapanju Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR (Konvencija TIR) od 14. studenoga 1975. godine iz Ženeve (SL L 252, 14.9.1978., str. 1.).

                     (3)
                  SL L 31, 2.2.1983., str. 13.

                     (4)
                  Odluka Vijeća 2009/477/EZ od 28. svibnja 2009. kojom se u pročišćenom obliku objavljuje tekst Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR (Konvencija TIR) od 14. studenoga 1975., kako je izmijenjena od tog datuma (SL L 165, 26.6.2009., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.8.2017.
            COM(2017) 408 final
            PRILOG

            Prijedlogu odluke Vijeća
            o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Upravnom odboru za Konvenciju TIR u pogledu prijedloga izmjene Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR

               DODATAK

               Izmjene Carinske konvencije o međunarodnom prijevozu robe uz primjenu karneta TIR (Konvencija TIR iz 1975.)

               Izmjene glavnog teksta Konvencije TIR, podložno postupku izmjene iz članka 59.

               Članak 1. stavak (q)

               Nakon riječi „carinskih tijela” dodaje se „ili drugih nadležnih tijela”.

               Članak 2.

               Ispred riječi „granica” umeće se „carinskih”

               Članak 3. stavak (b)

               Umjesto riječi„odobrene” treba stajati „ovlaštene”.

               Članak 6. stavak 2.

               Umjesto riječi„odobrena” treba stajati „ovlaštena”.

               Članak 11. stavak 3.

               Umjesto riječi „tri mjeseca” treba stajati „jedan mjesec”.

               Članak 38.

               Umjesto postojećeg teksta treba stajati:

               „Svaka ugovorna stranka ima pravo privremeno ili trajno isključiti iz primjene ove Konvencije svaku osobu koja je počinila težak prekršaj ili ponovila prekršaj carinskih zakona ili propisa koji se primjenjuju na međunarodni prijevoz robe. Ugovorna stranka utvrđuje uvjete na temelju kojih se prekršaj carinskih zakona ili propisa smatra teškim.”

               Izmjene priloga Konvenciji TIR, podložno postupku izmjene iz članka 60.

               Prilog 6., nova napomena s objašnjenjem 0.8.3

               Umjesto riječi  „50 000 američkih dolara”  treba stajati „100 000 eura”.

               Prilog 6., nova napomena s objašnjenjem 8.1.a 6

               Dodaje se nova napomena s objašnjenjem 8.1.a 6 koja glasi:

               „Odbor može od nadležnih službi Ujedinjenih naroda zatražiti provedbu dodatnih pregleda. Osim toga, Odbor može angažirati neovisnog vanjskog revizora i zadužiti Izvršni odbor TIR-a za pripremanje nadležnosti i zadaća revizije na temelju predmeta i svrhe revizije kako ih je utvrdio Odbor. Nadležnosti i zadaće odobrava Upravni odbor. Na temelju dodatnog pregleda koji provodi neovisni vanjski revizor sastavljaju se izvješće i pismo upravi, koji se zatim upućuju Odboru. U takvom slučaju trošak angažiranja neovisnog vanjskog revizora, uključujući odnosni postupak nabave, namiruje se iz proračuna Izvršnog odbora TIR-a.”

               Prilog 8., članak 1.a

               Nakon postojećeg teksta umeću se novi stavci 4., 5. i 6. koji glase

               „4.
                     Odbor zaprima i pregledava revidirane godišnje financijske izvještaje i izvješća revizija koje podnosi međunarodna organizacija u skladu s obvezama iz dijela III. Priloga 9. Tijekom i unutar opsega tog pregleda Odbor može zatražiti dodatne informacije, pojašnjenja ili dokumente od međunarodne organizacije ili neovisnog vanjskog revizora.

               5.
                     Ne dovodeći u pitanje pregled iz stavka 4., Odbor ima pravo na temelju procjene rizika zatražiti provođenje dodatnih pregleda. Odbor zadužuje Izvršni odbor TIR-a za procjenu rizika ili upućuje zahtjev za njezinu provedbu nadležnim službama Ujedinjenih naroda.

               Odbor utvrđuje područje primjene dodatnih pregleda uzimajući u obzir procjenu rizika koju je proveo Izvršni odbor TIR-a ili nadležne službe Ujedinjenih naroda.

               Izvršni odbor TIR-a čuva sve nalaze pregleda navedenih u ovom članku i stavlja ih radi razmatranja na raspolaganje svim ugovornim strankama.

               6.
                     Odbor odobrava postupak provedbe dodatnih pregleda.”

               Podnaslov Priloga 9. dijela I.

               Ispred riječi „uvjeti i zahtjevi” umeće se „minimalni”

               Prilog 9., dio I. stavak 1. prva alineja

               Ispred riječi „uvjeti i zahtjevi” umeće se „minimalni”

               Prilog 9., dio I. stavak 7.

               Umjesto „ugovorne stranke žele” treba stajati „svaka ugovorna stranka želi”.

               Primjerak obrasca za ovlaštenje, stavak 1., Postupak, dio II. Priloga 9.

               Umjesto „odobrena” treba stajati „ovlaštena”

               Prilog 9., dio III. stavak 2.

               Nakon podstavka (n) umeću se novi podstavci (o), (p) i (q) koji glase

               „(o)
                     održava zasebne evidencije i račune koji sadržavaju informacije i dokumentaciju koji se odnose na organizaciju i funkcioniranje međunarodnog sustava jamstava, kao i na tiskanje i distribuciju karneta TIR.

               (p)
                     u potpunosti i pravodobno surađuje, što uključuje, ali nije ograničeno na dopuštanje pristupa prethodno navedenim evidencijama i računima za nadležne službe Ujedinjenih naroda ili bilo koje druge propisno ovlaštene subjekte, te pomaže tijekom cijelog razdoblja dodatnih inspekcijskih pregleda i revizija koje te službe i subjekti provode u ime ugovornih stranaka u skladu s  člankom 1.a stavcima 5. i 6. Priloga 8.

               (q)
                     angažira neovisnog vanjskog revizora za provedbu godišnjih revizija evidencija i računa iz podstavka (o). Vanjska revizija provodi se u skladu s Međunarodnim revizijskim standardima (ISA) te se na temelju nje sastavljaju godišnje izvješće o reviziji i pismo upravi, koji se zatim upućuju Odboru.”