               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.10.2019.
            COM(2019) 453 final
            2019/0211(NLE)
            Prijedlog
            UREDBE VIJEĆA
            o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Sredozemnom i Crnome moru za 2020.

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o zajedničkoj ribarstvenoj politici
                     1
                   („Uredba o ZRP-u”) nastoji se zajamčiti gospodarska, okolišna i socijalna održivost iskorištavanja živih vodenih resursa. Utvrđivanje ribolovnih mogućnosti na godišnjoj osnovi važan je instrument za postizanje tog cilja. Uredbama o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti mora se ograničiti izlov ribljih stokova na razine koje su u skladu sa sveobuhvatnim ciljevima ZRP-a.

                  Cilj je ovog Prijedloga utvrditi ribolovne mogućnosti za određene stokove i skupine stokova u Sredozemnom i Crnome moru.

                  Nakon donošenja i stupanja na snagu Višegodišnjeg plana za pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru
                     2
                   ovim se Prijedlogom utvrđuju ribolovne mogućnosti za dotične države članice u toj regiji (Španjolska, Francuska i Italija), izražene u smislu najvećeg dopuštenog ribolovnog napora.

                  Ovim se Prijedlogom utvrđuju i ribolovne mogućnosti iz dogovora postignutih u okviru Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), regionalne organizacije za upravljanje ribarstvom koja je nadležna za očuvanje i upravljanje živim morskim resursima u Sredozemnom i Crnome moru. Europska unija članica je GFCM-a, zajedno s Bugarskom, Hrvatskom, Ciprom, Francuskom, Grčkom, Italijom, Maltom, Rumunjskom, Slovenijom i Španjolskom. Mjere donesene u okviru GFCM-a obvezujuće su za članice te organizacije.

                  Naposljetku, Prijedlogom se uvodi autonomna kvota za papalinu u Crnome moru kako bi se ribolovna smrtnost tog stoka zadržala na trenutačnim razinama. Kad je riječ o obliću, u Prijedlogu se prenose TAC-ovi i kvote koje je utvrdio GFCM.

                  Krajnji je cilj dovesti stokove na razine koje mogu proizvesti najviši održivi prinos (MSY) i na tim ih razinama održati. Taj je cilj izrijekom naveden u Uredbi o ZRP-u, u čijem se članku 2. stavku 2. navodi da se taj cilj treba „postići do 2015., gdje je to moguće i […] do 2020. za sve stokove”. Riječ je o obvezi koju je Unija preuzela u vezi sa zaključcima Svjetskog sastanka na vrhu o održivom razvoju održanog 2002. u Johannesburgu i njegovim planom provedbe. S druge strane, s obzirom na blizinu roka utvrđenog za 2020. i znatna smanjenja ribolovnog napora koja iz toga proizlaze, Višegodišnjim planom za pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru namjerava se postići ribolovna smrtnost na razini MSY-ja progresivno i postupno, ako je to moguće do 2020., a najkasnije do 1. siječnja 2025.

                  Iako je ovo prvi put da se predlaže samostalna uredba o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za Sredozemno i Crno more, relevantnim ribolovnim mogućnostima već se upravlja na godišnjoj osnovi. Naime, prethodnih godina utvrđivane su ribolovne mogućnosti za Crno more
                     3
                   i za područje primjene Sporazuma o GFCM-u
                     4
                  . Za 2020. potrebno je utvrditi i ribolovne mogućnosti za pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru, s obzirom na donošenje i stupanje na snagu višegodišnjeg plana.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

                  Predložene mjere u skladu su s ciljevima i pravilima ZRP-a.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Predložene mjere u skladu su s Unijinom politikom održivog razvoja.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Pravna osnova ovog Prijedloga jest članak 43. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.

               •Proporcionalnost

                  Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti jer je ZRP jedna od zajedničkih politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.

                  Predloženom uredbom Vijeća ribolovne mogućnosti raspodjeljuju se među državama članicama. Uzimajući u obzir članke 16. i 17. Uredbe o ZRP-u države članice slobodne su te mogućnosti raspodijeliti među plovilima koja plove pod njihovom zastavom na način koji smatraju primjerenim. Države članice stoga imaju širok manevarski prostor za odlučivanje o društveno-gospodarskom modelu koji će odabrati za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene.

                  Prijedlog nema nove financijske posljedice za države članice.

               •Odabir instrumenta

                  Predloženi je instrument uredba Vijeća.

                  Riječ je o prijedlogu za upravljanje ribarstvom na temelju članka 43. stavka 3. UFEU-a i u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Nije primjenjivo.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Savjetovanje sa zainteresiranim stranama provedeno je u okviru Komunikacije Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o trenutačnom stanju zajedničke ribarstvene politike i savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2020.
                     5
                  .

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Procjena stanja stokova u Sredozemnom i Crnome moru temelji se na najnovijem radu Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF), Znanstvenog savjetodavnog odbora GFCM-a za ribarstvo i Radne skupine GFCM-a za Crno more.

               •Procjena učinka

                  Područje primjene uredbe o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti određeno je člankom 43. stavkom 3. UFEU-a.

                  Prijedlozi Komisije za Uredbu o ZRP-u i za Višegodišnji plan za ribolov pridnenih vrsta u zapadnom Sredozemnome moru propisno su izrađeni na temelju procjena učinka
                     6
                  . Utvrđivanje ribolovnih mogućnosti jedno je od glavnih instrumenata Uredbe o ZRP-u za ostvarivanje ciljeva iz članka 2. te uredbe. Tom je uredbom za višegodišnji plan uveden režim upravljanja ribolovnim naporom kako bi se riješio problem prelova pridnenih vrsta u zapadnom Sredozemnome moru.

                  Za ribolovne mogućnosti za Sredozemno i Crno more koje utvrđuje GFCM ovim se Prijedlogom u biti provode mjere dogovorene na međunarodnoj razini. Sva pitanja važna za ocjenu mogućih učinaka ribolovnih mogućnosti rješavaju se u fazi pripreme i provedbe međunarodnih pregovora u okviru kojih se ribolovne mogućnosti Unije dogovaraju s trećim stranama.

                  Prijedlog ne odražava samo kratkoročne probleme, već i dugoročniji pristup u okviru kojega bi ribolov trebalo postupno uskladiti s dugoročno održivim razinama.

               •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje

                  Nije primjenjivo.

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Prijedlog nema utjecaj na proračun.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Ovaj će se Prijedlog provoditi u skladu s postojećim pravilima ZRP-a. Praćenje i usklađenost osigurat će se u skladu s pravilima iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

                  Ovim se Prijedlogom utvrđuju ribolovne mogućnosti za 2020. za države članice za određene stokove ili skupine stokova u Sredozemnom i Crnome moru. Te ribolovne mogućnosti posebno uključuju:

               1.režim upravljanja ribolovnim naporom za plovila s povlačnim mrežama (koćama) kojima se iskorištavaju pridneni stokovi u zapadnom Sredozemnome moru. Novi višegodišnji plan za ribolov pridnenih vrsta u zapadnom Sredozemnome moru stupio je na snagu 16. srpnja 2019. Prema odredbama tog plana Vijeće svake godine treba utvrditi najveći dopušteni ribolovni napor za svaku skupinu ribolovnog napora po državi članici i za skupine stokova utvrđene u Prilogu I. tog plana. Za prvu godinu provedbe plana najveći dopušteni ribolovni napor treba smanjiti za 10 % u odnosu na polazne vrijednosti (od 1. siječnja 2015. do 31. prosinca 2017.) koje svaka država članica izračunava za svaku skupinu ribolovnog napora i geografsko potpodručje;

               2. mjere koje je donio GFCM i koje se primjenjuju u Sredozemnome moru. Te mjere uključuju sljedeće: razdoblje zabrane ribolova jegulje u cijelom Sredozemnome moru (geografska potpodručja GFCM-a od 1 do 27) i ograničenja ulova i napora za male pelagične stokove u Jadranskome moru (geografska potpodručja 17 i 18). Te su mjere donesene na godišnjem sastanku GFCM-a 2018. Osim toga, Prijedlog uključuje ograničenje ribolovnog napora za pridnene stokove u Jadranskome moru (geografska potpodručja GFCM-a 17 i 18) koje će se donijeti na godišnjem sastanku GFCM-a 2019., koji će se održati od 4. do 8. studenoga 2019. Budući da navedene mjere još nisu donesene jer se godišnji sastanak GFCM-a još nije održao, one su u ovom Prijedlogu označene kao „pm” (pro memoria). Ažurirat će se nakon što ih GFCM donese;

               3. ribolovne mogućnosti u Crnome moru. One uključuju sljedeće: (a) autonomnu kvotu za papalinu na temelju znanstvenog savjeta prema kojem je za osiguravanje održivosti stoka potrebno ribolovnu smrtnost tog stoka zadržati na trenutačnim razinama; (b) ukupni dopušteni ulov (TAC) i raspodjelu kvota za oblića u okviru novog višegodišnjeg plana upravljanja ribolovom oblića koji će GFCM donijeti na svojem godišnjem sastanku 2019. Budući da GFCM još nije donio TAC-ove i kvote za oblića, u Prijedlogu su oni označeni kao „pm”.

               2019/0211 (NLE)

               Prijedlog

               UREDBE VIJEĆA

               o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Sredozemnom i Crnome moru za 2020.

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Člankom 43. stavkom 3. UFEU-a previđeno je da Vijeće, na prijedlog Komisije, donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.

               (2)Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
                  7
                zahtijeva se donošenje mjera očuvanja uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, ako je to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).

               (3)Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, prema potrebi uključujući određene s tim funkcionalno povezane uvjete. Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 propisano je da se ribolovne mogućnosti utvrđuju u skladu s ciljevima zajedničke ribarstvene politike (ZRP) utvrđenima u članku 2. stavku 2. te uredbe. Člankom 16. stavkom 1. Uredbe (EU) br. 1380/2013 propisano je da se dodjelom ribolovnih mogućnosti državama članicama osigurava relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti svake države članice za svaki riblji stok ili vrstu ribolova.

               (4)Člankom 16. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđeno je da ribolovne mogućnosti za stokove podložne posebnim višegodišnjim planovima treba utvrditi u skladu s pravilima utvrđenima u tim planovima.

               (5)Višegodišnji plan za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru uspostavljen je Uredbom (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća
                  8
                i stupio je na snagu 16. srpnja 2019. U skladu s člankom 4. stavkom 1. te uredbe ribolovne mogućnosti za stokove navedene u članku 1. te uredbe trebalo bi utvrditi tako da se progresivno i postupno, ako je to moguće do 2020., a najkasnije do 1. siječnja 2025., postigne ribolovna smrtnost na razini najvišeg održivog prinosa (MSY). Ribolovne mogućnosti trebalo bi izraziti u smislu najvećeg dopuštenog ribolovnog napora i utvrditi u skladu s režimom upravljanja ribolovnim naporom iz članka 7. Uredbe (EU) 2019/1022. Najveći dopušteni ribolovni napor za 2020. trebalo bi stoga smanjiti za 10 % u odnosu na polazne vrijednosti utvrđene u skladu s člankom 7. stavkom 4. te uredbe.

               (6)Na svojem 42. godišnjem sastanku 2018. Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja (GFCM) donijela je Preporuku GFCM/42/2018/1 o utvrđivanju mjera upravljanja za jegulju (Anguilla anguilla L.) u Sredozemnome moru (geografska potpodručja GFCM-a od 1 do 27). Te mjere uključuju i godišnje razdoblje od tri uzastopna mjeseca zabrane ribolova koje svaka država članica treba utvrditi u skladu s ciljevima očuvanja iz Uredbe (EZ) br. 1100/2007
                  9
               , svojim planom ili planovima upravljanja za jegulju i vremenskim obrascima migracija jegulja u državi članici. Prema navedenoj preporuci zabrana ribolova primjenjuje se na sve morske vode Sredozemnog mora i na bočate vode kao što su estuariji, obalne lagune i prijelazne vode. Tu bi mjeru trebalo provesti u pravu Unije.

               (7)Na svojem 42. godišnjem sastanku 2018. GFCM je donio i Preporuku GFCM/42/2018/8 kojom se utvrđuju ograničenja ulova i napora za određene male pelagične stokove za 2019., 2020. i 2021. na geografskim potpodručjima GFCM-a 17 i 18 (Jadransko more). Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije. Maksimalna ograničenja ulova utvrđuju se isključivo na godinu dana i njima se ne dovode u pitanje mjere koje će se donijeti u budućnosti ni mogući sustavi raspodjele među državama članicama.

               (8)Na svojem 43. godišnjem sastanku 2019. GFCM je donio Preporuku GFCM/43/2019/xx o uvođenju mjera upravljanja za pridnene stokove na geografskim potpodručjima GFCM-a 17 i 18 (Jadransko more), kojom je uveden režim upravljanja ribolovnim naporom za određene pridnene stokove. Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije.

               [Uvodna izjava i s njom povezani relevantni članci i prilozi ažurirat će se nakon godišnjeg sastanka.]

               (9)Uzimajući u obzir posebnosti slovenske flote i njezin zanemariv utjecaj na stokove malih pelagičnih i pridnenih vrsta, primjereno je očuvati postojeće obrasce ribolova i slovenskoj floti osigurati pristup minimalnoj količini malih pelagičnih vrsta i minimalnom ribolovnom naporu za pridnene vrste.

               (10)Na svojem 43. godišnjem sastanku 2019. GFCM je donio Preporuku GFCM/43/2019/xx o izmjeni Preporuke GFCM/41/2017/4 o višegodišnjem planu upravljanja ribolovom oblića u Crnome moru (geografsko potpodručje GFCM-a 29). Tom je preporukom uveden ažuriran sustav utvrđivanja ukupnog dopuštenog ulova i sustav dodjele kvota za oblića te dodatne mjere očuvanja za taj stok, konkretno dvomjesečna zabrana ribolova i ograničenje ribolovnih dana na 180 dana godišnje. Te bi mjere trebalo provesti u pravu Unije.

               [Uvodna izjava i s njom povezani relevantni članci i prilozi ažurirat će se nakon godišnjeg sastanka.]

               (11)Prema znanstvenom savjetu GFCM-a, za osiguravanje održivosti stoka papaline u Crnome moru potrebno je ribolovnu smrtnost tog stoka zadržati na trenutačnim razinama. Stoga je primjereno nastaviti utvrđivati autonomnu kvotu za taj stok.

               (12)Ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte uz istodobno osiguravanje pravednog postupanja među različitim sektorima ribarstva, te s obzirom na mišljenja iznesena tijekom savjetovanja s dionicima.

               (13)Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96
                  10
                uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članka 3. za zaštitne i članka 4. za analitičke TAC-ove. U skladu s člankom 2. te uredbe Vijeće pri utvrđivanju TAC-ova odlučuje na koje se stokove ne primjenjuje članak 3. odnosno 4. te uredbe, posebno na temelju biološkog stanja stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden mehanizam fleksibilnosti iz godine u godinu za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva ZRP-a i pogoršalo biološko stanje stokova, trebalo utvrditi da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. f847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo ako se ne primjenjuje fleksibilnost iz godine u godinu iz članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.

               (14)Korištenje ribolovnih mogućnosti dostupnih ribarskim plovilima Unije koje su utvrđene u ovoj Uredbi podliježe Uredbi Vijeća (EZ) br. 1224/2009
                  11
               , a posebno člancima 33. i 34. te uredbe, koji se odnose na evidentiranje ulova i ribolovnog napora te dostavu podataka o iscrpljenju ribolovnih mogućnosti. Stoga je potrebno utvrditi oznake koje bi države članice trebale upotrebljavati pri slanju Komisiji podataka koji se odnose na iskrcane ulove stokova koji podliježu ovoj Uredbi.

               (15)Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti, a ribarima iz Unije osigurao izvor zarade, ova bi se Uredba trebala primjenjivati od 1. siječnja 2020. Zbog hitnosti ova bi Uredba trebala stupiti na snagu odmah nakon objave.

               (16)Ribolovne mogućnosti trebalo bi koristiti u potpunosti u skladu s pravom Unije,

               DONIJELO JE OVU UREDBU:

               GLAVA I.
                  OPĆE ODREDBE

               Članak 1.
               Predmet

               Ovom se Uredbom utvrđuju ribolovne mogućnosti koje su za 2020. raspoložive u Sredozemnom i Crnome moru za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova.

               Članak 2.
               Područje primjene

               1.Ova se Uredba primjenjuje na ribarska plovila Unije koja iskorištavaju sljedeće riblje stokove:

               (a)jegulja (Anguilla anguilla L.) u Sredozemnome moru, kako je definirano u članku 4. točki (b);

               (b)svijetlocrvena kozica (Aristeus antennatus), dubinska kozica (Parapenaeus longirostris), velika crvena kozica (Aristaeomorpha foliacea), oslić (Merluccius merluccius), škamp (Nephrops norvegicus) i trlja blatarica (Mullus barbatus) u zapadnom Sredozemnome moru, kako je definirano u članku 4. točki (c);

               (c)inćun (Engraulis encrasicolus) i srdela (Sardina pilchardus) u Jadranskome moru, kako je definirano u članku 4. točki (d);

               (d)oslić (Merluccius merluccius), škamp (Nephrops norvegicus), list (Solea solea), dubinska kozica (Parapenaeus longirostris) i trlja blatarica (Mullus barbatus) u Jadranskome moru, kako je definirano u članku 4. točki (d);

               (e)papalina (Sprattus sprattus) i oblić (Psetta maxima) u Crnome moru, kako je definirano u članku 4. točki (e).

               2.Ova se Uredba primjenjuje i na rekreacijski ribolov kad ga se izrijekom navodi u relevantnim odredbama.

               Članak 3.
               Definicije

               Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Osim toga, primjenjuju se i sljedeće definicije:

               (a)„međunarodne vode” znači vode koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom nijedne države;

               (b)„rekreacijski ribolov” znači negospodarske ribolovne aktivnosti kojima se iskorištavaju živi morski resursi u svrhu rekreacije, turizma ili sporta;

               (c)„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači:

               (a)u vrstama ribolova koje podliježu izuzeću od obveze iskrcavanja iz članka 15. stavaka od 4. do 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013, količina ribe koja se smije iskrcati iz svakog pojedinog stoka svake godine;

               (b)u svim drugim vrstama ribolova, količina ribe koja se smije uloviti iz svakog pojedinog stoka tijekom jedne godine;

               (d)„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji ili državi članici;

               (e)„autonomna kvota Unije” znači ograničenje ulova autonomno raspodijeljeno ribarskim plovilima Unije ako ne postoji dogovoreni TAC;

               (f)„analitička kvota” znači autonomna kvota Unije za koju je dostupna analitička procjena;

               (g)„analitička procjena” znači kvantitativna evaluacija kretanja za određeni stok, na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koju je znanstvena analiza pokazala da je dovoljno kvalitetna da može poslužiti kao znanstveni savjet za buduće odlučivanje o ulovima.

               Članak 4.
               Ribolovne zone

               Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije zona:

               (a)„geografska potpodručja GFCM-a (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja)” znači područja definirana u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
                  12
               ;

               (b)„Sredozemno more” znači vode geografskih potpodručja GFCM-a od 1 do 27, kako su definirana u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011;

               (c)„zapadno Sredozemno more” znači vode geografskih potpodručja GFCM-a 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 i 11, kako su definirana u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011;

               (d)„Jadransko more” znači vode geografskih potpodručja GFCM-a 17 i 18, kako su definirana u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011;

               (e)„Crno more” znači vode geografskog potpodručja GFCM-a 29, kako je definirano u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1343/2011.

               GLAVA II.

               RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI

               POGLAVLJE I.

               Sredozemno more

               Članak 5.
               Jegulja

               1. Sve aktivnosti ribarskih plovila Unije i druge ribolovne aktivnosti Unije kojima se lovi jegulja (Anguilla Anguilla L.), to jest ciljani, slučajni i rekreacijski ribolov, podliježu odredbama ovog članka.

               2. Ovaj članak primjenjuje se na Sredozemno more i bočate vode, kao što su estuariji, obalne lagune i prijelazne vode.

               3. Ribarskim plovilima Unije zabranjuje se ribolov jegulje u Uniji i međunarodnim vodama u Sredozemnome moru tijekom razdoblja od tri uzastopna mjeseca koje utvrđuje svaka država članica. Razdoblje zabrane ribolova mora biti usklađeno s ciljevima očuvanja utvrđenima u Uredbi (EZ) br. 1100/2007
                  13
               , važećim nacionalnim planovima upravljanja i vremenskim obrascima migracija jegulja u dotičnim državama članicama. Države članice o utvrđenom razdoblju obavješćuju Komisiju najkasnije mjesec dana prije stupanja na snagu zabrane ribolova, a u svakom slučaju najkasnije 31. siječnja 2020.

               POGLAVLJE II.

               Zapadno Sredozemno more

               Članak 6.
               Pridneni stokovi

               1.Najveći dopušteni ribolovni napor za 2020. za pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru utvrđen je u Prilogu I. ovoj Uredbi.

               2.Države članice upravljaju najvećim dopuštenim ribolovnim naporom u skladu s člankom 9. Uredbe (EU) br. 2019/1022.

               Članak 7.
               Prijenos podataka

               Države članice bilježe i Komisiji dostavljaju podatke o ribolovnom naporu u skladu s člankom 10. Uredbe (EU) 2019/1022.

               Pri dostavljanju podataka o ribolovnom naporu Komisiji u skladu s ovim člankom države članice upotrebljavaju oznake skupina ribolovnog napora navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi.

               POGLAVLJE III.

                  Jadransko more

               Članak 8.
               Mali pelagični stokovi

               1. Ulovi srdele (Sardina pilchardus) i inćuna (Engraulis encrasicolus) ribarskim plovilima Unije u Jadranskome moru ne smiju premašiti razine utvrđene u Prilogu II. ovoj Uredbi.

               2. Ribarska plovila Unije koja love srdelu i inćuna u Jadranskome moru ne smiju obavljati ribolov više od 180 ribolovnih dana godišnje. Od tog ukupnog broja od 180 ribolovnih dana najviše 144 ribolovna dana smiju se utrošiti na ribolov srdele, a najviše 144 na ribolov inćuna.

               Članak 9.
               Pridneni stokovi

               1.Najveći dopušteni ribolovni napor za 2020. za pridnene stokove u Jadranskome moru utvrđen je u Prilogu II. ovoj Uredbi.

               2.Države članice upravljaju najvećim dopuštenim naporom u skladu s člancima od 26. do 35. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009.

               Članak 10.
               Prijenos podataka

               Kad u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 države članice Komisiji dostavljaju podatke o iskrcanim količinama ulovljenih stokova, dužne su upotrebljavati oznake stokova iz Priloga II. ovoj Uredbi.

               POGLAVLJE IV.

                  Crno more

               Članak 11.
               Raspodjela ribolovnih mogućnosti za papalinu

               Autonomna kvota Unije za papalinu (Sprattus sprattus), raspodjela te kvote među državama članicama i, prema potrebi, s time funkcionalno povezani uvjeti navedeni su u Prilogu III. ovoj Uredbi.

               Članak 12.
               Raspodjela ribolovnih mogućnosti za oblića

               TAC za oblića (Psetta maxima), koji je primjenjiv u vodama Unije u Crnome moru za ribarska plovila Unije, i raspodjela tog TAC-a među državama članicama te, prema potrebi, s time funkcionalno povezani uvjeti navedeni su u Prilogu III. ovoj Uredbi.

               Članak 13.
               Upravljanje ribolovnim naporom za oblića

               Ribarska plovila Unije koja imaju odobrenje za ribolov oblića u vodama Unije u Crnome moru ne smiju, neovisno o duljini plovila preko svega, obavljati ribolov više od 180 ribolovnih dana godišnje.

               Članak 14.
               Razdoblje zabrane ribolova oblića

               Ribarskim plovilima Unije zabranjuje se obavljanje svih ribolovnih aktivnosti, uključujući prekrcaj, zadržavanje na plovilu i iskrcaj oblića u vodama Unije u Crnome moru od 15. travnja do 15. lipnja.

               Članak 15.
               Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti u Crnome moru

               Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđeno u člancima 11. i 12. ove Uredbe ne dovode u pitanje:

               (a)razmjene izvršene u skladu s člankom 16. stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;

               (b)smanjenja i preraspodjele izvršene u skladu s člankom 37. Uredbe (EZ) br. 1224/2009
                  14
               ;

               (c)smanjenja izvršena u skladu s člancima 105. i 107. Uredbe (EU) br. 1224/2009.

               Članak 16.
               Prijenos podataka

               Kad u skladu s člancima 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 države članice Komisiji dostavljaju podatke o iskrcanim količinama stokova papaline i obliće ulovljenih u vodama Unije u Crnome moru, dužne su upotrebljavati oznake stokova iz Priloga III. ovoj Uredbi.

               GLAVA III.

                  ZAVRŠNE ODREDBE

               Članak 17.
               Stupanje na snagu

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Primjenjuje se od 1. siječnja 2020.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ, SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

                     (2)

                        Uredba (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru i izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014, SL L 172, 26.6.2019., str. 1.

                     (3)

                        Uredba Vijeća (EU) 2018/2058 od 17. prosinca 2018. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Crnome moru za 2019. (SL L 329, 27.12.2018., str. 8.).

                     (4)

                        Uredba Vijeća (EU) 2019/124 od 30. siječnja 2019. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2019. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u vodama Unije te, za ribarska plovila Unije, u određenim vodama izvan Unije (SL L 29, 31.1.2019, str. 1.).

                     (5)

                        Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o trenutačnom stanju zajedničke ribarstvene politike i savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2020., COM(2019) 274 final.

                     (6)

                        SEC(2011) 891 final, 13.7.2011. odnosno SWD(2018) 59 i 60 final, 8.3.2018.

                     (7)

                        Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).

                     (8)

                        Uredba (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru i izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014, SL L 172, 26.6.2019., str. 1.

                     (9)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1100/2007 od 18. rujna 2007. o uvođenju mjera za obnavljanje stoka europske jegulje (SL L 248, 22.9.2007., str. 17.).

                     (10)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).

                     (11)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Unije za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

                     (12)

                        Uredba (EU) br. 1343/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o određenim odredbama za ribolov na području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) i o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1967/2006 o mjerama upravljanja za održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u Sredozemnom moru (SL L 347, 30.12.2011., str. 44.).

                     (13)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1100/2007 od 18. rujna 2007. o uvođenju mjera za obnavljanje stoka europske jegulje, SL L 248, 22.9.2007., str. 17.

                     (14)

                        Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 8.10.2019.
            COM(2019) 453 final
            PRILOZI

            Prijedlogu uredbe Vijeća
            o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova u Sredozemnom i Crnome moru za 2020.

               PRILOG I.
               RIBOLOVNI NAPOR ZA RIBARSKA PLOVILA UNIJE U KONTEKSTU UPRAVLJANJA PRIDNENIM STOKOVIMA U ZAPADNOM SREDOZEMNOME MORU

               U tablicama u ovom Prilogu utvrđeni su najveći dopušteni ribolovni napori (u ribolovnim danima) po skupinama stokova, kako su definirane u članku 1. Uredbe (EU) 2019/1022, i duljini plovila preko svega za sve vrste povlačnih mreža (koća)
                  1* kojima se love pridnene vrste u zapadnom Sredozemnome moru.

               Svi najveći dopušteni ribolovni napori utvrđeni u ovom Prilogu podliježu pravilima utvrđenima Uredbom (EU) 2019/1022 i člancima od 26. do 35. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.

               Osim ako je određeno drukčije, upućivanja na ribolovne zone jesu upućivanja na geografska potpodručja GFCM-a.

               Za potrebe ovog Priloga navodi se sljedeća usporedna tablica latinskih i uobičajenih naziva ribljih stokova:

                        Znanstveni naziv

                        Troslovna oznaka

                        Uobičajeni naziv

                        Aristaeomorpha foliacea

                        ARS

                        Velika crvena kozica

                        Aristeus antennatus

                        ARA

                        Svijetlocrvena kozica

                        Merluccius merluccius

                        HKE

                        Oslić

                        Mullus barbatus

                        MUT

                        Trlja blatarica

                        Nephrops norvegicus

                        NEP

                        Škamp

                        Parapenaeus longirostris

                        DPS

                        Dubinska kozica

               Najveći dopušteni ribolovni napor u ribolovnim danima

               (a) Alboransko more, Balearski otoci, sjeverna Španjolska i Lionski zaljev (geografska potpodručja GFCM-a 1, 2, 5, 6 i 7)

                        Skupina stokova

                        Duljina plovila preko svega

                        Španjolska

                        Francuska

                        Italija

                        Oznaka skupine ribolovnog napora

                        Trlja blatarica na geografskim potpodručjima 1, 5, 6 i 7;
                           oslić na geografskim potpodručjima 1, 5, 6 i 7;
                           dubinska kozica na geografskim potpodručjima 1, 5 i 6;
                           škamp na geografskim potpodručjima 5 i 6.

                        < 12 m

                        2 260

                        0

                        0

                        EFF1/MED1_TR1

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        24 284

                        0

                        0

                        EFF1/MED1_TR2

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        46 277

                        5 144

                        0

                        EFF1/MED1_TR3

                        ≥ 24 m

                        16 240

                        6 258

                        0

                        EFF1/MED1_TR4

                        Skupina stokova

                        Duljina plovila preko svega

                        Španjolska

                        Francuska

                        Italija

                        Oznaka skupine ribolovnog napora

                        Svijetlocrvena kozica na geografskim potpodručjima 1, 5, 6 i 7.

                        < 12 m

                        0

                        0

                        0

                        EFF2/MED1_TR1

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        1 139

                        0

                        0

                        EFF2/MED1_TR2

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        10 822

                        0

                        0

                        EFF2/MED1_TR3

                        ≥ 24 m

                        9 066

                        0

                        0

                        EFF2/MED1_TR4

               (b) otok Korzika, Ligursko more, Tirensko more i otok Sardinija (geografska potpodručja GFCM-a 8, 9, 10 i 11)

                        Skupina stokova

                        Duljina plovila preko svega

                        Španjolska

                        Francuska

                        Italija

                        Oznaka skupine ribolovnog napora

                        Trlja blatarica na geografskim potpodručjima 9, 10 i 11;
                           oslić na geografskim potpodručjima 9, 10 i 11;
                           dubinska kozica na geografskim potpodručjima 9, 10 i 11;
                           škamp na geografskim potpodručjima 9 i 10.

                        < 12 m

                        0

                        208

                        3 081

                        EFF1/MED2_TR1

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        0

                        832

                        46 350

                        EFF1/MED2_TR2

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        0

                        208

                        31 170

                        EFF1/MED2_TR3

                        ≥ 24 m

                        0

                        208

                        4 160

                        EFF1/MED2_TR4

                        Skupina stokova

                        Duljina plovila preko svega

                        Španjolska

                        Francuska

                        Italija

                        Oznaka skupine ribolovnog napora

                        Velika crvena kozica na geografskim potpodručjima 9, 10 i 11.

                        < 12 m

                        0

                        0

                        510

                        EFF2/MED2_TR1

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        0

                        0

                        3 760

                        EFF2/MED2_TR2

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        0

                        0

                        3 028

                        EFF2/MED2_TR3

                        ≥ 24 m

                        0

                        0

                        405

                        EFF2/MED2_TR4

               PRILOG II.
               RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA RIBARSKA PLOVILA UNIJE U JADRANSKOME MORU

               U tablicama u ovom Prilogu utvrđuju se ribolovne mogućnosti po skupinama napora za stokove i plovila te, prema potrebi, s njima funkcionalno povezani uvjeti.

               Sve ribolovne mogućnosti utvrđene u ovom Prilogu podliježu pravilima utvrđenima u člancima od 26. do 35. Uredbe (EZ) 1224/2009.

               Osim ako je određeno drukčije, upućivanja na ribolovne zone jesu upućivanja na geografska potpodručja GFCM-a.

               Za potrebe ovog Priloga navodi se sljedeća usporedna tablica latinskih i uobičajenih naziva:

                        Znanstveni naziv

                        Troslovna oznaka

                        Uobičajeni naziv

                        Engraulis encrasicolus

                        ANE

                        Inćun

                        Merluccius merluccius

                        HKE

                        Oslić

                        Mullus barbatus

                        MUT

                        Trlja blatarica

                        Nephrops norvegicus

                        NEP

                        Škamp

                        Parapenaeus longirostris

                        Sardina pilchardus

                        Solea solea

                        DPS

                        PIL

                        SOL

                        Dubinska kozica

                        Srdela

                        List

               1.Mali pelagični stokovi na geografskim potpodručjima GFCM-a 17 i 18

               U tablici u ovom odjeljku utvrđuje se najveća dopuštena razina ulova izražena u tonama žive mase.

                        Vrsta:

                        Male pelagične vrste
                           (inćun i srdela)

                        Engraulis encrasicolus
                           i Sardina pilchardus

                        Zona:

                        vode Unije i međunarodne vode na geografskim potpodručjima GFCM-a 17 i 18

                        (SP1/GF1718)

                        Unija

                        101 711

                        (1) (2)

                        Najviša razina ulova

                        Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        TAC

                        Nije relevantno

                        (1)
                              Količine za Sloveniju temelje se na razini ulova iz 2014., no ne bi smjele premašiti 300 tona.

                        (2)
                              Ograničeno na Hrvatsku, Italiju i Sloveniju.

               2.Pridneni stokovi na geografskim potpodručjima GFCM-a 17 i 18

               U tablici u ovom odjeljku utvrđuje se najveći dopušteni ribolovni napor (kilovat ribolovni dani) po skupinama napora, duljini plovila preko svega i vrsti povlačnih mreža (koća) kojima se love pridneni stokovi na geografskim potpodručjima GFCM-a 17 i 18 (Jadransko more).

                        kW * ribolovni dani

                        Vrsta ribolovnog alata

                        Stokovi

                        Duljina plovila preko svega

                        Hrvatska

                        Italija

                        Slovenija

                        Oznaka skupine ribolovnog napora

                        Povlačne mreže (koće) (OTB)

                        Oslić, dubinska kozica, škamp, trlja blatarica (geografska potpodručja 17 i 18)

                        < 12 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        Povlačna mreža (koća) s gredom (TBB)

                        Oslić (geografsko potpodručje 17)

                        < 12 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        Pridnena povlačna mreža (koća) koja se povlači dvama plovilima (PTB)

                        Oslić, dubinska kozica, škamp, trlja blatarica (geografska potpodručja 17 i 18)

                        < 12 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        Povlačna mreža (koća) sa širilicama za vuču u paru (OTT)

                        Oslić, dubinska kozica, škamp, trlja blatarica (geografska potpodručja GFCM-a 17 i 18)

                        < 12 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 12 m i < 18 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 18 m i < 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

                        ≥ 24 m

                        pm

                        pm

                        pm

                        pm

               PRILOG III.
               RIBOLOVNE MOGUĆNOSTI ZA RIBARSKA PLOVILA UNIJE U CRNOME MORU

               U tablicama u ovom Prilogu utvrđeni su TAC-ovi i kvote izraženi u tonama žive mase za svaki stok i, prema potrebi, s njima funkcionalno povezani uvjeti.

               Sve ribolovne mogućnosti utvrđene u ovom Prilogu podliježu pravilima utvrđenima u člancima od 26. do 35. Uredbe (EZ) 1224/2009.

               Osim ako je određeno drukčije, upućivanja na ribolovne zone jesu upućivanja na geografska potpodručja GFCM-a.

               Za potrebe ovog Priloga navodi se sljedeća usporedna tablica latinskih i uobičajenih naziva:

                        Znanstveni naziv

                        Troslovna oznaka

                        Uobičajeni naziv

                        Sprattus sprattus

                        SPR

                        papalina

                        Psetta maxima

                        TUR

                        oblić

                        Vrsta:

                        papalina

                        Zona:

                        vode Unije u Crnome moru – geografsko potpodručje GFCM-a 29

                        Sprattus sprattus

                        (SPR/F3742C)

                        Bugarska

                        8 032,50

                        Analitička kvota

                        Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Rumunjska

                        3 442,50

                        Unija

                        11 475

                        TAC

                        Nije relevantno/
                           Nije dogovoreno

                        Vrsta:

                        oblić

                        Zona:

                        vode Unije u Crnome moru – geografsko potpodručje GFCM-a 29

                        Psetta maxima

                        (TUR/F3742C)

                        Bugarska

                        pm

                        Analitički TAC

                        Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Ne primjenjuje se članak 4. Uredbe (EZ) br. 847/96.

                        Rumunjska

                        pm

                        Unija

                        pm

                        (*)

                        TAC

                                     pm

                        _________

                        (*)
                              Od 15. travnja do 15. lipnja 2020. nisu dopuštene nikakve ribolovne aktivnosti, uključujući prekrcaj, zadržavanje na plovilu i iskrcavanje.

                     (1)
                  *
                        TBB, OTB, PTB, TBN, TBS, TB, OTM, PTM, TMS, TM, OTT, OT, PT, TX, OTP, TSP.


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.3.2020.
            COM(2020) 111 final
            2020/0042(COD)
            Prijedlog
            UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
            o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 95/93 o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice
            (Tekst značajan za EGP)

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

                  Uredbom Vijeća (EEZ) br. 95/93
                     1
                   utvrđuju se pravila za dodjelu slotova u zračnim lukama EU-a. Članak 10. te uredbe sadržava pravilo „iskoristi ili izgubi”, prema kojem zračni prijevoznici moraju iskoristiti najmanje 80 % dodijeljenih slotova u nekom razdoblju reda letenja (ljetnom ili zimskom) kako bi zadržali prednost u okviru iste serije slotova u odgovarajućem razdoblju reda letenja sljedeće godine (tzv. „stečena prava”).

                  Pojava virusa SARS-CoV-2 ima ozbiljne posljedice za zračne prijevoznike i dovela je do znatnog pada zračnog prometa od početka 2020. Europski zračni prijevoznici te su posljedice prvi put primijetili kod letova u Narodnu Republiku Kinu i Posebno Upravno Područje Narodne Republike Kine Hong Kong i iz njih u siječnju 2020., no širenje virusa od siječnja 2020. dovelo je do općeg pogoršanja, među ostalim i u Europi. Nije moguće predvidjeti kako će se epidemija dalje razvijati ni koliko će dugo trajati njezine posljedice.

                  Međutim, s obzirom na pad potražnje za prijevozom putnika, zračni prijevoznici već su počeli otkazivati letove te ih i dalje otkazuju, zbog čega će iskorištenost slotova tijekom zimskog razdoblja reda letenja 2019.–2020. i ljetnog razdoblja reda letenja 2020. pasti ispod praga od 80 % koji je utvrđen Uredbom.

                  Nakon što je od 2009. do 2019. prosječni godišnji rast broja putnika u Europi iznosio 3,3 %, Eurocontrol je zabilježio pad broja letova od 10 % u prva dva tjedna ožujka 2020. u usporedbi s istim razdobljem 2019. S obzirom na pad potražnje uzrokovan krizom većina europskih zračnih prijevoznika prestaje koristiti zrakoplove. To znači da će se pad broja letova nastaviti. Taj pad u odnosu na prošlu godinu produljuje se i na ljetnu sezonu, za koju je, prema podacima IATA-e, pad u broju rezervacija zračnih prijevoznika u usporedbi s prošlom godinom iznosio 40–60 % za razdoblje od ožujka do lipnja 2020. za linije izvan Italije, a taj je pad bio izraženiji na kraćim nego na duljim letovima. Broj rezervacija na talijanskim linijama početkom ožujka 2020. pao je za više od 50 %, a faktor popunjenosti bio je tek 40 %.

                  Europske zračne luke predviđaju da će u prvom tromjesečju 2020. izgubiti 67 milijuna putnika. To ozbiljno utječe na zračni promet u cijeloj Uniji.

                  Na temelju trenutačnih informacija Eurocontrola, zračnih prijevoznika i zračnih luka, razumno je pretpostaviti da će se trenutačna situacija, čija je glavna značajka izniman pad potražnje, nastaviti barem tijekom ožujka, travnja, svibnja i lipnja 2020.

                  Međutim, prema Uredbi o dodjeli slotova, zračni prijevoznici obvezni su koristiti slotove najmanje 80 % vremena tijekom razdoblja reda letenja za koje su im dodijeljeni kako bi se zajamčila dodjela istih slotova u toj sezoni sljedeće godine. Budući da ne postoje mjere kojima se, u svrhu tog izračuna, poništavaju učinci trenutačnih okolnosti, zračni prijevoznici vjerojatno će obavljati velik broj letova s vrlo niskom popunjenosti kako bi zadržali stečena prava te će tako povećavati financijske gubitke i štetno utjecati na okoliš.

                  Prema Uredbi (EEZ) br. 95/93 koordinator slotova jedina je osoba odgovorna za dodjelu slotova i obvezan je djelovati u skladu s Uredbom [njezinim člankom 4. stavkom 5.]. Koordinatori u obavljanju svoje zadaće dodjele slotova djeluju samostalno i bez uputa drugih osoba.

                  S obzirom na navedene okolnosti Uredbu (EEZ) br. 95/93 trebalo bi izmijeniti kako bi se njome zaštitila stečena prava zračnih prijevoznika na slotove koji nisu iskorišteni u razdoblju u kojem je zrakoplovno tržište najjače pogođeno pojavom virusa SARS-CoV-2. Predloženo razdoblje obuhvaća četveromjesečno razdoblje od ožujka 2020. do lipnja 2020. za sve letove. Usto, s obzirom na to da su ozbiljne posljedice pojave virusa SARS-CoV-2 najprije došle do izražaja u Narodnoj Republici Kini i Posebnom Upravnom Području Narodne Republike Kine Hong Kongu, predlaže se da se stečena prava na slotove za letove u ta tržišta i iz njih zaštite tijekom dužeg ukupnog razdoblja. Dodatno razdoblje počinje 23. siječnja 2020., na datum kad su vlasti zatvorile prvu zračnu luku u Narodnoj Republici Kini.

                  Ta izmjena bila bi donesena u obliku pravila po kojem koordinatori slotove dodijeljene za predmetna referentna razdoblja smatraju iskorištenima. Tim bi se pravilom ublažile posljedice trenutačne krize i pružila pravna sigurnost zračnim prijevoznicima u pogledu odgovarajućih dijelova razdoblja reda letenja. Slotove koje zračni prijevoznici tako oslobode koordinatori bi prema potrebi mogli preraspodijeliti. Te bi preraspodjele, po svojoj prirodi, bile ad hoc i ne bi utjecale na položaj zračnih prijevoznika za koje bi se, prema predloženom pravilu, smatralo da su iskoristili predmetne slotove.

                  Zbog trenutačnih okolnosti ne može se predvidjeti kad će se situacija u području javnog zdravlja i povjerenje potrošača vratiti u normalno stanje. Ako se situacija u međuvremenu zaista vrati u normalno stanje, produljenje predložene mjere na cijelu ljetnu sezonu 2020. (koja završava 24. listopada 2020.) moglo bi biti nerazmjerno jasno definiranom cilju. Stoga se predlaže da se Komisija ovlasti za produljenje razdoblja primjene mjera, putem delegiranih akata, kad je to potrebno. Komisija bi takve odluke trebala temeljiti na najnovijim dostupnim informacijama koje objavljuje upravitelj mrežom EU-a Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe („Eurocontrol”) i relevantnim znanstvenim savjetima.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području

                  Uredba (EEZ) br. 95/93 ne odnosi se na probleme povezane s mogućnošću zadržavanja slotova u sljedećim razdobljima reda letenja s kojima se suočavaju zračni prijevoznici zbog pojave virusa SARS-CoV-2. Uredba bi se stoga trebala izmijeniti kako bi se ublažile posljedice trenutačne krize, pružila pravna sigurnost zračnim prijevoznicima i održala jedinstvenost europskog sustava dodjele slotova.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

                  Učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta u području zračnog prometa i povezanih usluga ovisi o gospodarskim rezultatima zračnih prijevoznika. Gospodarske posljedice pojave virusa SARS-CoV-2 za zračne prijevoznike mogle bi ugroziti njihovu financijsku stabilnost i imati ozbiljan negativan učinak na sustav prijevoza i gospodarstvo u cjelini. Stoga je iznimno važno izmijeniti Uredbu o dodjeli slotova kako bi se riješio taj problem zračnih prijevoznika.

                  Ta mjera služi i za ispunjavanje važnog cilja održivosti jer zračni prijevoznici više neće imati razlog da obavljaju letove unatoč niskoj popunjenosti samo da ne bi izgubili svoje slotove.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

                  Ova se inicijativa temelji na članku 100. stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Tom se odredbom dopušta donošenje svih odgovarajućih odredaba za zračni promet te je već poslužila kao osnova za donošenje Uredbe (EEZ) br. 95/93.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Države članice ne mogu ostvariti ciljeve prijedloga u dovoljnoj mjeri iz sljedećih razloga: Uredbom (EEZ) br. 95/93 ne dopušta se državama članicama da obvežu koordinatore da nekorištene slotove smatraju iskorištenima zbog razloga poput onih koji se ovdje navode. Taj se cilj može postići samo tako da Unija izmijeni samu Uredbu.

               •Proporcionalnost

                  Ovaj prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje cilja ublažavanja posljedica pojave virusa SARS-CoV-2 u svrhu funkcioniranja Uredbe (EEZ) br. 95/93. Predložena mjera stoga je proporcionalna, među ostalim i zbog pravovremene provedbe za različite vrste odredišta.

               •Odabir instrumenta

                  Kako bi se postigao njegov cilj, pravni instrument mora se primjenjivati izravno i općenito, isto kao i sama Uredba (EEZ) br. 95/93. Stoga je primjereni pravni instrument uredba.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA

               •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Riječ je o hitnoj mjeri potaknutoj iznenadnom i nepredvidivom pojavom virusa SARS-CoV-2 i posljedičnim širenjem covida-19. Zato mjera nije relevantna za program za primjerenost propisa i nije provedena ex post evaluacija.

                  Međutim, opseg i učinak ove mjere slični su prethodnim izmjenama Uredbe (EEZ) br. 95/93 potaknutima drugim hitnim situacijama. One su uključivale sljedeće situacije:

               –2002., nakon terorističkih napada 11. rujna (Uredba (EZ) br. 894/2002),

               –2003., nakon rata u Iraku i pojave teškog akutnog respiratornog sindroma (SARS) (Uredba (EZ) br. 1554/2003), i

               –2009., tijekom svjetske financijske krize (Uredba (EZ) br. 545/2009).

               •Savjetovanja s dionicima

                  S obzirom na hitnost situacije službena savjetovanja s dionicima nisu provedena. Međutim, tijela država članica i dionici pozvali su Komisiju da donese prijedlog odgovarajućih mjera u kontekstu Uredbe (EEZ) br. 95/93.

               •Prikupljanje i primjena stručnog znanja

                  Kao što je objašnjeno, odgovarajuće prikupljanje stručnog znanja nije bilo moguće zbog hitnosti situacije. Međutim, Komisija je iskoristila iskustvo stečeno primjenom Uredbe (EEZ) br. 95/93 i njezinim izmjenama za koje su se provela savjetovanja sa stručnjacima.

               •Procjena učinka

                  S obzirom na hitnost situacije procjena učinka nije provedena. Opseg i učinak ove mjere slični su prethodnim izmjenama Uredbe (EEZ) br. 95/93 potaknutima drugim hitnim situacijama. Mjera je osmišljena da bi se smanjili financijski gubici zračnih prijevoznika zbog pravila „iskoristi ili izgubi” i štetan učinak na okoliš.

               •Temeljna prava

                  Nije primjenjivo.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

                  Nije primjenjivo.

               5.DRUGI ELEMENTI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

                  Mjera ne uključuje posebne mehanizme praćenja ili izvješćivanja, no Komisija bi trebala biti obvezna pratiti razvoj pojave virusa SARS-CoV-2 i njezin utjecaj na zračni promet te bi, ako je to potrebno, trebala biti ovlaštena donijeti delegirani akt o produljenju razdoblja na koje se mjera odnosi.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga

                  Članak 10.a zamjenjuje se novim člankom kako bi se koordinatori, u svrhu procjene stjecanja stečenih prava, obvezali smatrati da je zračni prijevoznik kojem su slotovi prvotno dodijeljeni za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. iskoristio te slotove. U pogledu slotova za letove između EU-a i Narodne Republike Kine ili između EU-a i Posebnog Upravnog Područja Narodne Republike Kine Hong Konga predviđeno je dodatno, ranije razdoblje (od 23. siječnja 2020.). Uvjet je da se, za slučajeve nakon stupanja na snagu predložene Uredbe, svi takvi slotovi moraju vratiti koordinatoru slotova. Za vraćene slotove koji se naknadno preraspodjeljuju drugim zračnim prijevoznicima zračni prijevoznik koji ih koristi neće moći dobiti stečena prava.

               Prema članku 10.a Komisija se ujedno ovlašćuje za donošenje delegiranih akata ako se kriza povezana s pojavom virusa SARS-CoV-2 ne riješi te i dalje bude imala negativan učinak na zračni promet, uključujući na stečena prava na slotove. S obzirom na brzinu širenja virusa delegirani akti moraju se donijeti hitnim postupkom.

               2020/0042 (COD)

               Prijedlog

               UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

               o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 95/93 o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice

               (Tekst značajan za EGP)

               EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. stavak 2.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

               uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
                  2
               ,

               uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
                  3
               ,

               u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,

               budući da:

               (1)Pojava bolesti COVID-19 uzrokovane koronavirusom 2 povezanim s teškim akutnim respiratornim sindromom (SARS-CoV-2) dovela je do naglog smanjenja zračnog prometa zbog znatnog pada potražnje i izravnih mjera država članica i trećih zemalja usmjerenih na ograničavanje širenja epidemije. Ozbiljne posljedice za zračne prijevoznike počele su se osjećati već u siječnju 2020. u Narodnoj Republici Kini i Posebnom Upravnom Području Narodne Republike Kine Hong Kongu, a sveopće posljedice osjećaju se od 1. ožujka 2020. te će vjerojatno utjecati na najmanje dva razdoblja reda letenja, odnosno zimsko razdoblje reda letenja 2019./2020. i ljetno razdoblje reda letenja 2020.

               (2)Te okolnosti nisu pod kontrolom zračnih prijevoznika, a posljedično dobrovoljno ili obvezno otkazivanje letova zračnih prijevoznika nužan je ili legitiman odgovor na te okolnosti. Naime, dobrovoljnim otkazivanjem štiti se financijska stabilnost zračnih prijevoznika i izbjegava se štetan učinak na okoliš praznih ili većinom praznih letova koji se obavljaju samo kako bi se zadržali odgovarajući slotovi u zračnim lukama.

               (3)Prema podacima koje objavljuje upravitelj mrežom EU-a Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe („Eurocontrol”) zračni promet u europskoj regiji u prvoj polovini ožujka 2020. pao je za 10 % u odnosu na isto razdoblje prošle godine. Zračni prijevoznici javljaju velik pad rezervacija i otkazuju znatan broj letova u zimskom razdoblju reda letenja 2019.–2020. i ljetnom razdoblju reda letenja 2020. zbog pojave virusa.

               (4)Prema članku 8. stavku 2. u vezi s člankom 10. stavkom 2. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 95/93 ako zračni prijevoznik ne koristi seriju slotova najmanje 80 % vremena koje mu je dodijeljeno u koordiniranoj zračnoj luci, riskira gubitak prije stečene prednosti u pogledu tih slotova.

               (5)Prema članku 10. stavku 4. Uredbe (EEZ) br. 95/93 koordinatori slotova, u svrhu izračuna prije stečene prednosti, smiju zanemariti nekorištenje slotova u zračnim lukama tijekom razdoblja kad zračni prijevoznik ne može obavljati letove zbog, primjerice, zatvaranja zračne luke. Međutim, taj se članak ne odnosi na situacije poput pojave virusa SARS-CoV-2. Stoga je primjereno donijeti odgovarajuću mjeru.

               (6)S obzirom na poznate rezervacije i epidemiološka predviđanja, u ovoj se fazi razumno može očekivati da će zbog pojave virusa SARS-CoV-2 doći do znatnog broja otkazivanja u razdoblju od 1. ožujka 2020. do barem 30. lipnja 2020. Nekorištenje slotova dodijeljenih za to razdoblje ne bi trebalo dovesti do gubitka prije stečene prednosti koju bi zračni prijevoznici inače imali. Stoga je nužno definirati uvjete pod kojima bi se za tu svrhu u odgovarajućoj sezoni koja slijedi neiskorišteni slotovi trebali smatrati iskorištenima.

               (7)Slotovi u koordiniranim zračnim lukama vrijedan su gospodarski resurs. Unatoč općem padu zračnog prometa otkazivanje letova ne bi trebalo onemogućiti da se slotovima zračnih luka koriste drugi zračni prijevoznici koji bi ih ipak željeli koristiti privremeno, a da se na taj način ne dobivaju stečena prava na te slotove. Stoga, kad slotove ne koristi zračni prijevoznik kojem su dodijeljeni, njih bi odmah trebalo vratiti koordinatoru.

               (8)Teško je predvidjeti kako će se dalje razvijati širenje virusa SARS-CoV-2 i kakve će posljedice imati za zračne prijevoznike. Komisija bi trebala neprekidno analizirati posljedice virusa SARS-CoV-2 za sektor zračnog prometa i Unija bi trebala imati mogućnost produljiti, bez nepotrebnog odgađanja, razdoblje tijekom kojeg se primjenjuju mjere predviđene ovom Uredbom ako se loši uvjeti nastave.

               (9)Radi produljenja mjera navedenih u ovoj Uredbi, ako je to potrebno i opravdano, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. UFEU-a radi izmjene ove Uredbe kako bi se produljilo vrijeme tijekom kojeg se primjenjuju mjere predviđene ovom Uredbom. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kad i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

               (10)Uzimajući u obzir hitnost zbog iznimnih okolnosti koje opravdavaju predložene mjere, primjereno je predvidjeti iznimku od roka od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju.

               (11)Uzimajući u obzir hitnost zbog iznimnih okolnosti koje opravdavaju utvrđene mjere, primjereno je omogućiti trenutačno stupanje na snagu ove Uredbe,

               DONIJELI SU OVU UREDBU:

               Članak 1.

               Uredba (EEZ) br. 95/93 mijenja se kako slijedi:

               (1)Članak 10.a zamjenjuje se sljedećim:

               „Članak 10.a

               1.
                     Za potrebe članka 8. stavka 2. i članka 10. stavka 2. koordinatori smatraju da je zračni prijevoznik kojem su slotovi prvotno dodijeljeni za razdoblje od 1. ožujka 2020. do 30. lipnja 2020. iskoristio te slotove.

               2.
                     Za potrebe članka 8. stavka 2. i članka 10. stavka 2. koordinatori smatraju da je zračni prijevoznik kojem su slotovi prvotno dodijeljeni za razdoblje od 23. siječnja 2020. do 29. veljače 2020. iskoristio te slotove ako je riječ o letovima između zračnih luka u Europskoj uniji i zračnih luka u Narodnoj Republici Kini ili Posebnom Upravnom Području Narodne Republike Kine Hong Kongu.

               3.
                     Kad je riječ o slotovima za dane počevši od tjedan dana od stupanja na snagu ove Uredbe, stavak 1. primjenjuje se samo ako su predmetni neiskorišteni slotovi stavljeni na raspolaganje koordinatoru kako bi ih preraspodijelio drugim zračnim prijevoznicima.

               4.
                     Ako Komisija na temelju podataka koje objavi upravitelj mrežom EU-a Europske organizacije za sigurnost zračne plovidbe („Eurocontrol”) bude smatrala da je zračni promet i dalje smanjen u odnosu na isto razdoblje prošle godine i da će se to vjerojatno nastaviti te da je, sudeći po najboljim dostupnim znanstvenim podacima, ta situacija posljedica pojave virusa SARS-CoV-2, Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 12.a kako bi se na odgovarajući način izmijenilo razdoblje navedeno u stavku 1.

               5.
                     Komisija neprekidno prati situaciju s obzirom na kriterije iz članka 4. Na temelju podataka koji su joj dostupni, Komisija do 15. travnja 2020. predstavlja sažeto izvješće. Bude li potrebno, u najkraćem mogućem roku donosi delegirani akt iz stavka 4.

               6.
                     Ako, u slučaju dugotrajnih posljedica širenja virusa SARS-CoV-2 na sektor zračnog prometa u Europskoj uniji, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi, na delegirane akte donesene na temelju ovog članka primjenjuje se postupak predviđen u članku 12.b.”

               (2)Umeću se sljedeći članci 12.a i 12.b:

               „Članak 12.a

               Izvršavanje delegiranja ovlasti

               1.
                     Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

               2.
                     Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od jedne godine počevši od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.

               3.
                     Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

               4.
                     Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

               5.
                     Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

               6.
                     Delegirani akt donesen na temelju članka 10.a stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

               Članak 12.b

               Hitni postupak

               1.
                     Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen nikakav prigovor u skladu sa stavkom 2. Prilikom priopćenja delegiranog akta Europskom parlamentu i Vijeću navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.

               2.
                     Europski parlament ili Vijeće mogu podnijeti prigovor na delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 12.a stavka 6. U takvom slučaju Komisija bez odgode stavlja dotični akt izvan snage nakon što joj Europski parlament ili Vijeće priopće svoju odluku o podnošenju prigovora.”

               Članak 2.

               Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

               Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                  Za Europski parlament
                        Za Vijeće

                  Predsjednik
                        Predsjednik

                     (1)

                        Uredba Vijeća (EEZ) br. 95/93 od 18. siječnja 1993. o zajedničkim pravilima za dodjelu slotova u zračnim lukama Zajednice (SL L 14, 22.1.1993., str. 1.).

                     (2)

                        SL C, , str. .

                     (3)

                        SL C, , str. .