               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2018.
            COM(2018) 449 final
            2018/0237(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije potpišu Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108)

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije potpišu Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108) (dalje u tekstu „Protokol o izmjeni”). Komisija je istodobno podnijela prijedlog odluke Vijeća o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni.

               2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1.Kontekst

                  Konvencija Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka („Konvencija br. 108”) jedini je pravno obvezujući multilateralni sporazum u području zaštite osobnih podataka. Cilj je Konvencije zaštita prava na privatnost priznatog člankom 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Pravo na privatnost i pravo na zaštitu podataka sadržana su i u člancima 7. i 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima te članku 16. UFEU-a.

                  Konvencijom br. 108 od stranaka se zahtijeva da u svoje nacionalno zakonodavstvo uvrste nužne mjere kako bi osigurale poštovanje ljudskih prava svih osoba u pogledu obrade osobnih podataka. To je bio jedan od glavnih izvora nadahnuća za razvoj pravne stečevine EU-a u području zaštite podataka. Jedan od ciljeva Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka bio je prema njezinoj uvodnoj izjavi 11. upravo „dati sadržaj i jačati [načela i prava] iz [Konvencije br. 108]”.

                  Trenutačno je Konvenciju br. 108 ratificirala 51 država, uključujući 28 država članica EU-a, četiri države članice EFTA-e, sve zemlje zapadnog Balkana, nekoliko zemalja susjedstva (npr. Armenija i Gruzija), Ruska Federacija, Turska te nekoliko neeuropskih zemalja u Africi (npr. Senegal i Tunis) i Latinskoj Americi (Urugvaj). Nekoliko je zahtjeva (npr. Argentina, Meksiko i Maroko) u postupku, a niz država ima status promatrača (npr. Japan i Južna Koreja).

                  Konvencija br. 108 otvorena je za potpisivanje 1981., mnogo prije doba interneta i elektroničke komunikacije. Razvoj tehnologije i globalizacija informacija sa sobom nose nove izazove u području zaštite osobnih podataka. Protokolom o izmjeni želi se modernizirati Konvencija br. 108 kako bi se pronašli odgovori na te izazove.

               2.2.Protokol o izmjeni

                  Modernizirana Konvencija (tj. Konvencija br. 108 izmijenjena Protokolom o izmjeni) imat će ujednačeno područje primjene za sve njezine stranke, bez mogućnosti da se iz primjene u potpunosti izuzmu neki sektori ili aktivnosti (npr. u području nacionalne sigurnosti), kao što je slučaj s tekstom važeće Konvencije br. 108. Njome bi se stoga obuhvatile sve vrste obrade podataka u okviru nadležnosti stranaka, i u javnom i u privatnom sektoru.

                  Protokolom o izmjeni znatno se povećava razina zaštite podataka osigurana Konvencijom br. 108. Konkretno, u moderniziranoj Konvenciji pobliže će se odrediti načelo zakonite obrade (posebice u pogledu zahtjeva za pristanak) i dodatno ojačati zaštita posebnih kategorija podataka (te će se ujedno kategorije proširiti na one priznate kao posebne kategorije osobnih podataka u zakonodavstvu Unije). Osim toga, moderniziranom Konvencijom predvidjet će se dodatne zaštitne mjere za osobe pri obradi njihovih osobnih podataka (posebice, obveze ispitivanja mogućeg utjecaja planiranog postupka obrade podataka i provedbe odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera; obveza prijavljivanja ozbiljnih povreda tajnosti podataka) te će se ojačati njihova prava (posebice u pogledu transparentnosti i pristupa podacima). Uvedena su i nova prava osoba čiji se podaci obrađuju, kao što je pravo da se na njih ne primjenjuje odluka koja se temelji isključivo na automatiziranoj obradi i znatno utječe na njih, pravo prigovora na obradu i pravo na pravni lijek u slučaju povrede prava pojedinca.

                  Modernizirana Konvencija sadržavat će revidirane odredbe (trenutačno uključene u Dodatni protokol koji su potpisale samo neke stranke) kojima se stranke obvezuju uspostaviti jedno ili više neovisnih tijela odgovornih za osiguravanje usklađenosti s odredbama Konvencije br. 108. Uloga tih tijela bila bi ojačana tako što bi se stranke obvezalo da im dodijele dodatne ovlasti, npr. ovlast za donošenje odluka u vezi s povredama Konvencije br. 108 te izricanje administrativnih sankcija.

                  Sustav izuzeća od gore navedenih prava i obveza kako su formulirana u Protokolu o izmjeni ispunjava tri osnovna uvjeta: očuvanje sveobuhvatne primjene Konvencije br. 108 (bez općih iznimki), fleksibilnost (što omogućuje usklađivanje visokih standarda zaštite podataka s drugim važnim javnim interesima, na primjer interesima nacionalne sigurnosti) i sveukupna usklađenost sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava (posebice nepostojanje ograničenja koja utječu na bit temeljnog prava na zaštitu podataka).

                  Općenito, moderniziranom Konvencijom osigurala bi se visoka razina zaštite, ostavljajući prostora za fleksibilnost strankama u pogledu provedbe njezinih odredaba u nacionalno pravo. Pristupanje moderniziranoj Konvenciji br. 108 bilo bi privlačno zemljama, i izvan Europe, koje namjeravaju uspostaviti ili ojačati svoje sustave za zaštitu podataka. Može se očekivati da će njezin praktični učinak biti mnogo veći od važeće Konvencije br. 108 i u pogledu njezina područja primjene i obveza utvrđenih u njoj.

                  Nakon što stupi na snagu Protokolom o izmjeni uvodi se mogućnost da Unija postane stranka (modernizirane) Konvencije. Što se tiče prava glasovanja u Odboru Konvencije, u usuglašenom tekstu Konvencije osigurava se načelo da Unija može glasovati u svojem području nadležnosti s brojem glasova koji odgovara broju njezinih država članica koje su stranke Konvencije. Kako bi se riješile nedoumice u vezi s vrijednosti glasa Unije, dogovoreno je kompromisno rješenje, odnosno da se odluke mogu donijeti samo većinom od četiri petine glasova stranaka, a za najvažnije odluke koje se odnose na strankino poštovanje Konvencije dvostrukom većinom (kvalificiranom većinom i običnom većinom stranaka koje nisu članice EU-a).

                  Moderniziranom Konvencijom pospješila bi se i učinkovitost zaštite podataka tako što bi se osiguralo da Odbor Konvencije može ocijeniti učinkovitost poduzetih mjera u nacionalnom zakonodavstvu u pogledu provedbe odredbi Konvencije.

                  Tekst Protokola o izmjeni usklađen je s predstavnicima država članica u nadležnoj radnoj skupini Vijeća te se njime provode pregovaračke smjernice Vijeća. Također je potpuno u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) i Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka (Direktiva o zaštiti podataka koje obrađuje policija), čime se isključuje da države članice podliježu različitim ili čak suprotnim obvezama prema pravu Unije i Vijeća Europe. Donošenje čvrste Konvencije temeljene na jednakom pristupu i načelima kao (nova) pravna stečevina Unije osobito je važno za međunarodnu strategiju Unije u području zaštite podataka. Konvencija br. 108 koja je otvorena i za neeuropske države, dobila je veliku potporu od zemalja diljem svijeta koje pripremaju ili planiraju donijeti zakonodavstvo o zaštiti podataka. Komisija je u Komunikaciji iz siječnja 2017. „Razmjena i zaštita osobnih podataka u globaliziranom svijetu” (COM/2017/07 final) uputila na Konvenciju br. 108 te priznala da bi se modernizirana Konvencija temeljila na istim načelima kao i zakonodavstvo EU-a o zaštiti podataka te bi stoga „pridonijela konvergenciji skupa visokih standarda zaštite podataka” na globalnoj razini. Prema tome, preuzela je obvezu  „poticati brzo donošenje” Protokola o izmjeni.

               2.3.Postojeće zakonodavstvo i politika Unije u tom području

                  Područje uređeno izmijenjenom Konvencijom sada je uglavnom obuhvaćeno zakonodavnim okvirom Unije o zaštiti podataka. U Općoj uredbi o zaštiti podataka koja se primjenjuje od 25. svibnja 2018. i u Direktivi o zaštiti podataka koje obrađuje policija za koju je razdoblje prenošenja završilo 6. svibnja 2018. predviđa se sveobuhvatni sustav pravila u području zaštite podataka i osigurava barem podjednak, a u mnogim slučajevima i viši standard zaštite. U skladu s člankom 13. modernizirane Konvencije stranke mogu osobama čiji se podaci obrađuju dodijeliti „širu mjeru zaštite od one propisane ovom Konvencijom” te stoga mogu slobodno donijeti strože mjere zaštite.

               2.4.Razlozi prijedloga

                  Protokol o izmjeni stupa na snagu kada sve stranke polože svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju kod glavnog tajnika Vijeća Europe. S obzirom na veliki broj stranaka koje ga trebaju ratificirati, Protokolom o izmjeni omogućuje se „djelomično stupanje na snagu” za manju skupinu stranaka nakon pet godina nakon što je najmanje trideset osam stranaka izrazilo pristanak da budu obvezane Konvencijom. Svečano potpisivanje Protokola o izmjeni održat će se 25. lipnja 2018. u Strasbourgu.

                  Države članice EU-a (trenutačno jedine stranke Konvencije br. 108) trebale bi poduzeti potrebne korake kako bi osigurale brzo stupanje na snagu Protokola o izmjeni:

                  Prvo, s obzirom na to da bi modernizirana Konvencija sadržavala uglavnom slične zaštitne mjere kao Opća uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka koje obrađuje policija, (djelomično) stupanje na snagu pridonijet će promicanju Unijinih standarda za zaštitu podataka diljem svijeta. Naime, Konvencija br. 108 imala je ključnu ulogu u širenju „europskog modela zaštite podataka” u svijetu jer se često koristi kao izvor inspiracije za zemlje koje namjeravaju donijeti ili modernizirati svoje zakone o privatnosti. To je danas još i važnije s obzirom na to da se u sve više zemalja u mnogim regijama svijeta donosi takvo zakonodavstva. Pojačanjem standarda zaštite među strankama Konvencije olakšao bi se i protok podataka između stranaka Konvencije koje su članice EU-a i onih koje to nisu. Za niz zemalja pristupanje Konvenciji br. 108 pokazalo se korisnim i za pripremu za mogući zaključak Europske komisije o primjerenosti. Taj se aspekt jača Općom uredbom o zaštiti podataka jer se izričito propisuje da je pristupanje Konvenciji br. 108 važan čimbenik koji Europska komisija uzima u obzir u svojoj procjeni primjerenosti. Čak i bez procjene primjerenosti, višom razinom zaštite (posebice u pogledu dostupnosti sudskih i izvansudskih lijekova, kao i učinkovitog nadzora koji vrše nadzorna tijela) olakšala bi se razmjena podataka na temelju odgovarajućih zaštitnih mjera (osobito jer bi se takve zaštitne mjere mogle lakše provoditi u pravnim sustavima stranaka).

                  Drugo, važno je da modernizirana Konvencija bude u potpunosti u skladu s odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive o zaštiti podataka koje obrađuje policija, kako bi se državama članicama EU-a omogućilo da ostanu stranke Konvencije i poštuju njezine odredbe, a da pritom ne povređuju zakonodavstvo Unije. To se posebice odnosi na odredbe o slobodnom protoku podataka među strankama s obzirom na to da modernizirana Konvencija (za razliku od važećeg teksta) sadržava izuzeće od tog pravila za stranke „obvezane harmoniziranim pravilima zaštite koje dijele države koje su dio regionalne međunarodne organizacije”. Time će se osigurati da države članice EU-a poštuju mjerodavne odredbe unatoč uvjetima u pogledu međunarodnih prijenosa propisanima u zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka.

                  Treće, važećom Konvencijom br. 108. ne predviđa se mogućnost pristupanja međunarodnih organizacija. Protokolom o izmjeni to se mijenja te je njezino stupanje na snagu preduvjet za buduće pristupanje EU-a Konvenciji.

               3.PRAVNA OSNOVA

                  Predložena Odluka Vijeća temelji se na članku 218. stavku 5. UFEU-a u vezi s člankom 16. UFEU-a.

               2018/0237 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije potpišu Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 5. u vezi s njegovim člankom 16.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)Vijeće je 31. svibnja 2013. ovlastilo Komisiju da, u ime Unije, sudjeluje u pregovorima o modernizaciji Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (EST br. 108) (dalje u tekstu „Konvencija br. 108”) te uvjetima i načinima pristupanja Unije moderniziranoj Konvenciji.

               (2)Protokol o izmjeni Konvencije br. 108 (dalje u tekstu „Protokol o izmjeni”) donio je Odbor ministara Vijeća Europe 18. svibnja 2018. te će biti otvoren za potpisivanje od 25. lipnja 2018.

               (3)Cilj je Protokola o izmjeni proširenje područja primjene, povećanje razine i poboljšanje učinkovitosti zaštite podataka predviđene na temelju Konvencije br. 108.

               (4)U mjeri u kojoj se odredbe izmijenjene Konvencije br. 108 primjenjuju na obradu osobnih podataka u okviru aktivnosti koje spadaju u područje primjene prava Unije, one mogu utjecati na zajednička pravila ili izmijeniti njihovo područje primjene u smislu članka 3. stavka 2. UFEU-a jer se te odredbe podudaraju s obvezama iz Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
                te Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
               .

               (5)Budući da bi modernizirana Konvencija br. 108 sadržavala uglavnom slične zaštitne mjere kao i Uredba (EU) 2016/679 i Direktiva (EU) 2016/680, njezinim stupanjem na snagu pridonijelo bi se promicanju EU-ovih standarda zaštite podataka na globalnoj razini, olakšao bi se protok podataka između stranaka Konvencije koje su članice EU-a i onih koje to nisu, osiguralo bi se pridržavanje država članica EU-a međunarodnih obveza iz Konvencije te bi se omogućilo buduće pristupanje EU-a Konvenciji.

               (6)Unija ne može potpisati ni ratificirati Protokol o izmjeni jer su na temelju važeće Konvencije br. 108 stranke samo države.

               (7)Države članice trebale bi stoga biti ovlaštene potpisati Protokol o izmjeni, djelujući zajednički u interesu Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Države članice ovlašćuju se da u interesu Europske unije potpišu Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108) u mjeri u kojoj su njegove odredbe u nadležnosti Unije.

               Članak 2.

               Države članice potiču se da potpišu Protokol u Strasbourgu 25. lipnja 2018. na svečanom potpisivanju ili što je prije moguće nakon tog datuma.

               Članak 3.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Članak 4.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

                     (2)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/799/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 5.6.2018.
            COM(2018) 451 final
            2018/0238(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108)

               OBRAZLOŽENJE

               1.PREDMET PRIJEDLOGA

               Ovaj prijedlog odnosi se na odluku o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108) (dalje u tekstu „Protokol o izmjeni”).

               2.KONTEKST PRIJEDLOGA

               2.1.Kontekst

                  Konvencija Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka („Konvencija br. 108”) jedini je pravno obvezujući multilateralni sporazum u području zaštite osobnih podataka. Cilj je Konvencije zaštita prava na privatnost priznatog člankom 8. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Pravo na privatnost i pravo na zaštitu podataka sadržana su i u člancima 7. i 8. Povelje EU-a o temeljnim pravima te članku 16. UFEU-a.

                  Konvencijom br. 108 od stranaka se zahtijeva da u svoje nacionalno zakonodavstvo uvrste nužne mjere kako bi osigurale poštovanje ljudskih prava svih osoba u pogledu obrade osobnih podataka. To je bio jedan od glavnih izvora nadahnuća za razvoj pravne stečevine EU-a u području zaštite podataka. Jedan od ciljeva Direktive 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka bio je prema njezinoj uvodnoj izjavi 11. upravo „dati sadržaj i jačati [načela i prava] iz [Konvencije br. 108]”.

                  Trenutačno je Konvenciju br. 108 ratificirala 51 država, uključujući 28 država članica EU-a, četiri države članice EFTA-e, sve zemlje zapadnog Balkana, nekoliko zemalja susjedstva (npr. Armenija i Gruzija), Ruska Federacija, Turska te nekoliko neeuropskih zemalja u Africi (npr. Senegal i Tunis) i Latinskoj Americi (Urugvaj). Nekoliko je zahtjeva (npr. Argentina, Meksiko i Maroko) u postupku, a niz država ima status promatrača (npr. Japan i Južna Koreja).

                  Konvencija br. 108 otvorena je za potpisivanje 1981., mnogo prije doba interneta i elektroničke komunikacije. Razvoj tehnologije i globalizacija informacija sa sobom nose nove izazove u području zaštite osobnih podataka. Protokolom o izmjeni želi se modernizirati Konvencija br. 108 kako bi se pronašli odgovori na te izazove.

               2.2.Protokol o izmjeni

                  Modernizirana Konvencija (tj. Konvencija br. 108 izmijenjena Protokolom o izmjeni) imat će ujednačeno područje primjene za sve njezine stranke, bez mogućnosti da se iz primjene u potpunosti izuzmu neki sektori ili aktivnosti (npr. u području nacionalne sigurnosti), kao što je slučaj s tekstom važeće Konvencije br. 108. Njome bi se stoga obuhvatile sve vrste obrade podataka u okviru nadležnosti stranaka, i u javnom i u privatnom sektoru.

                  Protokolom o izmjeni znatno se povećava razina zaštite podataka osigurana Konvencijom br. 108. Konkretno, u moderniziranoj Konvenciji pobliže će se odrediti načelo zakonite obrade (posebice u pogledu zahtjeva za pristanak) i dodatno ojačati zaštita posebnih kategorija podataka (te će se ujedno kategorije proširiti na one priznate kao posebne kategorije osobnih podataka u zakonodavstvu Unije). Osim toga, moderniziranom Konvencijom predvidjet će se dodatne zaštitne mjere za osobe pri obradi njihovih osobnih podataka (posebice, obveze ispitivanja mogućeg utjecaja planiranog postupka obrade podataka i provedbe odgovarajućih tehničkih i organizacijskih mjera; obveza prijavljivanja ozbiljnih povreda tajnosti podataka) te će se ojačati njihova prava (posebice u pogledu transparentnosti i pristupa podacima). Uvedena su i nova prava osoba čiji se podaci obrađuju, kao što je pravo da se na njih ne primjenjuje odluka koja se temelji isključivo na automatiziranoj obradi i znatno utječe na njih, pravo prigovora na obradu i pravo na pravni lijek u slučaju povrede prava pojedinca.

                  Modernizirana Konvencija sadržavat će revidirane odredbe (trenutačno uključene u Dodatni protokol koji su potpisale samo neke stranke) kojima se stranke obvezuju uspostaviti jedno ili više neovisnih tijela odgovornih za osiguravanje usklađenosti s odredbama Konvencije br. 108. Uloga tih tijela bila bi ojačana tako što bi se stranke obvezalo da im dodijele dodatne ovlasti, npr. ovlast za donošenje odluka u vezi s povredama Konvencije br. 108 te izricanje administrativnih sankcija.

                  Sustav izuzeća od gore navedenih prava i obveza kako su formulirana u Protokolu o izmjeni ispunjava tri osnovna uvjeta: očuvanje sveobuhvatne primjene Konvencije br. 108 (bez općih iznimki), fleksibilnost (što omogućuje usklađivanje visokih standarda zaštite podataka s drugim važnim javnim interesima, na primjer interesima nacionalne sigurnosti) i sveukupna usklađenost sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava (posebice nepostojanje ograničenja koja utječu na bit temeljnog prava na zaštitu podataka).

                  Općenito, moderniziranom Konvencijom osigurala bi se visoka razina zaštite, ostavljajući prostora za fleksibilnost strankama u pogledu provedbe njezinih odredaba u nacionalno pravo. Pristupanje moderniziranoj Konvenciji br. 108 bilo bi privlačno zemljama, i izvan Europe, koje namjeravaju uspostaviti ili ojačati svoje sustave za zaštitu podataka. Može se očekivati da će njezin praktični učinak biti mnogo veći od važeće Konvencije br. 108 i u pogledu njezina područja primjene i obveza utvrđenih u njoj.

                  Nakon što stupi na snagu Protokolom o izmjeni uvodi se mogućnost da Unija postane stranka (modernizirane) Konvencije. Što se tiče prava glasovanja u Odboru Konvencije, u usuglašenom tekstu Konvencije osigurava se načelo da Unija može glasovati u svojem području nadležnosti s brojem glasova koji odgovara broju njezinih država članica koje su stranke Konvencije. Kako bi se riješile nedoumice u vezi s vrijednosti glasa Unije, dogovoreno je kompromisno rješenje, odnosno da se odluke mogu donijeti samo većinom od četiri petine glasova stranaka, a za najvažnije odluke koje se odnose na strankino poštovanje Konvencije dvostrukom većinom (kvalificiranom većinom i običnom većinom stranaka koje nisu članice EU-a).

                  Moderniziranom Konvencijom pospješila bi se i učinkovitost zaštite podataka tako što bi se osiguralo da Odbor Konvencije može ocijeniti učinkovitost poduzetih mjera u nacionalnom zakonodavstvu u pogledu provedbe odredbi Konvencije.

                  Tekst Protokola o izmjeni usklađen je s predstavnicima država članica u nadležnoj radnoj skupini Vijeća te se njime provode pregovaračke smjernice Vijeća. Također je potpuno u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) i Direktivom (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka (Direktiva o zaštiti podataka koje obrađuje policija), čime se isključuje da države članice podliježu različitim ili čak suprotnim obvezama prema pravu Unije i Vijeća Europe. Donošenje čvrste Konvencije temeljene na jednakom pristupu i načelima kao (nova) pravna stečevina Unije osobito je važno za međunarodnu strategiju Unije u području zaštite podataka. Konvencija br. 108 koja je otvorena i za neeuropske države, dobila je veliku potporu od zemalja diljem svijeta koje pripremaju ili planiraju donijeti zakonodavstvo o zaštiti podataka. Komisija je u Komunikaciji iz siječnja 2017. „Razmjena i zaštita osobnih podataka u globaliziranom svijetu” (COM/2017/07 final) uputila na Konvenciju br. 108 te priznala da bi se modernizirana Konvencija temeljila na istim načelima kao i zakonodavstvo EU-a o zaštiti podataka te bi stoga „pridonijela konvergenciji skupa visokih standarda zaštite podataka” na globalnoj razini. Prema tome, preuzela je obvezu  „poticati brzo donošenje” Protokola o izmjeni.

               2.3.Postojeće zakonodavstvo i politika Unije u tom području

                  Područje uređeno izmijenjenom Konvencijom sada je uglavnom obuhvaćeno zakonodavnim okvirom Unije o zaštiti podataka. U Općoj uredbi o zaštiti podataka koja se primjenjuje od 25. svibnja 2018. i u Direktivi o zaštiti podataka koje obrađuje policija za koju je razdoblje prenošenja završilo 6. svibnja 2018. predviđa se sveobuhvatni sustav pravila u području zaštite podataka i osigurava barem podjednak, a u mnogim slučajevima i viši standard zaštite. U skladu s člankom 13. modernizirane Konvencije stranke mogu osobama čiji se podaci obrađuju dodijeliti „širu mjeru zaštite od one propisane ovom Konvencijom” te stoga mogu slobodno donijeti strože mjere zaštite.

               2.4.Razlozi prijedloga

                  Protokol o izmjeni stupa na snagu kada sve stranke polože svoje isprave o ratifikaciji, prihvatu ili odobrenju kod glavnog tajnika Vijeća Europe. S obzirom na veliki broj stranaka koje ga trebaju ratificirati, Protokolom o izmjeni omogućuje se „djelomično stupanje na snagu” za manju skupinu stranaka nakon pet godina nakon što je najmanje trideset osam stranaka izrazilo pristanak da budu obvezane Konvencijom.

                  Države članice EU-a (trenutačno jedine stranke Konvencije br. 108) trebale bi poduzeti potrebne korake kako bi osigurale brzo stupanje na snagu Protokola o izmjeni:

                  Prvo, s obzirom na to da bi modernizirana Konvencija sadržavala uglavnom slične zaštitne mjere kao Opća uredba o zaštiti podataka i Direktiva o zaštiti podataka koje obrađuje policija, (djelomično) stupanje na snagu pridonijet će promicanju Unijinih standarda za zaštitu podataka diljem svijeta. Naime, Konvencija br. 108 imala je ključnu ulogu u širenju „europskog modela zaštite podataka” u svijetu jer se često koristi kao izvor inspiracije za zemlje koje namjeravaju donijeti ili modernizirati svoje zakone o privatnosti. To je danas još i važnije s obzirom na to da se u sve više zemalja u mnogim regijama svijeta donosi takvo zakonodavstva. Pojačanjem standarda zaštite među strankama Konvencije olakšao bi se i protok podataka između stranaka Konvencije koje su članice EU-a i onih koje to nisu. Za niz zemalja pristupanje Konvenciji br. 108 pokazalo se korisnim i za pripremu za mogući zaključak Europske komisije o primjerenosti. Taj se aspekt jača Općom uredbom o zaštiti podataka jer se izričito propisuje da je pristupanje Konvenciji br. 108 važan čimbenik koji Europska komisija uzima u obzir u svojoj procjeni primjerenosti. Čak i bez procjene primjerenosti, višom razinom zaštite (posebice u pogledu dostupnosti sudskih i izvansudskih lijekova, kao i učinkovitog nadzora koji vrše nadzorna tijela) olakšala bi se razmjena podataka na temelju odgovarajućih zaštitnih mjera (osobito jer bi se takve zaštitne mjere mogle lakše provoditi u pravnim sustavima stranaka).

                  Drugo, važno je da modernizirana Konvencija bude u potpunosti u skladu s odredbama Opće uredbe o zaštiti podataka i Direktive o zaštiti podataka koje obrađuje policija, kako bi se državama članicama EU-a omogućilo da ostanu stranke Konvencije i poštuju njezine odredbe, a da pritom ne povređuju zakonodavstvo Unije. To se posebice odnosi na odredbe o slobodnom protoku podataka među strankama s obzirom na to da modernizirana Konvencija (za razliku od važećeg teksta) sadržava izuzeće od tog pravila za stranke „obvezane harmoniziranim pravilima zaštite koje dijele države koje su dio regionalne međunarodne organizacije”. Time će se osigurati da države članice EU-a poštuju mjerodavne odredbe unatoč uvjetima u pogledu međunarodnih prijenosa propisanima u zakonodavstvu Unije o zaštiti podataka.

                  Treće, važećom Konvencijom br. 108. ne predviđa se mogućnost pristupanja međunarodnih organizacija. Protokolom o izmjeni to se mijenja te je njezino stupanje na snagu preduvjet za buduće pristupanje EU-a Konvenciji.

               3.PRAVNA OSNOVA

                  Predložena Odluka Vijeća temelji se na članku 218. stavku 6. UFEU-a u vezi s člankom 16. UFEU-a.

               2018/0238 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o ovlašćivanju država članica da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108)

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 218. stavak 6. točku (a) podtočku v. u vezi s njegovim člankom 16.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

               budući da:

               (1)Vijeće je 31. svibnja 2013. ovlastilo Komisiju da, u ime Unije, sudjeluje u pregovorima o modernizaciji Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (EST br. 108) (dalje u tekstu „Konvencija br. 108”) te uvjetima i načinima pristupanja Unije moderniziranoj Konvenciji.

               (2)Protokol o izmjeni Konvencije br. 108 (dalje u tekstu „Protokol o izmjeni”) donio je Odbor ministara Vijeća Europe 18. svibnja 2018. te će biti otvoren za potpisivanje od 25. lipnja 2018.

               (3)Cilj je Protokola o izmjeni proširenje područja primjene, povećanje razine i poboljšanje učinkovitosti zaštite podataka predviđene na temelju Konvencije br. 108.

               (4)U mjeri u kojoj se odredbe izmijenjene Konvencije br. 108 primjenjuju na obradu osobnih podataka u okviru aktivnosti koje spadaju u područje primjene prava Unije, one mogu utjecati na zajednička pravila ili izmijeniti njihovo područje primjene u smislu članka 3. stavka 2. UFEU-a jer se te odredbe podudaraju s obvezama iz Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća
                  1
                te Direktive (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća
                  2
               .

               (5)Budući da bi modernizirana Konvencija br. 108 sadržavala uglavnom slične zaštitne mjere kao i Uredba (EU) 2016/679 i Direktiva (EU) 2016/680, njezinim stupanjem na snagu pridonijelo bi se promicanju EU-ovih standarda zaštite podataka na globalnoj razini, olakšao bi se protok podataka između stranaka Konvencije koje su članice EU-a i onih koje to nisu, osiguralo bi se pridržavanje država članica EU-a međunarodnih obveza iz Konvencije te bi se omogućilo buduće pristupanje EU-a Konvenciji.

               (6)Unija ne može potpisati ni ratificirati Protokol o izmjeni jer su na temelju važeće Konvencije br. 108 stranke samo države.

               (7)Države članice trebale bi stoga biti ovlaštene ratificirati Protokol o izmjeni, djelujući zajednički u interesu Unije,

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Države članice ovlašćuju se da u interesu Europske unije ratificiraju Protokol o izmjeni Konvencije Vijeća Europe za zaštitu osoba glede automatizirane obrade osobnih podataka (ETS br. 108) u mjeri u kojoj su njegove odredbe u nadležnosti Unije.

               Članak 2.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Članak 3.

               Ova je Odluka upućena državama članicama.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

                     (2)

                        Direktiva (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/799/PUP (SL L 119, 4.5.2016., str. 89.).


               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles, 13.6.2018.
            COM(2018) 459 final
            2018/0242(NLE)
            Prijedlog
            ODLUKE VIJEĆA
            o potpisivanju, u ime Unije, sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji

               OBRAZLOŽENJE

               1.KONTEKST PRIJEDLOGA

               •Razlozi i ciljevi prijedloga

               Člankom 54. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/1624 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o europskoj graničnoj i obalnoj straži
                  1
                predviđa se da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može koordinirati operativnu suradnju između država članica i trećih zemalja s obzirom na upravljanje vanjskim granicama. U tom pogledu Agencija može na vanjskim granicama provoditi djelovanja u koja su uključene jedna država članica ili više njih i treća zemlja koja graniči s barem jednom od tih država članica, uz suglasnost te susjedne zemlje, a ta djelovanja može izvršavati i na državnom području te treće zemlje.

               U skladu s člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 u slučajevima kada je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom.

               Na temelju pregovaračkih smjernica koje je Vijeće usvojilo Europska komisija vodila je pregovore o sporazumu o statusu s Republikom Albanijom s ciljem uspostave pravnog okvira kojim će se putem uspostave operativnih planova omogućiti neposredno djelovanje u slučaju potrebe za brzom reakcijom. Iako su migracijski tokovi u regiji puno manjeg opsega nego u 2015. i 2016., mreže organiziranog kriminala svoje rute i metode krijumčarenja migranata brzo prilagođavaju svakoj novoj situaciji. Nakon što se sklopi sporazum o statusu, nadležna albanska tijela i države članice EU-a, uz koordinaciju Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, bit će u puno boljoj poziciji da brzo odgovore na takve moguće promjene.

               Priloženi Prijedlog odluke Vijeća predstavlja pravni instrument za potpisivanje sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije.

               Komisija je 16. listopada 2017. dobila odobrenje Vijeća za otvaranje pregovora s Republikom Albanijom o sporazumu o statusu o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji.

               Pregovori o sporazumu o statusu otvoreni su 13. prosinca 2017. te je njihov drugi krug održan 31. siječnja 2018. Pregovori su uspješno završeni 12. veljače 2018. u Tirani kada su povjerenik za migracije, unutarnje poslove i građanstvo D. Avramopoulos i ministar unutarnjih poslova Republike Albanije F. Xhafaj parafirali nacrt sporazuma o statusu.

               Komisija smatra da su ciljevi koje je Vijeće postavilo u pregovaračkim smjernicama postignuti i da je nacrt sporazuma o statusu Uniji prihvatljiv.

               Države članice izvješćivane su te je s njima provedeno savjetovanje u okviru relevantne radne skupine Vijeća.

               •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području

               Između grčkih i albanskih vlasti sklopljena su dva sporazuma o policijskoj suradnji (Zakon 2147/1993 i Zakon 2568/1998), kojima se obuhvaća razmjena informacija u području policijskih pitanja, uključujući nezakonitu migraciju. Grčka policija s albanskim tijelima razmjenjuje informacije o općim pitanjima u području prekograničnih aktivnosti teškog i organiziranog kriminala i postupcima ponovnog prihvata nezakonitih imigranata.

               Albanija je s Crnom Gorom i Kosovom
                  2* sklopila sporazume o nadzoru državne granice, zaštiti i zajedničkoj ophodnji, s bivšom jugoslavenskom republikom Makedonijom o zajedničkoj ophodnji, a s Grčkom još nema sklopljenih sporazuma. Albanija je s Italijom sklopila sporazum o zajedničkoj ophodnji (s tijelom Guardia di Finanza) morske granice.

               Protokolom među ministarstvima unutarnjih poslova Crne Gore, Albanije i Kosova* uspostavljen je Zajednički centar za policijsku suradnju u Plavu, čiji je cilj promicanje prekogranične suradnje u borbi protiv kriminala, putem intenzivnije razmjene operativnih informacija i bližom koordinacijom zajedničkih sigurnosnih napora. Zajednički centar za policijsku suradnju službeno je otvoren 30. svibnja 2017. U tijeku je rad na uspostavi drugog centra na granici s Grčkom.

               Radni dogovor (koji je u fazi ažuriranja) o uspostavi operativne suradnje između Republike Albanije i europske granične i obalne straže posebno uključuje redovito sudjelovanje albanskih stručnjaka u koordiniranim operativnim aktivnostima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu, u svojstvu promatrača na državnom području država članica.

               •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije

               Europski migracijski program temelji se na četiri stupa. Jedan od njih jest upravljanje granicama koje uključuje bolje upravljanje vanjskom granicom EU-a, osobito putem solidarnosti prema onim državama članicama koje se nalaze na vanjskim granicama, kao i poboljšanje učinkovitosti graničnih prijelaza. Pojačanim nadzorom granica Republike Albanije također će se pozitivno utjecati na vanjske granice EU-a, osobito na vanjske granice Grčke, kao i na granice Republike Albanije. Daljnje jačanje sigurnosti na vanjskim granicama također je u skladu s Europskim programom sigurnosti.

               2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST

               •Pravna osnova

               Pravna osnova za ovaj Prijedlog odluke Vijeća jest članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) te članak 79. stavak 2. točka (c) UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a.

               Nadležnost EU-a za sklapanje sporazuma o statusu izričito je predviđena člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 u kojem se navodi da u slučajevima kada je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom.

               U skladu s člankom 3. stavkom 2. UFEU-a Unija ima isključivu nadležnost za sklapanje međunarodnog sporazuma kada je njegovo sklapanje predviđeno zakonodavnim aktom Unije. Člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 predviđa se mogućnost da Europska unija sklopi sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom. Slijedom toga priloženi sporazum s Republikom Albanijom u isključivoj je nadležnosti Europske unije.

               •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)

                  Ne primjenjuje se.

               •Proporcionalnost

               Sporazumom o statusu Agenciji za europsku graničnu i obalnu stražu omogućit će se raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u Republici Albaniji umjesto bilateralnog raspoređivanja od strane država članica u slučaju iznenadnog priljeva migranata.

               Stoga je potreban zajednički pristup za bolje upravljanje granicama Republike Albanije.

               •Odabir instrumenta

                  Ovaj je prijedlog u skladu s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a, kojim se predviđa da Vijeće donosi odluke o međunarodnim sporazumima. Ne postoji drugi pravni instrument kojim bi se moglo koristiti u svrhu postizanja cilja iz prijedloga.

               3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA

               •Ex post evaluacija / provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva

                  Ne primjenjuje se.

               •Savjetovanja s dionicima

                  Ne primjenjuje se.

               •Prikupljanje i primjena stručnih znanja

                  Ne primjenjuje se.

               •Procjena učinka

                  Procjena učinka nije potrebna za pregovore o sporazumu o statusu.

               •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje

               S obzirom na to da je riječ o novom sporazumu, evaluacija ili provjera primjerenosti postojećih instrumenata ne bi mogle biti provedene.

               •Temeljna prava

                  Nacrt sporazuma o statusu sadrži odredbe kojima se osigurava da su temeljna prava osoba na koje utječu postupci osoblja uključenog u djelovanja koje predvodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu zaštićena.

                  Odredbe o temeljnim pravima dodatno su objašnjene u točki 5. naslovljenoj „Ostali elementi”.

               4.UTJECAJ NA PRORAČUN

               Sporazum o statusu sam po sebi ne podrazumijeva financijske implikacije. Naime, troškovi koji će se namirivati iz proračuna Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu bit će prouzročeni stvarnim raspoređivanjem timova službenika graničnog nadzora na temelju operativnog plana i relevantnih sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava. Buduće operacije na temelju sporazuma o statusu financirat će se u okviru vlastitih sredstava Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu.

               U financijskom izvještaju priloženom Prijedlogu uredbe o europskoj graničnoj i obalnoj straži o rashodima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu pojačana suradnja s trećim zemljama (uključujući moguće zajedničke operacije sa susjednim zemljama) procijenjena je na iznos od 6090 milijuna EUR godišnje za razdoblje 2017. – 2020.

               5.OSTALI DIJELOVI

               •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja

               Komisija će osigurati odgovarajuće praćenje provedbe sporazuma o statusu.

               Republika Albanija i Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu zajedno evaluiraju svaku zajedničku operaciju ili brzu intervenciju na granicama.

               Osobito, Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu, Republika Albanija i države članice koje sudjeluju u konkretnim djelovanjima na kraju svakog djelovanja izrađuju izvješće o primjeni odredaba sporazuma, uključujući o obradi osobnih podataka.

               •Dokumenti s obrazloženjima (za direktive)

                  Ne primjenjuje se.

               •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga

               Područje primjene sporazuma

               Temeljem tog sporazuma Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu može raspoređivati timove europske granične i obalne straže s izvršnim ovlastima u Republici Albaniji kako bi provodili zajedničke operacije brze intervencije na granicama. Timovi europske granične i obalne straže također mogu u okviru konkretne operacije vraćanja pružiti pomoć Republici Albaniji u identificiranju osoba koje Republika Albanija treba ponovno prihvatiti, u skladu sa

                  Sporazumom između Europske zajednice i Republike Albanije o ponovnom prihvatu osoba bez dozvole boravka

                  3
               .

               Timovi europske granične i obalne straže mogu biti raspoređeni na albanskom državnom području samo u regijama koje graniče s vanjskim granicama EU-a.

               Operativni plan

               Prije svake zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama Agencija i Republika Albanija moraju postići dogovor o operativnom planu. Država članica ili države članice koje graniče s operativnim područjem moraju također biti suglasne s tim operativnim planom.

               U planu se detaljno opisuju organizacijski i postupovni aspekti zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama, uključujući opis i ocjenu stanja, operativni cilj i druge ciljeve, operativni koncept, vrstu tehničke opreme koja se raspoređuje, provedbeni plan, suradnju s ostalim trećim zemljama, drugim agencijama i tijelima Unije ili međunarodnim organizacijama, odredbe u pogledu temeljnih prava, uključujući zaštitu osobnih podataka, koordinacijsku, zapovjednu, kontrolnu, komunikacijsku i izvještajnu strukturu, organizacijske aranžmane i logistiku, evaluaciju te financijske aspekte zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama.

               Zadaće i ovlasti članova tima

               Općenito, timovi su ovlašteni obavljati zadaće potrebne za provedbu nadzora državne granice i operacija vraćanja, a u tu svrhu imaju i izvršne ovlasti. Oni poštuju zakone i druge propise Republike Albanije.

               Timovi djeluju isključivo na području Republike Albanije na temelju uputa i, u pravilu, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja Republike Albanije koji iznimno mogu ovlastiti timove da djeluju u njihovo ime.

               Članovi tima nose svoju odoru, a na odori vidljivu oznaku za osobnu identifikaciju i plavu vrpcu na rukavu s oznakama Europske unije i Agencije. Također nose akreditacijsku ispravu kako bi ih albanska tijela mogla jasno identificirati.

               Članovi tima mogu nositi službeno oružje, streljivo i opremu sukladno ovlastima na temelju nacionalnog prava svoje države . Albanska tijela unaprijed obavještavaju Agenciju o dopuštenom službenom oružju, streljivu i opremi te o relevantnom pravnom okviru za njihovu uporabu i uvjetima te uporabe.

               Članovi tima mogu se koristiti silom, među ostalim službenim oružjem, streljivom i opremom, uz pristanak svoje države i albanskih tijela, u prisutnosti albanskih službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja te u skladu s albanskim pravom. Albanska tijela mogu ovlastiti članove tima da se koriste silom i u odsutnosti svojih službenika graničnog nadzora.

               Ovisno o načelu nužnosti, albanska tijela mogu ovlastiti članove tima za uvid u baze podataka u skladu s albanskim zakonom o zaštiti podataka.

               Suspenzija i prekid djelovanja

               Agencija i albanska tijela mogu suspendirati ili prekinuti djelovanje, ako smatraju da druga strana ne poštuje odredbe sporazuma ili operativnog plana.

               Povlastice i imuniteti članova tima

               Članovi tima uživaju imunitet od kaznene nadležnosti Republike Albanije za djela počinjena u vezi s aktivnostima u okviru izvršavanja službenih dužnosti („na dužnosti”), ali takav imunitet neće uživati za djela počinjena kada nisu na dužnosti.

               Operativnim planom precizno se određuju djelovanja za koja se uživa imunitet od kaznene nadležnosti Republike Albanije.

               U slučaju da je član tima optužen da je počinio kazneno djelo, izvršni direktor Agencije, prije pokretanja postupka pred sudom, potvrđuje sudu je li dotično djelo počinjeno prilikom izvršavanja službenih dužnosti ili ne. Izvršni direktor Agencije donosi odluku nakon pažljivog razmatranja svih izlaganja nadležnog tijela države članice koja je rasporedila dotičnog službenika graničnog nadzora ili drugog člana relevantnog osoblja, kao i albanska nadležna tijela. Potvrda izvršnog direktora Agencije obvezujuća je za sudstvo Republike Albanije.

               Članovi tima nisu izuzeti od nadležnosti matične države članice temeljem dodijeljenih privilegiji i uživanja imuniteta od kaznene nadležnosti Republike Albanije.

               Sličan se režim primjenjuje za građansku i upravnu odgovornost članova tima.

               Država članica koja je rasporedila dotičnog službenika graničnog nadzora ili drugog člana relevantnog osoblja može članovima tima prema potrebi ukinuti imunitet u odnosu na kaznenu, građansku i upravnu sudbenost Republike Albanije. Takvo ukidanje uvijek mora biti izričito.

               Sporazumom se predviđa mehanizam kojim se nastoji naknaditi šteta. Mehanizam naknade temelji se na članku 42. Uredbe (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži. Ako je štetu prouzročio član tima „na dužnosti” Republika Albanija snosi odgovornost. Ako je zbog krajnje nepažnje ili zlonamjernog ponašanja štetu prouzročio član tima iz države članice sudionice koji je „na dužnosti” ili ako je djelo počinjeno kada ta osoba nije na dužnosti, Republika Albanija od Agencije može zatražiti da dotična država članica sudionica plati naknadu štete. Ako je štetu prouzročio član osoblja Agencije, Republika Albanija može zatražiti da Agencija plati naknadu štete.

               Ako je šteta prouzročena u Republici Albaniji zbog više sile, ni Republika Albanija ni država članica sudionica ni Agencija ne snose nikakvu odgovornost.

               U odnosu na članove tima ne smiju se poduzimati nikakve mjere izvršenja, osim u slučaju kada su protiv njih pokrenuti parnični postupci koji nisu povezani sa službenim funkcijama.

               Imovina članova tima koja je potrebna za obavljanje njihovih službenih dužnosti ne može se oduzeti. Članovi tima u parničnim postupcima ne podliježu nikakvim ograničenjima u pogledu njihove osobne slobode, kao ni drugim mjerama ograničavanja.

               Članovi tima izuzeti su od odredaba o socijalnom osiguranju koje mogu biti na snazi u Republici Albaniji u pogledu usluga pruženih Agenciji. Ujedno su izuzeti od svih oblika oporezivanja plaće i prihoda koje im za rad u Republici Albaniji isplaćuju Agencija ili njihove države članice, kao i od oporezivanja svih prihoda koje primaju izvan Republike Albanije.

               Albanska tijela dopuštaju unos i iznos predmeta za osobnu uporabu članovima tima i odobravaju izuzeće od svih carina, poreza i povezanih naknada (uz iznimku naknada za skladištenje, prijevoz i slične usluge) u vezi s takvim predmetima.

               Osobna prtljaga članova tima može se podvrgnuti inspekcijskom pregledu samo u slučajevima opravdane sumnje da sadržava predmete koji nisu namijenjeni njihovoj osobnoj uporabi, ili predmete čiji je uvoz ili izvoz zabranjen zakonom ili podliježe propisima Republike Albanije o karanteni. Pregled takve osobne prtljage obavlja se isključivo u prisutnosti dotičnog člana ili članova tima ili ovlaštenog predstavnika Agencije.

               Dokumenti, prepiska i imovina članova tima nepovredivi su, osim u slučaju mjera izvršenja. Članovi tima nisu dužni svjedočiti.

               Akreditacijska isprava

               Agencija u suradnji s Republikom Albanijom izdaje akreditacijsku ispravu članovima tima u svrhu identifikacije u odnosu na albanska tijela kao dokaz o pravu nositelja da obavlja zadaće i izvršava ovlasti dodijeljene na temelju ovog sporazuma i operativnog plana. Akreditacijskom se ispravom, zajedno s valjanom putnom ispravom, članu tima omogućava ulazak u Republiku Albaniju bez potrebe za vizom ili prethodnim odobrenjem.

               Temeljna prava

               Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti članovi tima u potpunosti poštuju temeljna prava i slobode, uključujući pristup postupcima azila, ljudsko dostojanstvo, zabranu mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, pravo na slobodu, načelo zabrane prisilnog vraćanja i zabranu kolektivnog protjerivanja, prava djeteta te pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života. Oni ne smiju samovoljno diskriminirati osobe ni na kojoj osnovi, uključujući spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenja, invaliditet, dob, spolnu orijentaciju ili rodni identitet. Sve mjere kojima se ometaju ta temeljna prava i slobode razmjerne su ciljevima koji se tim mjerama nastoje ostvariti te se njima poštuje bit tih temeljnih prava i sloboda.

               Svaka strana mora imati uspostavljen mehanizam za podnošenje pritužbi za rješavanje navoda o kršenju temeljnih prava koje je počinilo njezino osoblje. Agencija je uspostavila mehanizam za podnošenje pritužbi iz članka 72. Uredbe (EU) 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži te stoga ispunjava tu obvezu. Albanski ombudsman mogao bi se baviti takvim optužbama, osim ako albanska tijela odluče uspostaviti mehanizam čija je posebna zadaća rješavati pritužbe podnesene u okviru ovog sporazuma.

               Obrada osobnih podataka

               Članovi tima, ako je to nužno, obrađuju osobne podatke u skladu s pravilima koja se primjenjuju na Agenciju i države članice EU-a. Albanska tijela obrađuju osobne podatke u skladu s albanskim zakonima.

               Po završetku svakog djelovanja Agencija, države članice sudionice i albanska tijela sastavljaju zajedničko izvješće o obradi osobnih podataka od strane članova tima. To se izvješće dostavlja službeniku za temeljna prava Agencije i službeniku za zaštitu podataka. Oni o tome izvješćuju izvršnog direktora Agencije.

               Nadležna tijela za provedbu Sporazuma

               Za Republiku Albaniju nadležno tijelo za provedbu ovog sporazuma jest Ministarstvo unutarnjih poslova. Za Europsku uniju nadležno tijelo za provedbu ovog sporazuma jest Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu.

               Sporovi i tumačenje

               Sva pitanja koja se pojave u vezi s primjenom ovog sporazuma zajedno razmatraju predstavnici albanskih nadležnih tijela i predstavnici Agencije, koji se savjetuju s državom članicom ili državama članicama koje se nalaze u susjedstvu Republike Albanije.

               Ako se prethodno ne postigne nagodba, sporovi u vezi s tumačenjem ili primjenom ovog sporazuma rješavaju se isključivo pregovorima između Republike Albanije i Europske komisije, koja se savjetuje sa svim državama članicama u susjedstvu Republike Albanije.

               2018/0242 (NLE)

               Prijedlog

               ODLUKE VIJEĆA

               o potpisivanju, u ime Unije, sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji

               VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

               uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točke (b) i (d) i članak 79. stavak 2. točku (c) u vezi s člankom 218. stavkom 5.,

               uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

               budući da:

               (1)U skladu s člankom 54. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1624 u slučajevima kada je predviđeno raspoređivanje timova europske granične i obalne straže u trećoj zemlji u djelovanjima u kojima će članovi tima imati izvršne ovlasti, ili kada se to zahtijeva za druga djelovanja u trećim zemljama, Unija sklapa sporazum o statusu s dotičnom trećom zemljom.

               (2)Vijeće je 16. listopada 2017. ovlastilo Komisiju za otvaranje pregovora s Republikom Albanijom o sporazumu o statusu o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji.

               (3)Pregovori o sporazumu o statusu otvoreni su 13. prosinca 2017. te su uspješno završeni parafiranjem sporazuma 12. veljače 2018.

               (4)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ
                  4
               ; Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (5)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje, u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ
                  5
               ; Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (6)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.

               (7)Sporazum o statusu trebalo bi potpisati, a izjavu priloženu sporazumu trebalo bi odobriti u ime Unije, podložno njegovu kasnijem sklapanju.

               DONIJELO JE OVU ODLUKU:

               Članak 1.

               Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji, podložno sklapanju navedenog sporazuma.

               Tekst sporazuma priložen je ovoj Odluci.

               Članak 2.

               Izjava priložena ovoj Odluci odobrava se u ime Unije.

               Članak 3.

               Glavno tajništvo Vijeća dužno je uspostaviti instrument punomoći za potpisivanje sporazuma, podložno njegovom sklapanju, za osobu ili osobe koje je pregovarač o sporazumu naznačio.

               Članak 4.

               Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

               Sastavljeno u Bruxellesu,

                     Za Vijeće

                     Predsjednik

                     (1)

                        SL L 251, 16.9.2016., str. 1.

                     (2)
                  *
                        Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu te je on u skladu s RVSUN-om 1244 (1999) i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.

                     (3)

                        SL L 124, 17.5.2005., str. 22.

                     (4)

                        Odluka Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine (SL L 131/43, 1.6.2000.).

                     (5)

                        Odluka Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine (SL L 64, 7.3.2002., str. 20.).

    ---documentbreak---

               EUROPSKA KOMISIJA
            Bruxelles,13.6.2018.
            COM(2018) 459 final
            PRILOG
            Prijedlogu
            odluke Vijeća
            o potpisivanju, u ime Unije, sporazuma o statusu između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji

               PRILOG

               Sporazum o statusu

               između Europske unije i Republike Albanije o djelovanjima koja provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji

               EUROPSKA UNIJA,

               i REPUBLIKA ALBANIJA,

               dalje u tekstu „stranke”,

               BUDUĆI DA se može dogoditi da Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu kao struktura Europske unije, dalje u tekstu „Agencija”, koordinira operativnu suradnju između država članica EU-a i Republike Albanije, uključujući operativna djelovanja na državnom području Republike Albanije,

               BUDUĆI DA je potrebno uspostaviti pravni okvir u obliku sporazuma o statusu za slučajeve u kojima članovi tima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu mogu imati izvršne ovlasti na državnom području Republike Albanije,

               UZIMAJUĆI U OBZIR da bi se svim djelovanjima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu na državnom području Republike Albanije trebalo u potpunosti poštovati temeljna prava i međunarodne akte kojih je Republika Albanija stranka,

               ODLUČILE SU SKLOPITI SLJEDEĆI SPORAZUM:

               Članak 1.

               Područje primjene Sporazuma

               1.Ovim su Sporazumom obuhvaćeni svi aspekti potrebni kako bi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu mogla provoditi djelovanja na državnom području Republike Albanije, pri čemu članovi tima Agencije za europsku graničnu i obalnu stražu imaju izvršne ovlasti.

               2.Ovaj se Sporazum primjenjuje samo na državnom području Republike Albanije.

               3.Ni ovaj Sporazum ni bilo kakav čin koji je od strane stranaka ili u njihovo ime izvršen u njegovoj provedbi, uključujući uspostavljanje operativnih planova ili sudjelovanje u prekograničnim operacijama, ne utječu na status i razgraničenje državnih područja dotičnih država članica u okviru međunarodnog prava.

               Članak 2.

               Definicije

               Za potrebe ovog Sporazuma primjenjuju se sljedeće definicije:

               1.„djelovanje” znači zajednička operacija, brza intervencija na granicama ili operacija vraćanja;

               2.„zajednička operacija” znači djelovanje namijenjeno suzbijanju nezakonitog useljavanja ili prekograničnog kriminala ili namijenjeno pružanju veće tehničke i operativne pomoći na granici Republike Albanije koja je susjedna nekoj od država članica, a koja se izvršava na državnom području Republike Albanije;

               3.„brza intervencija na granicama” znači djelovanje u cilju brzog reagiranja na posebne i nerazmjerne izazove na granicama Republike Albanije koje su susjedne nekoj od država članica, a to se djelovanje tijekom ograničenog razdoblja izvršava na državnom području Republike Albanije;

               4.„operacija vraćanja” znači operacija koju koordinira Agencija i koja uključuje tehničko i operativno pojačanje koje pruža jedna država članica ili više njih te u okviru koje se povratnici iz jedne države članice ili više njih u Republiku Albaniju vraćaju prisilno ili dobrovoljno;

               5.„nadzor državne granice” znači kontrola osoba koja se provodi na granici isključivo kao odgovor na pokušaj ili na čin prelaska te granice, neovisno o svim drugim okolnostima, a sastoji se od granične kontrole na graničnim prijelazima i nadzora državne granice među graničnim prijelazima;

               6.„član tima” znači ili član osoblja Agencije ili član tima službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja država članica sudionica, uključujući službenike graničnog nadzora ili drugo relevantno osoblje koje su države članice uputile Agenciji radi njihova raspoređivanja tijekom djelovanja;

               7.„država članica” znači država članica Europske unije;

               8.„matična država članica” znači država članica čiji službenik graničnog nadzora ili član drugog relevantnog osoblja sudjeluje kao član tima;

               9.„osobni podaci” znači svaka informacija koja se odnosi na identificiranu fizičku osobu ili fizičku osobu čiji se identitet može utvrditi. Osoba čiji se identitet može utvrditi jest osoba koja se može identificirati izravno ili neizravno, posebno s pomoću identifikatora kao što su ime, identifikacijski broj, podaci o lokaciji ili mrežni identifikator, ili s pomoću jednog ili više čimbenika svojstvenih fizičkom, fiziološkom, genetskom, mentalnom, ekonomskom, kulturnom ili socijalnom identitetu te fizičke osobe;

               10.„država članica sudionica” znači država članica koja sudjeluje u djelovanju u Republici Albaniji osiguravanjem tehničke opreme, službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja koje je raspoređeno kao dio tima;

               11.„Agencija” znači Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu osnovana Uredbom (EU) br. 2016/1624 o europskoj graničnoj i obalnoj straži;

               12.„izvršne ovlasti članova tima” znači ovlasti za provođenje zadaća nadzora državne granice i operacija vraćanja, koje se izvršavaju na državnom području Republike Albanije tijekom zajedničkog djelovanja kako je navedeno u operativnom planu;

               13.„viša sila” uključuje, bez ograničenja, svako ratno djelovanje (sa ili bez objave), invaziju, oružani sukob ili djelovanje stranog neprijatelja, blokadu, pobunu, terorizam ili iskazivanje vojne sile, svaki potres, poplavu, požar, oluju ili prirodnu katastrofu i, kad god do njih dođe, svaki događaj ili okolnost istovrsnu gore navedenom.

               Članak 3.
                  Operativni plan

               1.Operativni plan, s kojim su jedna ili više država članica koje graniče s operativnim područjem suglasne, dogovara se između Agencije i Republike Albanije za svaku zajedničku operaciju ili brzu intervenciju na granicama.

               2.U planu se detaljno opisuju organizacijski i postupovni aspekti zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama, uključujući opis i ocjenu stanja, operativni cilj i druge ciljeve, operativni koncept, vrstu tehničke opreme koja se raspoređuje, provedbeni plan, suradnju s ostalim trećim zemljama, drugim agencijama i tijelima Unije ili međunarodnim organizacijama, odredbe u pogledu temeljnih prava, uključujući zaštitu osobnih podataka, koordinacijsku, zapovjednu, kontrolnu, komunikacijsku i izvještajnu strukturu, organizacijske aranžmane i logistiku, evaluaciju te financijske aspekte zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama.

               3.Evaluaciju zajedničke operacije ili brze intervencije na granicama zajednički provode Republika Albanija i Agencija.

               Članak 4.
                  Zadaće i ovlasti članova tima

               1.Članovi tima ovlašteni su obavljati zadaće potrebne za provođenje nadzora državne granice i operacija vraćanja, a u tu svrhu imaju i izvršne ovlasti.

               2.Članovi tima poštuju zakone i druge propise Republike Albanije.

               3.Članovi tima mogu obavljati zadaće i izvršavati ovlasti na državnom području Republike Albanije samo na temelju uputa i, u pravilu, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja Republike Albanije. Republika Albanija prema potrebi izdaje upute timu u skladu s operativnim planom. Republika Albanija može iznimno ovlastiti članove tima da djeluju u njezino ime.

               Preko svojeg koordinatora Agencija može Republici Albaniji prenijeti svoje stavove o uputama izdanima timu. U tom slučaju Republika Albanija uzima te stavove u obzir i postupa u skladu s njima koliko god je to moguće.

               Ako upute izdane timu nisu u skladu s operativnim planom, koordinator o tome odmah izvješćuje izvršnog direktora Agencije. Izvršni direktor može poduzeti odgovarajuće mjere, uključujući suspenziju ili prekid djelovanja.

               4.Članovi tima nose svoju odoru za vrijeme obavljanja svojih zadaća i izvršavanja svojih ovlasti. Isto tako, članovi tima na odorama nose vidljivu oznaku za osobnu identifikaciju i plavu vrpcu na rukavu s oznakama Europske unije i Agencije. Kako bi se mogli identificirati pred nacionalnim tijelima Republike Albanije, članovi tima u svako doba nose akreditacijsku ispravu iz članka 7.

               5.Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti članovi tima mogu nositi službeno oružje, streljivo i opremu u skladu s ovlastima koje imaju na temelju nacionalnog prava matične države članice. Republika Albanija prije raspoređivanja članova tima obavješćuje Agenciju o dopuštenom službenom oružju, streljivu i opremi te o relevantnom pravnom okviru i uvjetima njihove upotrebe.

               6.Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti članovi tima ovlašteni su primijeniti silu, uključujući službeno oružje, streljivo i opremu, uz suglasnost matične države članice i Republike Albanije, u prisutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja Republike Albanije i u skladu s nacionalnim pravom Republike Albanije. Republika Albanija može ovlastiti članove tima za primjenu sile u odsutnosti službenika graničnog nadzora ili drugog relevantnog osoblja Republike Albanije. Tijelo koje izriče suglasnost matične države članice definirat će se u operativnom planu.

               7.Republika Albanija može članovima tima omogućiti uvid u svoje nacionalne baze podataka ako je to potrebno za ispunjenje operativnih ciljeva utvrđenih u operativnom planu i za provođenje operacija vraćanja. Članovi tima imaju uvid samo u one podatke koji su potrebni za obavljanje njihovih zadaća i izvršavanje njihovih ovlasti kako je utvrđeno u operativnom planu ili kako je potrebno za operacije vraćanja. Republika Albanija prije raspoređivanja članova tima obavješćuje Agenciju o nacionalnim bazama podataka u koje se može imati uvid. Uvid u baze podataka omogućava se u skladu s nacionalnim zakonodavstvom Republike Albanije o zaštiti podataka.

               Članak 5.

               Suspenzija i prekid djelovanja

               1.Ako Republika Albanija ne poštuje odredbe ovog Sporazuma ili operativnog plana, izvršni direktor Agencije može suspendirati ili prekinuti djelovanje nakon što u pisanom obliku o tome obavijesti Republiku Albaniju. Izvršni direktor Agencije obavješćuje Republiku Albaniju o razlozima za suspenziju ili prekid djelovanja.

               2.Ako Agencija ili bilo koja država članica sudionica ne poštuju odredbe ovog Sporazuma ili operativnog plana, Republika Albanija može suspendirati ili prekinuti djelovanje nakon što u pisanom obliku o tome obavijesti Agenciju. Republika Albanija obavješćuje Agenciju o razlozima za suspenziju ili prekid djelovanja.

               3.Posebno, izvršni direktor Agencije ili Republika Albanija mogu suspendirati ili prekinuti djelovanje u slučajevima kršenja temeljnih prava, načela zabrane prisilnog vraćanja ili pravila o zaštiti podataka.

               4.Prekid djelovanja ne utječe na prava ili obveze koji su proizašli iz primjene ovog Sporazuma ili operativnog plana prije takvog prekida.

               Članak 6.
                  Povlastice i imuniteti članova tima

               1.Dokumenti, prepiska i imovina članova tima nepovredivi su, osim u slučaju dopuštenih mjera izvršenja u skladu sa stavkom 7.

               2.Članovi tima uživaju imunitet od kaznene nadležnosti Republike Albanije u vezi s aktivnostima u okviru izvršavanja službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               U slučaju da je član tima optužen da je počinio kazneno djelo, o tome se bez odgađanja obavješćuju izvršni direktor Agencije i nadležno tijelo matične države članice. Prije pokretanja postupka pred sudom izvršni direktor Agencije, nakon pažljivog razmatranja svih izlaganja nadležnog tijela matične države članice i nadležnih tijela Republike Albanije, potvrđuje sudu je li dotično djelo počinjeno pri obavljanju službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom. Agencija i matična država članica suzdržavaju se od poduzimanja bilo kakvih mjera koje bi mogle ugroziti mogući naknadni kazneni progon člana tima od strane nadležnih tijela Republike Albanije sve dok ne dobiju potvrdu izvršnog direktora Agencije.

               Ako je djelo počinjeno pri obavljanju službenih dužnosti, postupak se ne pokreće. Ako djelo nije počinjeno u okviru obavljanja službenih dužnosti, može se nastaviti s postupkom. Potvrda izvršnog direktora Agencije obvezujuća je za sudstvo Republike Albanije. Članovi tima nisu izuzeti od nadležnosti matične države članice temeljem dodijeljenih privilegiji i uživanja imuniteta od kaznene nadležnosti Republike Albanije.

               3.Članovi tima uživaju imunitet od građanske i upravne sudbenosti Republike Albanije u odnosu na sva djela koja počine pri obavljanju svojih službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom. Ako se protiv članova tima pokrene bilo kakav parnični postupak pred bilo kojim sudom Republike Albanije, o tome se bez odgađanja obavješćuju izvršni direktor Agencije i nadležno tijelo matične države članice. Prije pokretanja postupka pred sudom izvršni direktor Agencije, nakon pažljivog razmatranja svih izlaganja nadležnog tijela matične države članice i nadležnih tijela Republike Albanije, potvrđuje sudu jesu li dotično djelo članovi tima počinili pri obavljanju službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom.

               Ako je djelo počinjeno pri obavljanju službenih dužnosti, postupak se ne pokreće. Ako djelo nije počinjeno pri obavljanju službenih dužnosti, postupak se može nastaviti. Potvrda izvršnog direktora Agencije obvezujuća je za sudstvo Republike Albanije. Ako članovi tima pokrenu postupak, ne mogu se pozvati na imunitet od sudbenosti u pogledu bilo kakve protutužbe izravno povezane s glavnom tužbom.

               4.Matična država članica može članovima tima prema potrebi ukinuti imunitet u odnosu na kaznenu, građansku i upravnu sudbenost Republike Albanije. Takvo ukidanje uvijek mora biti izričito.

               5.Članovi tima nisu dužni svjedočiti.

               6.Ako je član tima prouzročio štetu pri obavljanju službenih dužnosti tijekom djelovanja provedenih u skladu s operativnim planom, Republika Albanija odgovara za bilo kakvu štetu.

               Ako je šteta prouzročena zbog krajnje nepažnje ili zlonamjernog ponašanja ili ako djelo nije počinjeno pri obavljanju službenih dužnosti člana tima iz države članice sudionice, Republika Albanija može, putem izvršnog direktora, zatražiti da dotična država članica sudionica plati naknadu štete.

               Ako je šteta prouzročena zbog krajnje nepažnje ili zlonamjernog ponašanja ili ako djelo nije počinjeno pri obavljanju službenih dužnosti člana tima koji je dio osoblja Agencije, Republika Albanija može zatražiti da Agencija plati naknadu štete.

               Ako je šteta prouzročena u Republici Albaniji zbog više sile, ni Republika Albanija ni država članica sudionica ni Agencija ne snose nikakvu odgovornost.

               7.U odnosu na članove tima ne smiju se poduzimati nikakve mjere izvršenja, osim u slučaju kada su protiv njih pokrenuti parnični postupci koji nisu povezani sa službenim funkcijama.

               Imovina članova tima za koju izvršni direktor Agencije potvrdi da je potrebna za obavljanje njihovih službenih dužnosti ne može se zaplijeniti radi izvršenja presude, odluke ili naloga. Članovi tima u parničnim postupcima ne podliježu nikakvim ograničenjima u pogledu njihove osobne slobode, kao ni drugim mjerama ograničavanja.

               8.Imunitet članova tima od sudbenosti Republike Albanije ne izuzima ih od sudbenosti odgovarajuće matične države članice.

               9.Kad je riječ o uslugama pruženima Agenciji, na članove tima ne primjenjuju se odredbe o socijalnom osiguranju koje u Republici Albaniji mogu biti na snazi.

               10.Članovi tima izuzeti su od svih oblika oporezivanja plaće i prihoda koje im za rad u Republici Albaniji isplaćuju Agencija ili matične države članice, kao i od oporezivanja svih prihoda koje primaju izvan Republike Albanije.

               11.Republika Albanija, u skladu sa zakonima i propisima koje može donijeti, dopušta unos predmeta za osobnu uporabu članovima tima i odobrava izuzeće od svih carina, poreza i povezanih naknada, osim naknada za skladištenje, prijevoz i slične usluge u vezi s takvim predmetima. Republika Albanija dopušta i izvoz takvih predmeta.

               12.Osobna prtljaga članova tima može se podvrgnuti inspekcijskom pregledu samo u slučajevima opravdane sumnje da sadržava predmete koji nisu namijenjeni njihovoj osobnoj uporabi, ili predmete čiji je uvoz ili izvoz zabranjen zakonom ili podliježe propisima Republike Albanije o karanteni. Pregled takve osobne prtljage obavlja se isključivo u prisutnosti dotičnog člana ili članova tima ili ovlaštenog predstavnika Agencije.

               Članak 7.
                  Akreditacijska isprava

               1.Agencija u suradnji s Republikom Albanijom svakom članu tima izdaje ispravu na službenom jeziku Republike Albanije i na jednom od službenih jezika institucija Europske unije radi njegove identifikacije pred nacionalnim tijelima Republike Albanije te kao dokaz da nositelj ima pravo obavljati zadaće i izvršavati ovlasti iz članka 4. ovog Sporazuma i operativnog plana. Isprava uključuje sljedeće informacije o članu tima: ime i državljanstvo; čin ili naziv radnog mjesta; noviju digitalnu fotografiju i zadaće koje je ovlašten obavljati tijekom raspoređivanja.

               2.Akreditacijskom se ispravom, zajedno s valjanom putnom ispravom, članu tima omogućava ulazak u Republiku Albaniju bez potrebe za vizom ili prethodnim odobrenjem.

               3.Akreditacijska isprava vraća se Agenciji po završetku djelovanja. Nadležna tijela Republike Albanije obavješćuje se o tome.

               Članak 8.
                  Temeljna prava

               1.Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti članovi tima u potpunosti poštuju temeljna prava i slobode, uključujući pristup postupcima azila, ljudsko dostojanstvo, zabranu mučenja, nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja, pravo na slobodu, načelo zabrane prisilnog vraćanja i zabrane kolektivnog protjerivanja, prava djeteta te pravo na poštovanje privatnog i obiteljskog života. Pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti ne smiju samovoljno diskriminirati osobe ni na kojoj osnovi, uključujući spol, rasno ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenja, invaliditet, dob, spolnu orijentaciju ili rodni identitet. Sve mjere kojima se zadire u temeljna prava i slobode, a koje članovi tima poduzmu pri obavljanju svojih zadaća i izvršavanju svojih ovlasti, moraju biti proporcionalne ciljevima koji se tim mjerama nastoje ostvariti te moraju poštovati bit tih temeljnih prava i sloboda.

               2.Svakoj je stranci na raspolaganju mehanizam za podnošenje pritužbi radi rješavanja navoda o kršenju temeljnih prava koje je tijekom zajedničke operacije, brze intervencije na granicama ili operacije vraćanja iz ovog Sporazuma počinilo njezino osoblje u izvršavanju svojih službenih dužnosti.

               Članak 9.
                  Obrada osobnih podataka

               1.Članovi tima obrađuju osobne podatke samo ako je to potrebno za obavljanje njihovih zadaća i izvršavanje njihovih ovlasti kako bi Republika Albanija, Agencija ili država članica sudionica mogle provesti ovaj Sporazum.

               2.Republika Albanija obrađuje osobne podatke u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom.

               3.Agencija i jedna ili više država članica sudionica obrađuju osobne podatke u administrativne svrhe, uključujući prijenos osobnih podataka Republici Albaniji, u skladu s Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka, Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka, Okvirnom odlukom Vijeća 2008/977/PUP od 27. studenoga 2008. o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima te u skladu s mjerama koje je donijela Agencija radi primjene Uredbe (EZ) br. 45/2001, kako je navedeno u članku 45. stavku 2. Uredbe (EU) 2016/1624.

               4.Ako obrada uključuje prijenos osobnih podataka, države članice i Agencija u trenutku njihova prijenosa Republici Albaniji ukazuju na sva ograničenja pristupa tim podacima ili upotrebe tih podataka, navodeći opće ili posebne uvjete, među ostalim u pogledu prijenosa, brisanja ili uništavanja. Ako se potreba za takvim ograničenjima javi nakon prijenosa osobnih podataka, one o tome na odgovarajući način obavješćuju Republiku Albaniju.

               5.Osobne podatke koji su tijekom djelovanja prikupljeni u administrativne svrhe mogu obrađivati Agencija, države članice sudionice i Republika Albanija u skladu s primjenjivim zakonodavstvom o zaštiti podataka.

               6.Po završetku svakog djelovanja Agencija, države članice sudionice i Republika Albanija sastavljaju zajedničko izvješće o primjeni stavaka od 1. do 5. ovog članka. To se izvješće dostavlja službeniku za temeljna prava Agencije i službeniku za zaštitu podataka. Oni o tome izvješćuju izvršnog direktora Agencije.

               Članak 10.

               Nadležna tijela za provedbu Sporazuma

               1.Nadležno tijelo Republike Albanije za provedbu ovog Sporazuma jest Ministarstvo unutarnjih poslova.

               2.Nadležno tijelo Europske unije za provedbu ovog Sporazuma jest Agencija.

               Članak 11.
                  Sporovi i tumačenje

               1.Sva pitanja koja se pojave u vezi s primjenom ovog Sporazuma zajedno razmatraju predstavnici nadležnih tijela Republike Albanije i predstavnici Agencije, koji se savjetuju s državom članicom ili državama članicama koje se nalaze u susjedstvu Republike Albanije.

               2.Ako se prethodno ne postigne nagodba, sporovi u vezi s tumačenjem ili primjenom ovog Sporazuma rješavaju se isključivo pregovorima između Republike Albanije i Europske komisije, koja se savjetuje sa svim državama članicama u susjedstvu Republike Albanije.

               Članak 12.
                  Stupanje na snagu, trajanje i postupak raskida Sporazuma

               1.Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim internim pravnim postupcima.

               2.Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon datuma na koji stranke jedna drugu obavijeste o okončanju internih pravnih postupaka iz stavka 1.

               3.Ovaj se Sporazum sklapa na neograničeno vrijeme. Ovaj se Sporazum može raskinuti pisanim sporazumom između stranaka, a može ga jednostrano raskinuti i svaka stranka. U potonjem slučaju stranka koja želi raskinuti ili suspendirati Sporazum o tome u pisanom obliku obavješćuje drugu stranku. Raskid proizvodi učinke od prvog dana drugog mjeseca koji slijedi nakon mjeseca u kojem je obavijest priopćena.

               4.Obavijesti u skladu s ovim člankom dostavljaju se, u slučaju Europske unije, Glavnom tajništvu Vijeća Europske unije, a u slučaju Republike Albanije ministarstvu Republike Albanije nadležnom za vanjske poslove.

               Sastavljeno u …. dana ……

               u po dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i albanskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.

               Potpisi:

               ZAJEDNIČKA IZJAVA U POGLEDU ISLANDA, NORVEŠKE, ŠVICARSKE I LIHTENŠTAJNA

               Ugovorne stranke primaju na znanje bliski odnos između Europske unije i Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, posebno na temelju sporazumâ od 18. svibnja 1999. i 26. listopada 2004. o pridruživanju navedenih zemalja provedbi, primjeni i razvoju schengenske pravne stečevine.

               U takvim je okolnostima poželjno da tijela Norveške, Islanda, Švicarske i Lihtenštajna, s jedne strane, i Republike Albanije, s druge strane, bez odgode sklope bilateralne sporazume o djelovanjima koje provodi Agencija za europsku graničnu i obalnu stražu u Republici Albaniji pod sličnim uvjetima kao u ovom Sporazumu.